prot · G909164 · 1985-12-31 00:00:00 — Den har redanhalkat efter, och det finns många skäl för att verkligen öka skatten på tobak.Jag vill därför i detta sammanhang yrka bifall också till reservation 21 utanatt ytterligare gå in på de skäl som vi har redovisat i vår motion och vårreservation på den punkten. Slutligen vill jag ta upp frågan om energiskatterna, somutgör huvuddelen i detta betänkande. Vi har inte accepterat den koppling sominnebär att man skall utnyttja energibeskattningen som en inkomstförstärkning.Vi har av energipolitiska skäl accepterat vissa delar av förslaget, som vi hartyckt varit vettiga - speciellt när det gäller oljan, som jag skall återkommatill. När det gäller principerna för energibeskattningen är detnaturligtvis viktigt att vi kommer bort från skattekopplingen, dvs. beskattasmed hänsyn till skatten på olja. Det framgår av detta betänkande att det fårrent absurda konsekvenser. En del har rättats till under utskottsbehandlingen,dels i näringsutskottet, dels i skatteutskottet, vilket framgår av dessslutliga förslag. Vi kommer således inte att få de negativa beslut som ettaccepterande av regeringsförslaget skulle ha inneburit, nämligen att t. ex.skatten på naturgas skulle ha rakat i höjden mycket kraftigt just på grund avatt oljeskatten skulle höjas. Likaså skulle skatten på gasol ha höjts medhänsyn till oljeskatten. Det är absurda verkningar av att oljebeskattningenutformas som fallet är. Det går emot det som vi har varit överens om,nämligen att vi skall ha en skatt som prioriterar framtagandet av vettigaenergislag och underlättar deras användning. En del har blivit tillrättalagt, men vi har i vissa avfallen velat gå litet längre än regeringen. Jag vill återkomma till det. Det är mycket bra att vi skall få en översyn av dessafrågor, vilket förutskickas i utskottsbetänkandet. Det behövs naturligtvis enstyrning och planering av energiproduktion och energikonsumtion. Man kan inteha en planlös användning och låta marknadskrafterna styra detta helt ochhållet. Det har vi haft alldeles för mycket av i det här landet underefterkrigstiden. Vi fick ett oljesamhälle utan att någon ladetvå fingrar i kors för att planera eller styra det hela. Sedan har vi haftstora svårigheter att rätta till det när förhållandena blev ohållbara och oljangick upp i pris. Det är givetvis nödvändigt att se till att oljepriset hållsnågot så när på samma nivå, så att det inte med sjunkande världsmarknadsprisergår ned och därmed äventyrar den energipolitik som vi har byggt upp och som harbörjat fungera ganska bra. Men vi har inte velat acceptera att oljeskatten bara skallanvändas som medel för inkomstförstärkning med koppling till familjepolitiken.Därför lade vi fram vårt förslag om en fond. Vi tror att det hade varit bra omutskottet hade tagit litet större hänsyn till det. Vi kommer kanske inom entioårsperiod att på nytt få ökande oljepriser. Då kommer åter konsumenternaatt drabbas. I ett sådant läge skulle det ha varit bra om vi haft enprisutjämningsfond och kunnat ta ut en inkomstförstärkning till statsbudgetenpå annat sätt än genom att plocka in den via oljepengar. Det finns en annan del i översynen av skatterna när detgäller energi som inte har nämnts särskilt mycket, nämligen frågan om produktionsfaktorsskatt,som vi har talat om i andra sammanhang. Om vi hade en produktionsfaktorsskattskulle vi kunna beskatta energiförbrukningen i olika produktioner på ett sättsom gjorde att vi fick en energisnål produktion och ett vettigt skattesystem.Men det inslag i skattesystemet som produktionsfaktorsskatten utgjordeförsvann som bekant. Det har vi inte hört talas om efter den underbara natten,då man från socialdemokrafiskt håll talade om att det kanske skulle varamöjligt med en produktionsfaktorsskatt i det svenska skattesystemet. Enligt våruppfattning vore en sådan värd att tänka på vid utformningen och utvecklingenav energibeskattningen. Den skulle nämligen göra att man på ett bättre sättkunde styra och planera energiförbrukningen i landet. Jag hartidigare varit inne på oljebeskattningen. Jag vill i anslutning till det Vissa inkomstförstärkningar på statsbudgeten, m. m. Vissa inkomstförstärkningar på statsbudgeten, m. m. yrkabifall till vår reservation 2 som handlar om den. I fråga om kolbeskattningen har vi uppnått en vissförbättring. Vi har tidigare pekat på att många kommuner efter 1982 lurades attinstallera stora, dyrbara kolverk. De fick lån med förmånliga villkor, menganska snart därefter klämde regeringen till med en kolskatt. Det harnaturligtvis drabbat kommunerna hårt och äventyrat i första hand hyrorna. Därförär det bra att det nu öppnas vägar för att kompensera de kommuner som harsatsat på kolverk, så att de inte måste tillgripa stora hyreshöjningar när nukolskatten skall öka ytterligare. Vi har gått emot den kraftiga höjningen ochvelat stanna på en lägre nivå. Jag villdärmed yrka bifall till reservation 4. Även naturgasen har jag berört. Regeringens tidigaretanke, att priset på naturgas skulle höjas till en helt otroligt hög nivåjämfört med priset på andra energislag, var absurd. Naturgasen är en renenergikälla som inte är miljöförstörande och som inte kostar mycket i insatserför rening och liknande. Därför hade priset, som vi tidigare föreslagit,naturiigtvis bort hållas på en låg nivå. Vi har krävt en i förhållande tilloljeskatten 25-procentig skattesats, och det vidhåller vi, men vi är glada attvi kommit en bit på väg. Skatten på naturgas kommer att stanna på en någotlägre nivå. och relationerna mellan olja och naturgas blir litet bättre. Med dettayrkar jag bifall till reservation 5. Skatten på gasol har redan berörts i debatten. Vi hartidigare varit med om att stoppa en höjning av skatten på gasol. Vi vidhållervår inställning. Enligt vår uppfattning är det ganska planlöst att, såsom harskett, svänga från den ena månaden till den andra. Jag yrkarbifall till reservation 6. Slutligen har vi reserverat oss mot vad vi betecknar somövervinsterna i vattenkraftsproduktionen. Vi vet att den billigarevattenkraften har använts till att subventionera kränkraftsutbyggnaden här ilandet. Det har varit en felaktig polifik. Vi bör belasta de företag som hardenna billiga vattenkraft, och pengarna bör kunna användas på ett bättre sätt iden svenska energipolitiken. Därmed,herr talman, yrkar jag bifall också till reservation 13. 115BO (): Jag skall bland frågorna i föreliggandebetänkande uppehålla mig främst vid inriktningen av energibeskattningen ochkommer därvid att kommentera reservationerna. fattade beslut omenergiskattepolifikens framtida inriktning. De riktlinjer som då lades fast ochsom innebar en betoning av att energibeskattningen skall inriktas på att fåtill stånd en effektiv och rationell energianvändning har därefter i alltväsentligt legat fast. beslut blev också fastlagt att man videnergiskattens utformning skall ta hänsyn till olika energikällors effekter påmiljön, bytesbalansen, försörjningstryggheten, sysselsättningen och den industriellautvecklingen. Dessa huvudprinciper ligger till grund även för de förslagsom nu har förelagts liksom för utskottsbehandlingen. Energiskatternahar en mycket stor betydelse som styrmedel i energipoliti- Detankar som har fört fram på att inordna energiområdet undermervärdeskatten utan någon styrskatt innebär att vi skulle avhända oss dettastyrmedel. Om vi vill åstadkomma en rationell och effektiv energianvändning,måste vi i den nuvarande situationen emellertid mer än tidigare använda oss avdet viktiga styrmedel som riktigt utformade energiskatter utgör. Jag tycker inte attdet är relevant, har i många stycken andra förutsättningar. Jag hadesnarare väntat mig att skulle ha gått söderut och hänvisat tillDanmark, Där antogs ett mycket radikalt förslag när man för sedan höjdeoljeskatten med inte bara 200 utan . Den svenska energipolitiken är inriktad på att vi skalldels minska oljeanvändningen, dels avveckla kärnkraften. Denna dubbla uppgiftgör att vi behöver utveckla alternativ till oljan och kärnkraften. Detta arbetehar bedrivits under en relativt och med gott resultat. Betydande insatser har gjorts för att främja utvecklingoch användning av ny energiteknik. härför forskning, utveckling ochdemonstration av ny teknik hela 10 miljarder avsatts överindustridepartementets budget och ungefär lika mycket överbostadsdepartementets. Huvuddelen av dessa medel har satsats efterregeringsskiftet . Dessa tillsammans med skattebefrielsen av de inhemskabränslena gör att vi kan visa upp fungerande teknik för hantering ochanvändning av de inhemska bränslena torv och flis, för solvärme, förenergiodling, etc. Vi har genom de målmedvetna satsningarna också lyckatsminska energiförbrukningen kraftigt inom både bostadssektorn och industrin.Nytt kunnande, ny teknik och uppfinningsrikedom har främjats genom destyrmedel som vi har använt oss av. står vi inför en situation där det finns risk för attde sjunkande oljepriserna minskar attraktionskraften hos de nya energikällorna.Riskerna är givetvis inte så stora när investeringarna redan är gjorda och anläggningarnaär i drift. Riskerna ligger mer i att det inte blir några nya investeringar, omdet är billigare att använda olja. För låga priser på olja kan alltså äventyramöjligheterna att på behålla den kompetens som har byggts upp inomområdet. Den höjning av oljeskatten som föreslås är helt i linje med dettasynsätt och även med uppfattningen att vi behöver främja utvecklingen av deinhemska alternativen. Det har sagts mycket från denna talarstol om naturgas ochgasol. Vad gäller naturgasen anser jag att skatten tills vidare bör bibehållasoförändrad vid . Skatten på naturgas blir därmed, efter höjningen avoljeskatten, ungefär hälften av skatten på olja. Naturgasen får härigenom engynnad ställning jämfört med andra energislag, men det är nödvändigt om vi villunderlätta en framgångsrik introduktion av naturgas i Syd- och . Påsikt måste emellertid naturgasen klara sig på egna meriter. Naturgasen utgörett viktigt alternafiv, inte minst när kärnkraften skall ersättas. Vi har tidigare i våra åtaganden utlovat att naturgasen iskattehänseende skall jämställas med gasolen. Genom de nu föreslagnaförändringarna är gasolen fortfarande belastad med en lägre skatt ännaturgasen. Vid den översyn av energiskatterna som föreslås bli genomfördfinns det all Vissa inkomstförstärkningar på statsbudgeten, m. in. Vissa inkomstförstärkningar på statsbudgeten, m. m. anledningatt se över frågan om naturgasens och gasolens förhållande i skattehänseende.Detta säger jag också som ett svar på och frågorom vad översynen skall innehålla. Kolskatten måste utformas så, att den inte motverkar enökad användning av de inhemska bränslena. En kraftig ökning av kolskatten kanmedföra att de anläggningar som har uppförts får en avsevärtförsämrad lönsamhet. Det skulle också kunna medföra att fjärrvärmen blir fördyr och att andra uppvärmningsformer därmed väljs. Det finns risk för att desenast byggda anläggningarna, med den bästa reningstekniken, skulle kunnadrabbas hårdast. Mot denna bakgrund och i avvaktan på på den av utskottetföreslagna utvärderingen, har utskottet föreslagit att det ges möjligheter förregeringen att sätta ned skatten för vissa kolvärmeanläggningar. Det är viktigtatt denna dispensmöjlighet utnyttjas mycket restriktivt. Annars är det risk föratt styreffekten går förlorad. energiskattebeslut fastslogs att elanvändningeninom industrin skulle vara skattemässigt gynnad i förhållande till användningenför uppvärmning. Detta är självfallet en viktig princip, som för närvarandeinte bör ändras. De förslag till skattehöjningar som föreligger är utformademed tanke på att styra energiförbrukningen i en mer effektiv riktning. Dettamåste ju i princip gälla även industrin, där det fortfarande finns en storpotential för effektiviseringar och omläggningar av energianvändningen. Detbedöms som nödvändigt att den nu aktuella höjningen av kolskatten intefår genomslag fullt ut för företag som har nedsättning av energiskatten.Anledningen är att det annars till följd av en ökad kostnadsbelastning i mångaföretag uppstår en allvarlig försämring av konkurrenskraften. Den nu föreslagnahöjningen av kolskatten bör därför inberäknas i underlaget vid beräkningen avskattenedsättningen. Den senaste tidens snabba förändringar av oljepriserna ochde förändringar och avsteg som då och då har skett från de principer som vilade fast 1983 har gjort energiskattesystemet än mer komplicerat. Klaraprinciper och riktlinjer för energibeskattningen krävs för att vi skall slipparyckighet och osäkerhet i industri, i kommuner samt hos enskilda och andra somstår inför att planera investeringar av olika slag. Jag skall bara kort beröra de resterande reservationerna. Som jag ser det, skall motivet till höjd skatt påvärdepapper främst ses med utgångspunkt i fördelningspolitiska skäl. Vi tyckeratt också aktiemarknaden bör omfattas av den strama ekonomiska politik som viför. När det gäller avdrag för representation, är det förslagsom nu föreligger inte någonting nytt. Redan vid företagsskatteberedningensförslag föreslogs väsentliga inskränkningar i avdragsrätten. Dessaförslag genomfördes inte annat än i så måtto att rätten till avdrag för vinoch sprit slopades. ställer de borgerliga partierna upp i samlad kör ochhävdar att regeringens förslag går alldeles för långt. Ungefär samma kritik riktadesmot förslaget när det gällde vin och sprit. Man menade att representationenskulle minska dramatiskt, vilket skulle innebära att många restaurangägare ochsmåföretagare slås ut, det skulle bli en fruktansvärd arbetslöshet, osv. iefterhand, när vi har facit i hand, kan vi bara konstatera att restaurangnäringenhär haft en gyllene tid sedan detta beslut fattades. Jag tror inte heller attdenna enligt mitt tycke riktiga begränsning skall vålla alltför stora problem. Jag har också den uppfattningen om attrepresentationsluncher vid affärsförhandlingar nu börjar bli alltmer vanligaoch att det inte finns anledning att uppmuntra till större frikostighet än vadsom behövs. Bedömningen kan dock vara något annorlunda när representationengäller utländska affärsförbindelser. Vpk har föreslagit inkomstförstärkningar genom höjdtobaksskatt. Jag tycker att det är ett i och för sig lovvärt förslag. Vi troremellertid inte på att det skulle bli en budgetförstärkning, eftersom man i dagsamtidigt har en vikande tobakskonsumtion. Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan i dess helhet och avslag på samtliga reservationer. Vi.isa inkomstförstärk -ningar på statsbudgeten, in. 116 () replik: Jag ställde några frågor till Bo Forslund.Den viktigaste var vad utskottsmajoriteten avsåg med utvärderingen avenergibeskattningen. svar var egentligen bara att man tycker attdet är dags att titta på beskattningen av naturgas. Jag är litet besviken pådet svaret och hoppas att han vid närmare eftertanke finner att man bör görabetydligt mer. talade varmt för styrning avenergianvändningen. Det är ett känt faktum att vi moderater har en helt annansyn beträffande styrning och på skatterna som styrmedel. Vi anser att marknadenär det bästa styrmedlet. Om vi nu tittar på resultatet av den styrning somsocialdemokraterna har försökt utöva, finner vi att man så sent som 1983fastställde riktlinjer för beskattningen på det här området. Men man hartvingats att komma med förslag till förändringar avdessa regler för att det hela skall fungera, och är man beredd att ställaupp på en utvärdering. Det visar att den styrning som man har föreslagit ochförsökt utöva inte fungerar. Det beslut som snart kommer att fatta innebärdessutom ett underkännande av regeringens förslag i proposition 140, för dethar ju hackats sönder, av olika skäl, så att det inte liknar någonting. Sedan viftar bort min hänvisning till vad somhar föreslagits i . En regering, i vilken partivänneringår, har där lagt fram förslag om övergång till ett annat beskattningssystem,för att stärka den finländska industrins konkurrenskraft. Det viftar han bortmed hänvisning till en punktskattehöjning i . Jag tror att det vore förståndigtav , om han tog de här frågorna litet mera på allvar och övervägdeatt utnyttja utvärderingen på ett för oss alla mera konstruktivt sätt. 117KJELL () replik: började med att räkna upp deolika faktorer som vi enligt beslut skall ta hänsyn till då det gällerutformningen av energibeskattningen. Sedan konstaterade han att dessahuvudprinciper ligger till grund för det nu föreliggande förslaget. Vissa inkomstförstärkningar på statsbudgeten, m. m. Men låg det verkligen till grund för regeringens förslag,t. ex. hänsyn till effekterna på miljön, när man föreslog att skatten på gasolskulle höjas till , en åtgärd som skulle medföra att den slogs ut heltoch hållet i stålindustrin och ersattes med olja, som skulle ge en mycket sämremiljö? Eller att man över huvud taget skulle höja skatten på naturgasen såkraftigt som regeringen föreslog - var det av miljöskäl som man gjorde detta? Tog man hänsyn till den industriella utvecklingen när manföreslog en höjning av kolskatten till . per ton, vilket skullefullständigt slå ut svensk cementindustri? Och tog man hänsyn till denindustriella utvecklingen när man försämrade reglerna så att svensk industriskulle missgynnas? Nej, man gjorde inte det, och man tog inte heller hänsyntill försörjnings-tryggheten när man slog ut kolet i kommunernas fjärrvärme.Därför har vi nu hamnat i ett dispensförfarande med mycket mycket oklara bestämmelser.Även näringsutskottets skrivning är kolossalt obestämd och kommer till stor delatt lämna till regeringens bedömning att göra de olika avvägningarna. Vi tyckerinte att det är tillfredsställande när det gäller en beskattning som är avgrundläggande betydelse för svensk industri. Att betala pengar för att få köpa aktier innebär att vi iSverige kommer att ha de högsta transaktionskostnaderna i världen. Skulle någonacceptera att vi betalade exempelvis för att sätta in en hundralapp på banken?Det är i princip samma sak. Enda skillnaden är att det finns en risk inblandadi aktierna och naturligtvis också en viss premie för den risken. Chansen finnsatt tjäna mera på aktierna men också risken att förlora. Väldigt mångamänniskor har förlorat mycket av sina pengar på aktier. Visst är det onaturligtatt de också skall betala en transaktionsavgift när de skall sälja aktierna. Finansministern talar om att öka rörligheten på kapital.Är detta ett sätt, när man får betala för att flytta på pengarna? 118STIG JOSEFSON (c) replik: underströk hur mycket det avsattstill forskning och utveckling kring alternativa energiformer . Jagtycker att kunde vara beredd att erkänna det betydelsefulla arbeteoch de stora satsningar som gjordes . Detta behöver viknappast diskutera. Utan den insatsen hade man inte kunnat få den omfattning avde alternafiva energitillgångarnas utnyttjande som kunnat åstadkommas desenaste åren. Jag tror vi kan säga att under dessa år - delvis beroendepå syn på kärnkraften och att man ville ha alternativ, givetvis ocksåberoende på stegringen av oljepriserna - gjorde man prakfiskt taget allt somman kunde göra för att så snabbt som möjligt ta fram alternativaenergitillgångar och använda dem. När tagit upp detta i sin partimotion är det föratt man vill fortsätta på den inslagna vägen, både när det gäller forskning ochutveckling och när det gäller att stimulera till att utnyttja de alternativaenergikällorna och bli mer oberoende av olja och kol. Jag tycker nog att på den punkten skulle man kunna varavillig att erkänna de insatser som gjorts. En fråga:Vi var i skatteutskottet eniga om att skatten på etanol skulle tas Denfrågan har hamnat i en utredning. Hur länge skall den ligga där? Vi Prot.1985/86:164 var ju eniga om att ta bort skatten på etanol. 119 BO () replik: Vissa inkomstförstärk- I fråga om styrmedel har vi självfallet olikameningar, och '''ngrpas a s u ge -framför allt skiljer sig meningarna mellansocialdemokrater och moderater. ' Men jag vill säga att hade vi inteskatten som styrmedel så skulle vår energipolitik se betydligt annorlunda ut änvad den gör , inte minst ur miljösynpunkt. Vi kan helt enkelt inte lämnaöver detta till de marknadskrafter som så vältaligt beskrev här italarstolen. Till vill jag säga att visst satsades detmellan 1976 och 1982 på energins område. Det skall jag villigt erkänna. Men destörsta insatserna har ändock skett . Vi behöver kanske inte kivasmer om den saken. när det gäller skatten på etanol: Frågan ärföremål för utredning i motoralkoholkommittén. Den kommer ellerhösten att avge ett betänkande. Det är ju vanlig praxis att vi avvaktarresultatet av en utredning, och jag tycker att bör vänta tillsallt underlaget finns på plats och resultatet kan presenteras. 120 (): Låt mig först mycket kort få redovisa någrasynpunkter på lönsamhet när det gäller investeringar i effektivareenergianvändning och förnyelsebar energi jämfört med investera iproduktionsanläggningar. nämnde att det satsats 20 miljarder på tioår inom industri- och bostadsdepartementen. Om vi funderar övervad vi har fått ut av detta, kan vi konstatera att den totalaenergianvändningen, räknat i slutlig energianvändning, /80 sjunkitfrån ca 420 miljarder kWh till 360 miljarder kWh. har våroljeanvändning halverats. Vi har fått, precis som sade, en mycketanvändbar teknik vad gäller de inhemska bränslena. Värmepumpsteknik kan viockså nämna. Vi har alltså minskat vår energianvändning med . Det kanvara intressant att jämföra detta med de investeringar på produktionssidan somvarit aktuella. Sedan folkomröstningen har det investerats ca 35 miljarder medanledning av kärnkraften, dels i de två senaste reaktorerna, dels i eneffektutbyggnad av vattenkraften och av distributionsnätet. På detta sätt harvi fått fram 14 miljarder kWh. Vad gäller satsningen på förnyelsebar energi ocheffektivare energianvändning har vi en mycket värdefull teknik och en mycketvärdefull kunskapsbank. I dagens läge är det svårt att bedöma värdet avkärnkraftverken. Jag vill helt kort kommentera det paket avåtgärder som det stundande beslutet om höjd oljeskatt innebär. Vi i ärsjälvfallet tillfredsställda med att socialdemokraterna har biträtt våra kravatt oljeskattehöjningen skall kombineras med en rad stimulansåtgärder för attsäkra en kontinuerlig utveckling mot allt effektivare energianvändning och ökadanvändning av förnyelsebar energi. På grund av tidigare under innevarande fattade,delvis motsägan de, beslut har tillstyrkandet av motionsyrkande fått ges formen av 183 Prot.1985/86:164 uppdrag till regeringen. Detta innebär självfallet att det i höggrad beror på regeringen hur snabba ochomfattande åtgärder som kommer att vidtas. Vissa inkomstförstärk ningar på statsbudgeten, m. m. förutsätterdock att det kommer att vara en angelägen hederssak för den socialdemokratiskaregeringen att följa upp alla de utfästelser som gjorts av ansvarigariksdagsledamöter och representanter för berört departement. Jag styrktes i denna uppfattning när statsminister i dagens ekonomiska debatt strök under vikten av att fullfölja deöverenskommelser som träffats med i samband med höjningen avoljeskatten. har tidigare i huvudsak redovisat förslag.Jag tillåter mig ändå att upprepa det här. Det kan vara bra för den kommandeuppföljningen. I korthetinnebär vårt förslag att villaägare och bostadsrättsinnehavare skall medgesavdragsrätt för investeringar som görs för isolering, värmeåtervinning ochövergång till eldning med biobränsle, att investeringsbidraget avseende eldningsanläggningar förbiobränsle höjs från till under /87, att bidraget till solenergianläggningar och småvattenkraftverk bibehålls på minst nuvarande nivå och att besked ges för enlängre period, i första hand , att ett särskilt PoD-stöd utgår till ett antalhalmeldningsanläggningar. Halm är en resurs som är lättillgänglig och som viborde utnyttja bättre.