prot · G90950 · 1985-12-31 00:00:00 — Av dessa 5 000 band har kortare speltid än 30 minuter.Skolor, landsting, kommuner och AV-centraler är de största köparna av denna typav kassettband. Jag har förståelse för behovet av en förenkling avskattereglerna, men frågan är om man behöver gå så långt som regeringen här harföreslagit. Enligt min uppfattning kunde man ha nöjt sig med att sammanföra degrupper av kassettband som har över 30 minuters speltid och låtit den nuskattefria gmppen förbli skattefri. De senare kassettbanden kan vara av storbetydelse i utbildningen, och att då procentuellt sett beskatta dessa bandallra hårdast är för mig mycket motbjudande. Såvitt jag har kunnat förstå hargränsdragningsproblemet inte varit störst när det gäller skattefria ochskattebelagda kassettband utan när det gäller band med olika speltid. Mot denna bakgmnd har representanter iskatteutskottet reserverat sig för ett bibehållande av skattefrihet förkassettband med en speltid av högst . Med det anförda yrkar jag bifall tillreservation 2 i skatteutskottets betänkande nr 13, AnL 90ANITA (); Med anledning av proposition 1985/86:57 omkassettskatten har två motioner väckts, en från moderata samlingspartiet och enfrån . Dessa har lett till en gemensam reservation. Centerpartietmotionerade inte med anledning av propositionen, men har ändå en reservation idetta betänkande. Reservationen behandlar skatten på korta videoband. Denomständigheten att det första, provisoriska - jag upprepar; proviso- 5 protokoll 1985/86:50 riska - förslaget inteblev helt lyckat innebär inte att man för den skull skall kasta yxan i sjön ochvägra pröva nya vägar. Enligtdet nya förslaget skall skatten på videobandskassetter sänkas till , perkassett. Skatten på ljudband bör enligt vår mening bestämmas till 1:50 per bandför oinspelade kassetter. Ettslopande av skatten skulle, förutom det rena skattebortfallet, få konsekvenserpå en rad andra områden - här tycker jag att skall lyssna noga.Statens kuhurråd säger t, ex, i sin skrivelse att behovet av kompensation förhemkopiering kvarstår, och hänvisar till att 1982 årsoch film- och videoavtal kan sägas upp om skatten avskaffas. De avgifter somdärmed skulle försvinna är i storleksordningen 17-20 milj, kr, århgen, vilketenligt min mening inte är ett förakthgt belopp. Jag måste ställa frågan tillmoderaterna och ; Var skall vi i så fall ta de pengarna? Filminstitutetmenar också att det i ett kulturpolitiskt perspektiv är viktigt attvideoskatten behålls och att inkomsterna överförs till kulturområdet. Just detsenare vHl jag kraftigt understryka vikten av. Skatten på kassettband infördes , Redan då uttalade skatteutskottetatt skatten måste betraktas som ett provisorium och att det var viktigt att manredan från början följde upp resultatet. Utskottet menade att man skulle göraen allsidig utvärdering när man fått tillräckliga erfarenheter av hur skattenfungerar. Därvid skulle man beakta skatteutfallet och kostnaderna för uppbörd,administration och kontroll samt även belysa alternativa skattereformer på dethär området, utvärdering som har gjort konstateras att kassettskatteni sin nuvarande form inte fungerar bra. Den är framför allt svårhanterlig, ochden utsätts för kvalificerade skatteundandragande åtgärder, som i sin tur medfören stor konkurrenssnedvridning inom branschen. Med det sagda yrkar jag bifall till utskottets hemställan och avslag påde två reservationerna. AnL 91 BO (); Vi för nu en debatt om skattepolitik och om vi skall ha kassettskattenkvar, om än i modifierad form, eller inte. Vi för inte en debatt ominriktningen av kulturpoHtiken, om behovet av stöd till kulturarbetare av olikaslag. Det är sant i detta sammanhang liksom i så många andra att om man blandarsamman saker som inte hör ihop, så bhr resultatet ofta inte särskilt bra. Detfinns ledamöter i denna kammare som betecknar kassettskatten som ettmissfoster, och det kan man verkHgen säga att den är. Jag tycker att man härmåste se främst till de konsekvenser skatten har på skatteområdet. Sedan fårman inom ramen för en kulturdebatt diskutera vilket kuhurstöd som skall utgå. Viskall inte ha de provisoriska skatter som talar om. Man skallnaturligtvis inte införa en skatt som ett provisorium. Jag är glad attfolkpartiet nu äntligen har kommit på rätt Hnje i den här frågan. Men det ärfarligt - och det bör vara en läxa för framtiden - att införa skatter som ärprovisoriska. När det sedan gällerbeloppet så hade man räknat med 120-130 milj. kr. talar AnitaJohansson om 17-18, kanske 20 miljoner. Detta är en för liten intäkt av enskatt för att över huvud taget motivera administrationen, kontrollen ochkrånglet. Vad är det som gör att det är rättvist att den som har möjlighet attåka utomlands, exempelvis till , eller , helt lagligtskall kunna införa kassettband inom ramen för resandeinförsel? Och vad är detsom gör att vi skall stimulera den smuggling som förekommer och som BrittaBjelle tidigare talade om? Detrimliga är väl att erkänna att man här gjorde ett misstag, att släppa prestigenoch rösta med reservationen 1, så att skatten försvinner. AnL 92 (): Jag vänder mig först till . Då skatten infördes fannsdet ju skäl härför. Då var det en expansion, när det vällde fram band, och detförekom en mycket omfattande hemkopiering. Det fanns alltså skäl att se överbestämmelserna och undersöka om man inte kunde göra någonting åt förhållandena.Man tänkte då på musiker och artister som gick miste om inkomster till följd avdenna hemkopiering. Då fanns det kanske skäl att pröva om man kunde stävjadetta genom en skatt, som emeHertid - vi har kommit fram till det så småningom- inte blev en bra skatt. Detär onekligen så, , när det gäller den skatt som ni viH behållaoch som ni gör förändringar i, att dessa förändringar medför nya problem. Degamla problemen med skatten gör ni ingenting åt. Det nya problemet är att mankommer att beskatta korta band och långa band på samma sätt, vilket skapar enallmän orättvisa. var inne på vad det betyder i fråga om de bandsom används för utbildning och information. Det problem som riksskatteverkethar talat om, nämligen att man borde ha samma beskattning för oinspelade somför inspelade band, har man inte gjort någonting åt. Detsamma gälleravdragsmöjligheterna, där man själv kan välja om man vill betala till via ett civilrättsligt avtal eller om man skall betala skatten.Det är också ett problem som det inte har gjorts någonting åt. Verkligheten ärden att även den förändring som genomförs är dålig, och då är det bättre avskaffar skatten. AnL93 (); Som jag sade i mitt förra inlägg har det, såvitt jag vet, inte varitsärskilt svårt att dra gränsen mellan band med kort speltid, dvs. speltid under30 minuter, och band med längre speltid. Jag ställde frågan varför man inte kanacceptera denna gränsdragning och därmed inte belasta de band som i mycket storutsträckning används i utbildning och undervisning, vet attdessa problem har påpekats vid uppvaktningar och i skrivelser. Vi harrespekterat de problem som uppstår i detta sammanhang och har lagt fram ettförslag som innebär att man bibehåller skattefriheten för band med kort speltid, AnL94 (): Jag kan hålla med om att det i fråga om den här skatten är en betydhgförbättring som vi skall fatta beslut om. Jag måste ändå få återge vadman från har sagt. Under ärendets behandlinggjordes nämligen en uppvaktning hos utskottet. Vi välkomnar de förändringar i fråga om kassettskatten somregeringen föreslår i sin proposition, säger som är ombudsmanpå . Han framhåller att förändringarna kommer attinnebära en sanering av hela kassettbranschen, menar att del av den ekonomiska brottsligheten på kassettområdet kommer attförsvinna. Vidare framhålls följande; Det har varit en mycket sund utveckling,där en betydande smuggling av kassettband bl, a, tvingat den seriösa handelnatt dumpa sina priser. beräknades endast en tredjedel av försåldavideoband ha beskattats. Detta har, som jag uppfattar saken, utgjort ett viktigtskäl för utskottsmajoriteten att tillstyrka propositionen. nämnde något om de korta banden, och visstkan det uppstå en del problem i det fallet. Men vi menar att det helt enkelt ärfråga om kontrollsvårigheter. Vi förutsätter att regeringen nogsamt följerUtveckUngen när det gäller det nya förslaget om kassettskatten. AnL 95 BOLUNDGREN (m): De problem som var förknippade med den gamlakassettskatten är också - om än i mindre utsträckning - förknippade med dennya, även om skatten sänkts. Det bästa för både branschen och samhället äralltså att den här skatten avskaffas. Det är bra och det är skönt att man fören gångs skull kan avskaffa en skatt som enhgt , som haft attadministrera skatten, inte har fungerat tillfredsställande, AnL 96 (): Det är endast ur kuhurpolitisk synpunkt somdet är betänkligt att avskaffa denna skatt. De pengar som man fått in genomavgifterna har ju gått till kulturändamål. Då det gäller folkpartietsinställning har vi redan i vår stora ekonomiska motion som väcktes i januarioch som gällde budgetregleringen talat om att vi vill avveckla kassettskatten.Vi har också visat var motsvarande medel i stället kan tas, AnL 97 (): Jag konstaterar att inte vHldebattera betydelsen av skattefrihet beträffande band som används inom utbildningen- det var ju inte där de stora kontrollproblemen fanns, AnL 98 (): Det är ändå glädjande, , atthöra att det kan vara litet bekymmersamt med tanke på de 17-20 miljoner somkulturområdet skulle fråntas. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter debatten om skatteutskottetsbetänkande 14,) AnL 99 TREDJE VICETALMANNEN; Kammarenövergår nu till att debattera skatteutskottets betänkande 14 om jämkningar iskyldigheten att lämna kontrolluppgifter. 1985/86:50 12 december1985 100 (): när propositionen om den förenklade självdeklarationen antogsav hade vi moderater från integritetssynpunkt grava anmärkningar attrikta mot förslaget om uppgiftsskyldigheten, Alla blir vi nu mer och mer fastlåstai ett kontrollsystem med personnummer och datalistor som bas. Det finns ingengaranti för att dessa dataregister inte kan komma att användas föratt i andra sammanhang kontrollera olika grupper av människor. Minoro över hotet mot integriteten har inte blivit mindre genom vad som nyligenblivit känt om folk- och bostadsräkningen, där uppgifterna kommer att användasinte enbart för statistikändamål utan också för kontroll inom skattesystemet. Detkan också finnas skäl att nämna att kammarrätten i nyhgen undanröjten dom från länsrätten i som innebar att en sparbank mot ett vite av , var tvungen att till skattemyndigheterna lämna ut uppgifter om 300kontoinnehavare. Bakgrundenvar att lokala skattemyndigheten hade krävt att få uppgifter om 1 100bankkunder i åldern och boende i vissa församlingar.Uppgifterna gällde banktillgodohavanden och räntor. Skattemyndigheterna villeåberopa den passus i taxeringslagen enligt vilken bankerna är skyldiga attlämna uppgifterna om särskilda fall föreligger. Kammarrätten sade alltså nejtill denna masskontroll, men spåren förskräcka - snart nog kankontrollmyndigheten med en enkel datakörning få kontroll över varenda bankkund. Tillnackdelarna hör också att man kan sägas få ett slags omvänd bevisbörda. Enligtnuvarande regler är det, när den skattskyldige själv har att ange exempelvissina ränteinkomster, myndigheten som har att påtala eventuella felaktigheter.Med det nya systemet bhr det den enskilde skattebetalaren som har att krävarättelse, om han eller hon anser att kontrolluppgifterna från uppgiftslämnarnaär felaktiga. Tillskyndarnaav uppgiftslämnandet har erkänt att systemet minskar integritetsskyddet för denenskilde, men de säger i nästa andetag att man får vara beredd på att tumma påintegriteten för att uppnå de fördelar som ett förenklat deklarationsförfarandesägs erbjuda. Meddet sagda yrkar jag bifall till reservation nr 1, och jag vill samtidigtuttrycka mitt djupa beklagande över att vi moderater nu står ensamma när detgäller att värna den enskildes integritet. våras antagna lagen om förenklad självdeklaration har medfört mycket storasvårigheter för de många uppgiftslämnande företagen och organisationema. Medtanke på att det finns mer än 26 miljoner bankkonton har problemen naturligtvisvarit extra stora för bankerna. kontaktmed så fort riksdagsbeslutet var klart, men några anvisningarhar ännu inte utfärdats av verket. Dettaär anmärkningsvärt, inte minst med tanke på att blott återstårinnan verksamheten med insamlandet av kontrolluppgifter måste påbörjas hosbankföretagen. Det kan vara på sin plats att erinra om att en lång radorganisationer utöver bankerna har att lämna kontrolluppgifter.Uppgiftsskyldigheten gäller även postgirot, fondkommissionsbolag, bankirer,finansbolag, finänsieringsföretag, försäkringsföretag, jordbrukets organisationer,kooperativa företag samt och värdepapperscentralen. Regeringenhar tagit viss hänsyn till den mycket sakHga kritiken genom att i proposition58 föreslå vissa jämkningar i skyldigheten att lämna kontrollup-pift. Dessaeftergifter är emellertid ganska begränsade och enligt vår uppfattning heltotillräckliga. har representanter för bankerna sakligt och klart påtalat detidsmässiga orimligheter som det innebär att kontrolluppgiftsverksamhetenskall påbörjas . Trotsde omfattande kostnaderna och det avsevärda merarbete som uppgiftsskyldighetenmedför för uppgiftslämnarna har bankerna lojalt ställt upp för att göra vad somstår i deras makt för att lösa de problem som riksdagsbeslutet innebär. Likasjälvklart är det att bankerna känner sitt stora ansvar gentemot alla sinakunder, som de naturligtvis vill förskona från de många misstag som utan ennödvändig förberedelsetid kommer att följa i systemets spår. Detär ytterst anmärkningsvärt att regeringspartiet inte har ansett sig kunna gåopponenterna till mötes, i all synnerhet som ett tvåårigt uppskov inte kommeratt senarelägga reformen som sådan utan blott få till följd att allmänhetensUpper oroas och störas i onödan. Allmänhetens redan nu bristande förtroendeför vårt skattesystem och vår skatteadministration kommer sannerligen inte attförbättras genom att majoriteten nu vägrar att medge tillräckligförberedelsetid. Detkan också vara skäl att något titta på kostnaderna för uppgiftslämnandet.Dyrast blir det otvivelaktigt för bankerna, I samband med utredningen räntor gjorde 1980 en beräkning av bankemasengångskostnader samt driftskostnader för utredning, systemarbete för ADB,utbildning och information. Verket kom då fram till att engångskostnadernaskulle bh 139 milj. kr, och de årliga driftskostnaderna 33 miljoner. Med tankepå att det den gången enbart rörde inlåningskontona och inte som ocksåräntebetalningar på penningmarknadsmedel samt att kostnaderna beräknades i 1980års penningvärde, är det inte otroligt att de angivna beloppen nu har nästintill fördubblats. Detär emellertid inte bara bankema som åsamkas dryga kostnader. Riksgäldskontorethar begärt ett tiHäggsanslag på inte mindre än 17,7 milj, kr. för att klara sindel av uppgiftsskyldigheten. Riksgälden får sina kostnader täckta avskattemedel, medan det när det gäller bankema blir kunderna som får stå förfiolerna. Detta tycker dock förmodligen majoriteten är av underordnatintresse. Dåde olika delförslagen i propositionen huvudsakligen rör rena teknika-hteter,går jag inte närmare in på dem utan nöjer mig med att yrka bifall tillreservation nr 2, AnL101 (); genomförde en skatteförenklingsreform som innebar attskattskyldiga med enkla inkomst- och förmögenhetsförhållanden fr. o, m, 1987års taxering endast behöver redovisa sådana uppgifter som skattemyndigheternainte redan har kännedom om eller som myndigheterna kan inhämta genomtillgängliga register, t. ex, fastighetsregistret. Ettav förslagets huvudsyften är att underlätta deklarationsförfarandet för ettstort antal pensionärer och löntagare. För att detta skall kunna genomförasmåste banker och andra kreditinstitut åläggas obligatoriskkontroHuppgiftsskyldighet beträffande räntebelopp och kapitalbehållningar,Hksom räntor på obligationer, förlagsbevis och andra skuldebrev som dessa utbetalt. Föratt uppfylla lagens krav på uppgiftsskyldighet måste bankemaredan från årsskiftet 1985-86 ha testade och tillförlitliga system för att fr,o, m, ingången av kunna samla upp alla uppgifter om bl. a. utbetaldaräntor. Detta är en omöjlig uppgift, då bankernas ADB-mtiner måste läggas omför att kunna uppfylla de krav på uppgiftsskyldighet som lagen ställer. Denya ADB-rutinerna hos banker och kreditinstitut är i sin tur beroende avriksskatteverkets anvisningar. Dessa har kommit bankerna till banda mycketsent. Det betyder att bankerna i vissa fall skulle få mindre än påsig för att utarbeta helt nya ADB-rutiner och dessutom få dessa att fungera ipraktiken. Vissa problem är dessutom inte lösta av RSV. Ibankemas arbete ingår att lägga upp helt nya register, som skall innehålla alladata som skall ingå i kontrolluppgifterna. Därefter skall de utveckla mtinerför att överföra uppgifter från befintliga ADB-system till det nya. Bankernamåste också hitta nya rutiner och registreringsförfaranden förränteutbetalningarna till personer som inte är kunder i banken. Härtillkommer att identifiera kontohavanden, komplettera ofullständiga konton, lösaproblemen med konton med flera kontohavare. Dådet gäller konton som innehas av flera personer har bankerna mycket varierandemtiner för registrering av innehavarna. Ingen bank har dessutomfördelningstalet för kontoinnehavet registrerat. För att kunna lämna uppgift omgottskriven ränta och saldo per delkontohavare, måste bankerna göra om sinamtiner helt och hållet. Ja,listan kan göras än längre med frågor som skall lösas för bankerna innan de harett tillförlitligt system som kan ligga till gmnd för en kontrolluppgift. Vii menar att bankernas invändningar måste tillmätas stor vikt,varför vi föreslår att ikraftträdandetiden för reformen senareläggs ivad avser bankernas kontrolluppgiftsskyldighet. Det betyder att,reformen såvittavser bankernas kontrolluppgifter skall börja tillämpas med avseende på räntorsom betalas ut eller gottskrivs , så att kontrolluppgifterna för förstagången skall lämnas ut , Det förenkladedeklarationsförfarandet bygger på att det är korrekta kontrolluppgifter somlevereras till skattemyndigheterna. Det Hgger i såväl kundernas, bankernas sommyndigheternas intresse att uppgifterna håller god kvalitet. Om uppgifterna ärofullständiga eller felaktiga, ger de fel information och det finns risk attskattskyldiga tvingas bevisa att deras uppgifter är korrekta. Vi anser att ensådan omkastad bevisbörda är oacceptabel. Ävenom 1987 och 1988 räknas som försöksperiod är det viktigt att de skattskyldigafår förtroende för det nya systemet, och det sker enbart genom att detgenomförs med fullständiga och korrekta kontrolluppgifter. Med en förskjutningav uppgiftsskyldigheten från bankerna kan reformen med den förenkladesjälvdeklarationen ändå genomföras. Med detta yrkar jag bifalltill reservation 3. AnL 102 (): I skatteutskottets betänkande nr 14 behandlas proposition 58 angåendejämkningar i skyldigheten att lämna kontrolluppgifter. beslöt i vårasi samband med beslutet om ett förenklat deklarationsförfarande att kreditinstitutoch andra som yrkesmässigt ombesörjer att pengar blir räntebärande skulle haskyldighet att lämna kontrolluppgift på ränta som gottskrivs eller utbetalas.Uppgiftsskyldigheten gäller också Värdepapperscentralen och förening sommottagit pengar för förräntning. Underde två första taxeringsåren 1987 och 1988 gäller vissa begränsningar iuppgiftsskyldigheten. Bl, a. behöver inte uppgift lämnas om räntan uppgått tillmindre än , Iföreliggande proposition föreslås ytterligare lättnader i fråga om skyldighetenatt lämna kontrolluppgifter om räntor under taxeringsåren 1987 och 1988. a, från har yrkats att ikraftträdandet uppskjuts ett år.Som motivering för uppskovsyrkandet framhålls främst att ett kontrollsysteminte hinner byggas upp på den korta tid som står till kreditinstitutensförfogande. Och detta innebär en uppenbar risk att uppgifterna blirofullständiga och felaktiga. Liknande synpunkter har framförts till utskottetfrån . Iprincipfrågan noterades vid uppvaktningen inför utskottet med tillfredsställelseatt de uppvaktande bankföreningarna accepterade principen att bankerna skalllämna kontrolluppgifter. Vad som föranledde uppvaktningen var oron för att maninte skulle kunna lämna fullständiga och riktiga uppgifter. Icenter- och folkpartimotionen liksom i dessa båda partiers reservation har vitagit viss hänsyn till framförda synpunkter. Eftersom förberedelserna för ettkontrolluppgiftslämnande inte kommit längre än till ett mycket tidigtförberedande stadium och med hänsyn till att endast återstår - den'tidpunkt då kontrollsystemet skall träda i kraft - ansåg vi attriksdagen borde ta hänsyn till den uppkomna situationen och uppskjutaikraftträdandet till taxeringen 1988. Tyvärr har inte socialdemokraterna velatacceptera ett sådant uppskov. Följden blir förmodligen felaktiga uppgifter tillförargelse och problem både för deklaranter och för myndighe- Genom uppskovhade vi sannoHkt kunnat undvika den irritation som ett ikraftträdande kommer att innebära. När vi nu kommit så långt attuppgiftsskyldigheten i stor utsträckning accepterats hade det enligt minuppfattning också varit angeläget att redan från början få kontrollsystemet attfungera tillfredsställande. Center-och folkpartireservationen öppnar möjligheten för att visa denkompromissvilja som uppskov innebär. Därmed skulle större möjligheterskapas för att redan från början möta denna lagstiftning med en positivinställning. Attvi inte biträder reservation 2 beror på att det inte är helt nytt för bankernaatt lämna uppgifter. lämnas uppgifter till insättarna, och var ochen deklarant har skyldighet att i sin deklaration lämna uppgift på sinainkomster av kapital liksom av andra inkomster. Det gör att uppgifterna inte ärnågon hemlighet. Kontrollsystemet måste vara utbyggt på ett visst sätt, och vimenar att man borde klara av detta och därmed få ett ikraftträdande1987, På det sättet skulle man förhindra de felaktigheter som man nu kanbefara. Med vad jag nu anfört yrkar jag bifall till reservation 3 iskatteutskottets betänkande nr 14, AnL 103 (): Låt oss göra tankeexperimentet att vi redan infört den enklaresjälvdeklarationen. En betydande majoritet av de skattskyldiga har då befriatsfrån skyldigheten att fylla i en omfattande deklarationsblankett. De behöverbara jämföra deklarationsformulärets uppgifter med sina egna kontrolluppgifter.Låt oss också anta att någon i det läget föreslår att man skulle gå tillbakatill det gamla systemet, ett system där man själv försöker skaffa in allaränteuppgifter, där man för hand skriver in alla ränteinkomster på en svåröverskådligblankett, där man räknar samman och försöker kontrollera utan att man säkerthar tillgång till alla kontrolluppgifter, där risken för att göra fel ökar ochdär också risken för skattetillägg och andra bekymmer ökar. Jagär rätt säker på att ett parti som skulle ställa sig bakom ettsådant förslag skulle möta starka protester och upprörda frågor. Man skullefråga; Varför skall ni göra ett enkelt system krångligare? Varför skall ni ökarisken för att deklarera fel? Varför skall skattebetalarna få en massa onödigtarbete? Varför skall ni återinföra ett gammalt system som inte ger någraegentliga fördelar för de skattskyldiga, annat än möjligen för dem som villfiffla med skatten? Ja,varför, ? vill slopa bankernas skyldigheter attlämna kontrolluppgifter. Enligt skulle det vara otillbörligt frånintegritetssynpunkt att använda ADB här. Men jag skulle vilja vädja att maninte missbmkar begreppet privat integritet. Låt oss inte använda detta begreppsom ett tillhygge och otid. Att skydda den privata integriteten är avstörsta betydelse, men just därför är det viktigt att vi noga analyserar vaddet handlar om. Detintegritetsskyddade området bestäms framför allt av två saker; delsskyldigheten att lämna uppgifter till ledning för beskattningen - var nu Skyldighetenatt lämna kon trolluppgifter