prot · G909123 · 1985-12-31 00:00:00 — Vad beträffar den fråga vi nu debatterar, dvs,kommunindelningen i , vill jag hävda att det, som jag har uppfattatsaken, inte i första hand är fråga om storskalighet eller småskalighet. För dezimbabwiska myndigheterna är det i stället fråga om att frigöra sig från ettkolonialt förvaltningssystem, vilket är vikfigt för dem av bl. a. demokratiskaskäl. Vad vi gör inom ramen för vårt förvaltningsbistånd är i hög gradutbildningsinsatser. I är man intresserad av att få del av de svenskakonsulternas erfarenheter av t, ex, utbildning av administratörer på olikanivåer. Sådan utbildning sker redan i vad gäller hälsovårdsadministratörer ochskoladministratörer. Insatserna görs på distriktsnivå och även på bynivå, därdet är fråga om verklig småskalighet. För att också göra klart att det är svårt att jämföraolika länder vill jag nämna att den kommunreform som talar omavses omfatta distriktskommunerna. De kommer att bli relafivt stora - dethåller jag med om - men under dem finns s. k, wards, som är bysammanslagningaroch som omfattar upp till 6 000 invånare. Under dessa wards finns sedan enbynivå med byutvecklingskommittéer. Man skulle lika gärna kunna diskutera dem.Här är det fråga om en mycket liten enhet med ett mycket litet befolknings- underlag.Vi arbetar på alla dessa nivåer i vårt utvecklingssamarbete. Jag tycker knappast att det ankommer på vare sig Sverigeeller SIDA att avgöra hur många invånare det skall finnas i varje kommun i t.ex. . Däremot kan vi bistå i landets reformarbete rörandekommuner och lokala förvaltningssystem. Det man då vill få del av är våraerfarenheter av hur man decentraliserar ansvar och beslutsfunktioner ut tillkommuner, I mina kontakter med zimbabwiska politiker och representanter föradministrationen har jag kunnat konstatera att det är just våra erfarenheterav det decentraliserade systemet som man haft stort intresse för. Jag tyckeratt vi skall vara stolta över att man i Zirhbabwe vänder sig till ochinte till , eller andra länder, vilkas system mankanske på grund av sitt kolonialarv faktiskt känner till. 24 (): Jag förstår om är litettrött på att diskutera enprocentsmålet - biståndsministern är inte i någonsärskilt avundsvärd situation. Det är självklart att man i princip kan kommaupp till vilken summa som helst när det gäller biståndsramen genom att anslåsamma belopp . Och det är ju det man har gjort. Man anslog ettbelopp , och anslår man samma pengar en gång till. Med denmetoden kan vi snart komma upp i av bruttonationalinkomsten i bistånd utanatt det behöver kosta oss något mer. Det är emellertid inte meningsfullt attresonera på det sättet, utan man måste utgå ifrån det anslag som har tillkommitnetto , dvs, anslaget minus de pengar som har beviljats. Dånär man inte upp till enprocentsmålet. Det är det enda realistiska sättet atträkna för att inte enprocentsresonemanget skall bli fullständigt meningslöst. Men vad debatten nu handlar om är trots allt dettaspeciella biståndsprojekt som exempel på hur vi skall prioritera. När säger att det inte ankommer på eller SIDA att tala om förzimbabwierna hur de skall ordna sin kommunstruktur, är det naturligtvis heltriktigt. Jag har heller inte föreslagit att vi skulle tala om det för dem.Däremot måste vi naturligtvis ta ansvar för hur vi prioriterar vårt bistånd,vad det är vi satsar pengar på. Det ansvaret kan vi aldrig undandra oss. Om vidå satsar svenska biståndsresurser pä en kommunsammanläggningsreform, måste vi- i synnerhet mot bakgrund av de många trängande behov som faktiskt finns avsvenska biståndsinsatser - fråga oss: Är detta en rimlig prioritering? Finnsdet inte en risk för att vi exporterar våra egna misstag till ? Sedan är det att konstatera att detta projekt är ettfaktum och att vi är inne i det. Låt mig därför bara avslutningsvis uttryckaförhoppningen att detta samarbete också innebär att man informerar zimbabwiernaytterst väl om avigsidorna av den kommunsammanläggning som har genomförts iSverige, så att de verkligen får klart för sig vilka problem som har uppståttoch vilka behov av förändringar i strukturen som vi är medvetna om och som jagförstår att även socialdemokraterna är medvetna om. Jag hoppas att det biståndvi ger och den utbildning som kommer att bedrivas också förmedlar erfarenhet avatt det faktiskt behövs så mycket som möjligt av verkligt lokaltbeslutsfattande och att det är viktigt att man decentraliserar inte bara till Om planeringen för visst bistånd till Prot.1985/86:123 nivåer i storleksordningen 50 000-100 000 invånare utan tillenheter som 22 april1986 verkligen får en lokalsjälvförvaltning som människor kan identifiera sig , , ,, ] med. Om så blir fallet kanske dettaprojekt kan få en positiv effekt. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Föredrogs och hänvisades 1985/86:553och 554 till kulturutskottet 7 § Anmäldes och bordlades Skrivelse 1985/86:164 Överlämnande avallmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelses årsredovisning 8 § Anmäldes och bordlades 1985/86:20 Den slutliga regleringenav ombildningen av datamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA)till aktiebolag m, m, (prop, 1985/86:112 delvis) 1985/86:21 Tilläggsbudget III inomfinansdepartementets verksamhetsområde (prop, 1985/86:125 delvis) 1985/86:26 Ändring i sjölagen (1891:35 s, 1), m,m, (prop,1985/86:85) 1985/86:8 Planering och anslag förtotalförsvaret (prop. 1985/86:100 delvis, förs. 1985/86:7) 1985/86:15Folkpensioner m.m, (prop, 1985/86:100 delvis) 1985/86:16Bidrag till sjukförsäkringen m, m, (prop. 1985/86:100 delvis) 9 § Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1985/86:184 av () till statsrådet om ökad valfrihet inom barnomsorgen: , Vi i står sedan lång tidtillbaka för en utformning av barnomsorgen därvårdnadsersättningen utgör en mycket väsentlig del. perår till varje familj med barn i förskoleåldern. Den skall vara beskattad ochtrygghetsgrundande, eftersom den är ersättning för ett arbete. Beloppet motsvarar66 kr. Vårdnadsersättningen är konstruerad så att den motsvarar ettönskemål som många småbarnsföräldrar har för att göra det möjligt att förkortasin arbetsdag eller att vara hemma närbarnen är små. Vi har varit ensamma om att arbeta för dennamodell. Det är en sak som vi har kunnat konstatera i många debatter både i ochutanför . Till våra ivrigaste och ibland tyvärr också våra mest hätskamotståndare har socialdemokraterna hört. hissas emellertid nya signaler, somförsiktigt antyder att en omsvängning är på gång. Inget skulle vara angelägnarenär det gäller familjepolitiken, men signalerna från socialdemokratiskt håll ärtvetydiga. Man talar helt enkelt med dubbel tunga. Min fråga gäller: Var står socialdemokratin i fråganom vårdnadsersättning? Det finns två skäl att ställa den frågan. Det ena äratt om man menar allvar med sina antydningar så är det fråga om inget mindre änen omvälvning, ett lappkast av sällan skådat slag i svensk politik. Det må varaförlåtet att väjer för ordet vårdnadsersättning. Man har juhänsyn att ta, men i sak är det inte fråga om något annat, och nog finns detanledning att tycka att borde ha mod att nämna en sak vid dessrätta namn. Det andra skälet till min fråga är att detsocialdemokratiska kvinnoförbundet inte tycks vara riktigt med på noterna utansläpar efter. Medhänvisning till ovanstående vill jag därför fråga statsrådet : Var står regeringen när det gäller ökad valfrihet försmåbarnsföräldrar? 10 §Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1985/86:493 av () till statsrådet om omhändertagandet av utlänningars returbiljetter: beslutade attpolisen skall ha möjlighet att omhänderta en utlännings returbiljett för attdärmed säkerställa att en utlänning som avvisas eller utvisas själv kan stå förreskostnaden i de fall han är skyldig att svara för denna. Vi kritiserade detta förslag frän och menadeatt det var ett långtgående ingrepp i en personlig rättighet. Fleraremissinstanser, bl, a, JO, hade även givit uttryck för denna uppfattning. Vikritiserade också propositionen för att det inte fanns några beräkningar övervilka administrationskostnader detta skulle medföra och vilka besparingar somskulle kunna uppstå, I propositionen angavs endast att polisensbiljettkostnader för Prot.1985/86:123 avvisade och utvisade utlänningars resor från uppgårtill ungefär 1,5 22 april1986 milj, kr. Polisen har haft möjlighet att omhänderta returbiljettsedan den 1 juli 1985, Det bör därför vara möjligt att redovisa vilka effektersom har uppnåtts, t, ex. i vilken utsträckning utlänningars returbiljetter haromhändertagits, vilka besparingar som detta har möjliggjort och vilkaadministrationskostnader som detta medfört. Någon sådan redovisning återfinnsdock inte i budgetpropositionen eller i regeringens skrivelse omflyktingpolitiken. Jag vill därför fråga statsrådetAnita om erfarenheterna av polisens rätt att omhänderta returbiljettermotiverar denna inskränkning i den personliga rättigheten att förfoga över sinatillgångar, 1985/86:494 av () till justitieministernom insamling av vapen för vilka licens saknas: Mot bakgrund av mordet på OlofPalme har frågor om vapen och olaga vapeninnehav diskuterats livligt under densenaste tiden, I vapenlagen (1973:1176) finns regler om tillstånd attinneha skjutvapen och om förvärv av ammunition. Tillstånd att inneha skjutvapenfår meddelas bl, a, för enskild person. Det finns naturligtvis inte några säkra uppgifterbeträffande omfattningen av olaga vapeninnehav. Enligt min uppfattning finnsemellertid anledning att vidta åtgärder i avsikt att försöka minska dennaomfattning; t, ex, genom att införa en "amnestiperiod för olagavapeninnehav". Sådana amnestiperioder har förekommit i vid ett partillfällen och givit gott resultat. Enligt tidningsuppgifter beräknades omkring10 000 vapen plus sprängämnen och ammunition ha lämnats in tillpolisen. En liknande aktion bör enligt min mening prövas även i vårt land. Jagvill till justitieministern ställa följande fråga: Avser regeringen vidta åtgärder säatt vapen m, m, för vilka licens saknas samlas in, t, ex, genom någon form av"vapenamnesti"? 1985/86:495 av () tillindustriministern om planerna på ett kiselmetallverk i : Det finns planer pä att anlägga ettkiselmetallverk i . Anläggningen skall enligt planerna delvisfinansieras med medel från Uddevallapaketet och är föremål förprövning enligt 136 § i bygglagen. En sådan anläggning är dels oerhört energikrävande - ca0,5 miljard kWh och smältverk - dels råder överetablering ibranschen. Blir verket byggt är det fullt möjligt att kombinera produktionenmed ferrokisel, som då skulle konkurrera med Airco Alloys i . Ett kiselmetallverk i skulle i högsta gradförsvåra en kärnkraftsavveckling, försämra miljön i området samt bidra tillytterligare överetablering i branschen. Med tanke på regeringens klara uttalande på senare tidangående kärnkraftsavvecklingen vill jag fråga: Kan industriministern redan nu sägaatt en etablering i med hjälp av statliga medel ej kommer att ske? 1985/86:496 av () tillkommunikationsministern om krav på depositionsavgift vidtelefoninstallation i vissa fall: Det har framkommit att iett antal fall avkrävt invandrare en depositionsavgift på . som villkorför att få telefon installerad, med motiveringen att flyktingar inte anseskreditvärdiga. Jag vill därför frågakommunikationsministern vilka åtgärder han avser vidta för att televerketsdiskriminering av invandrare skall upphöra, 1985/86:497 av () till statsrådet , Å,om planerna på en s. k. realränteskatt: Regeringen har tillsatt en kommittésom har fått till uppgift att utreda hur en s. k. realränteskatt skallutformas. En sådan skatt skulle kunna komma att omfatta pensionskapital föruppemot 4 miljoner medborgare. Den skulle minska förräntningen av kapitalet ochdärmed pensionsutbetalningarna. Mot den bakgrunden vill jag frågastatsrådet om regeringen faktiskt överväger att införa en skatt som leder tillatt kommande pensioner blir lägre än de annars skulle ha blivit? 1985/86:498 av () till civilministern omSMHLs verksamhet vid Sundsvalls-Härnösands flygplats: Statskontoret har haft i uppdragatt utreda den framtida väderlekstjänsten. I sin till civildepartementetöverlämnade rapport föreslår statskontoret bl. a. att den regionalaväderlekstjänsten vid Sundsvalls-Härnösands flygplats i kommun skallflyttas till . Det skulle innebära att 33 arbetstillfällen försvinnerfrän kommun, som redan drabbats av flera kännbara företagsnedläggelseroch som har en klart negativ sysselsättnings- och befolkningsprognos för dekommande åren. Det är med hänsyn till utvecklingen synnerligen viktigtatt slå vakt om nuvarande verksamheter inom och av stor betydelse förkommunen och regionen-liksom självfallet även för SMHLs anställda-attstatskontorets av SMHLs generaldirektör som en ren skrivbordsproduktbetecknade förslag inte genomförs. Jag villdärför ställa följande fråga till civilministern: Kommer regeringen att avvisaförslaget om flyttning av SMHLs verksamhet från Sundsvalls-Härnösandsflygplats? 1985/86:499 av (vpk) till justitieministern omåtgärder för att hävda den nya sexualbrottslagens intentioner: 3 protokoll 1985/86:123 -125 Prot.1985/86:123 friade två män som åtalats för våldtäkt påen 16-årig flicka, I rätten framgick att flickan gjort motstånd mot männensnärmanden. Men detta motstånd betecknas i domen som "klädsamt" ochnågot som hör till "i inledningsskedet". Det anförs vidare i skälenatt flickan varit utmanande klädd och att hon varit ute . beslutade om en nylagstiftning för sexualbrott. En av de bärande idéerna bakom den nya och nugällande lagen är att kvinnans beteende före övergreppet inte skall få spelanågon roll för den juridiska bedömningen. Den friande domen strider mot våldtäktslagens intentioneroch visar prov på ett nytt sätt att kringgå lagen. Domen är ett rättsövergreppoch ett exempel på en ålderdomlig och patriarkalisk kvinnosyn. Med stödav ovanstående vill jag fråga justitieministern: Vilka åtgärder är justitieministernberedd vidta i syfte att hävda den nya sexualbrottslagens intentioner? 1985/86:500 av (vpk) tillindustriministern om verksamheten vid Stora : Industriministerns vädjan tillStora att ta samhällsansvar har inte vunnit tilltro hos människorna iÄlvkarleby kommun. Deras erfarenhet av Storas samhällsansvar är att under desenaste tio åren har 500 jobb försvunnit utan att det tillkommit några nya. Deträcker inte med vädjanden och uppmaningar. Det krävs åtgärder. Jag villdärför fråga: Vilka åtgärder är industriministernberedd vidta för att Stora skall ta sitt samhällsansvar? 1985/86:501 av i (m) till statsrådetBirgitta om export av kärnkraftsanläggningar: Enligt uppgifter i massmedia harledande företrädare för regeringen positivt talat om möjligheten för svenskindustri att bygga kärnkraftsanläggningar utomlands. Ett sådant exempel ärFinland, Det är sannolikt att sådana beställningar kan innebärakrav på högre driftsäkerhet och förbättrade säkerhetsanordningar än vad som förnärvarande gäller för kärnkraftsanläggningar i , Enligt uppgift förbereds lagstiftning, vilken förbjuderförprojektering av kärnkraftsanläggningar och forskning inom detta område. Vilka åtgärder avser statsrådetvidta för att säkerställa svenska företags möjligheter till förprojektering ochforskning vad gäller kärnkraftsanläggningar för att därmed möjliggöra för dematt exportera både kunnande och anläggningar? 1985/86:502av () till socialministern om sjukpenningbe- Prot.1985/86:123 räkningen: Enligt ett pressmeddelande harsocialministern tillsatt en arbetsgrupp som Meddelande om frågor skall göra enöversyn av reglerna för ersättning från sjukförsäkringen vid korttidssjukdomoch ledighet för vård av sjukt barn. Arbetsgruppen har till uppgift attredovisa ett förslag rörande i en sjukperiod som avses gerättvis ersättning vid korta sjukfall och ledighet för vård av sjukt barn. Sjukförsäkringssystemets kanske största orättvisa bottnari att det s, k. delningstalet för sjukpenningberäkningen är och intedet verkliga antalet arbetsdagar. Dagpenningen blir därvid för lågt beräknadinte bara för timavlönade, deltidsanställda och skiftarbetande utan ocksåförsäsongarbetare, och för dessa även vid längre sjukfall. Jag villfråga socialministern: Är socialministern beredd att tainitiativ till sådan ändring av sjukpenningberäkningen, att alla försäkradefår en tillfredsställande sjukpenningförsäkring? 1985/86:503 av () till justitieministernom centrala dataregister: Massmedia kunde förra veckanrapportera om arbetet med det s, k, fastighetsdataregistret. Nya register synesständigt vara under planering. Mot den bakgrunden vill jag frågajusfitieministern om han är beredd att lämna en redovisning över de störrecentrala register som är under planering i , 1985/86:504 av () till industriministernom företagsetableringen i storstadsregionerna: har industriministerni ett tal förutskickat att det för företag som vill etablera sig iStockholmsregionen kan bli aktuellt med nya skatter eller avgifter för attbegränsa tillväxt och sysselsättning i regionen, I talet förväntades att enföljd av denna politik skulle bli dynamik och tillväxt i stödområdena. En stordel av sysselsättning och utveckling i stödområden beror på att företag sometablerats i storstadsregioner haft en gynnsam utveckling och kunnat etablerasig i stödområdena. I stor utsträckning har en gynnsam företagsmiljö istorstäderna fungerat som en näringsäder till svenskt näringsliv; nu skalldenna strypas. Motbakgrund härav vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Är det möjligen inte sä, att genomden nu förutskickade politiken sä riskerar inte enbart utvecklingen istorstadsregionerna att störas eller raseras, utan detta blir i lika hög gradfallet i stödområdena? Prot.1985/86:123 1985/86:505 av Per Stenmarck (m) till statsministern om RaoulWallenbergs öde: Meddelande om frågor RaoulWallenbergs öde har enligt tidningsuppgifter diskuterats under statsministerIngvar avslutade besök i . Är statsministern beredd att ge enredogörelse för vad dessa samtal lett fram till? 1985/86:506 av () till socialministern om höjningav alkoholskatten: Alkoholkonsumtionen har enligtförsäljningsstatistiken gått ned , Detta faktum har av regeringenanvänts som argument för att inga ytterligare restriktioner eller åtgärderskulle behöva vidtas. har emellertid rapporterats attförsäljningen av alkoholhaltiga drycker ökat under första kvartalet1986, Skatten på alkoholvaror har inte stigit i takt medpriserna på andra varor . Detta anses allmänt vara anledningentill att alkoholkonsumtionen nu ökar. Har statsrådet för avsikt att initiera en höjning avalkoholskatten? 11 § Kammaren åtskildes kl, 16,44, In fidem