prot · G90943 · 1985-12-31 00:00:00 — Bl, a, begärs införande av vårdnadsersättningeller vårdnadsbidrag och avdrag på skatten som ett alternativ till en utbyggnadav barnomsorgen. Den borgerliga splittringen när det gäller utformningen avvårdnadsersättning eller vårdnadsbidrag är som tidigare total. Envårdnadsersättning eller ett vårdnadsbidrag kan inte utgöra ett alternativ och ett förvärvsarbete för en småbarnsförälder. För attunderlätta för småbarnsföräldrar är en utbyggd föräldraförsäkring, och en bra utbyggd barnomsorg det bästa alternativet. Det måste gåatt förena både barn och förvärvsarbete. Barnfamiljernas ekonomiska situation uppmärksammades av utskottet ,och det var på grund av detta initiativ som regeringen påbörjade detfamiljepolitiska översynsarbete som ledde till den kraftigabarnbidragshöjningen fr, o, m, , Den innebar bl. a. en väsentiigökning av stödet till flerbarnsfamiljerna. En enbarnsfamilj får sålunda ettbidrag på , , medan en fembarnsfamilj får , . Närbeslutet om barnbidragshöjningen fattades uttalade utskottet att detfamiljepolitiska översynsarbetet måste fortsättas. Utskottet framhöll också attdet skulle bedrivas förutsättningslöst och med en öppenhet för nya lösningareller kombinationer av lösningar. Utskottet har samma uppfattning. Det beredningsarbete som förnärvarande sker i bör ske förutsättningslöst och utan någrabindande uttalanden från sida. Närdet gäller vpk:s motion om en snar utbyggnad av föräldraförsäkringen att gällatill dess att barnet är har socialministern i propositionen utlovatatt denna utbyggnad skall ske så snart ekonomin medger. Beträffande denåldersgräns som har satts för rätten tillbarnomsorgsplats har man utgått från föräldrarnas lagstadgade rätt tillledighet från anstäHning till dess barnet är . Rätt till plats ibarnomsorgen gäller även de barn som är under . Kommunernabefrias alltså inte från sitt ansvar att se till att också dessa barn får enplats i den kommunala barnomsorgen när föräldrarna så önskar. Det är mångaföräldrar, framför allt de ensamstående, som måste få tillgång till enbarnomsorgsplats redan från det att barnen är , då ersättningenenligt inkomstbortfallsprincipen försvinner. Detta behov måste kommunerna ta ibeaktande i sina utbyggnadsplaner. Somsocialministern har angett i propositionen bör få iuppdrag att göra sådana efterfrågeundersökningar som liknar dem somgjordes 1980, 1982 och 1983 för att man skall få fram den verkliga Förskolaför alla barn, m.m. 1985/86:43 efterfrågan på plats i daghem och familjedaghem, 4december 1985 Herrtalman! När beslöt att införa ett nytt statsbidragssystem Förskola för alla barn, m.m. 1983 uttalade man ocksåatt det nya systemet måste följas upp. Så har skett genom att har genomfört en enkät bland landets kommuner. På grund avenkätsvaren föreslås nu en höjning av statsbidraget för barn som vistas påheltid i familjedaghem och för barn som vistas på deltid i daghem med i ,. Därutöver höjs också bidraget med , till bam med behovav särskilt stöd. Enannan förändring som föreslås är att bidrag per enhet till den öppna förskolangörs om till ett årsarbetarbidrag, samt att den kommunala deltidsförskolan blirstatsbidragsberättigad och får ett bidrag på , per årsarbetare. Ytterligareen förändring som föreslås är att föräldrakooperativ och andra alternativabarnomsorgsformer skall få samma bidrag till personalkostnaderna som dem somgäller för den kommunala barnomsorgen. När det gäller bidraget per barn hardessa barnomsorgsformer samma ersättning. Detta utökade bidrag gördet lättare för föräldrar att starta föräldrakooperativ. Ävennär det gäller statsbidragssystemet lägger de borgerliga partierna fram heltolika förslag. föreslår att statsbidragen skall avskaffashelt. föreslår att statsbidragen skall utgå med ett visst beloppper barn i förskoleåldern i kommunen. föreslår ett procentuellt bidrag.Det är endast när det gäller att staten skall ge bidrag till daghem som drivsmed vinstsyfte som enighet inom de borgerliga partierna föreligger, I dennafråga anser utskottet i likhet med regeringen att statsbidrag inte skall utgå. Vpkkräver i sin reservation att statsbidraget skall utgå av de faktiskadriftskostnaderna och med bindande normer avseende barnantal och ytor. Utskottet har prövat principerna förstatsbidragsgivningen till barnomsorgen. Det har inte kommit fram något som nugör att vi har anledning att frångå de huvudprinciper som infördes och somhar lett till att fler barn har fått en daghemsplats. De obalanser i systemetsom kom fram i Svenska kommunförbundets enkät rättas nu till genom deförändringar i bidragsgivningen som föreslås. Utskottet ställer sigbakom regeringens förslag. Regeringen föreslår också att nuvarande tillfälliga anordningsbidragförlängs till att gälla också under /86, Det innebär att 300 000kr. utgår per avdelning vid nybyggnad och av kostnaderna, dock högst300 , vid ombyggnad. Det faktum att bidrag också kommer att utgå vidombyggnad kommer att underlätta för kommuner att bygga daghem i t, ex, äldrebostadsområden. Ävennär det gäller anordningsbidraget är de borgerliga partierna splittrade.Moderaterna och yrkar att inget anordningsbidrag skall utgå.Folkpartiet stöder glädjande nog regeringens förslag. Vpk anser attanordningsbidrag skall utgå kontinuerligt. Attsärskilda medel avsätts för att stimulera utbyggnaden av barnomsor- '' gen ser utskottet med tillfredsställelse ochtillstyrker propositionen, Utskot- tet anser också, medhänsyn till det statsfinansiella läget, att effekterna av det tillfälligabidraget bör avvaktas innan ytterligare förlängning sker. Barnomsorgens innehåH skall vara så utformat att man tillsammans medhemmet skall skapa goda förutsättningar för barns utveckling. Tillbarnomsorgen kommer barn från olika uppväxtmiljöer, med skildafamiljeförhållanden och livsvillkor. Barnens levnads- och uppväxtvillkor harstor betydelse. Barnen är vår framtid. Detär därför väsentHgt att personalen har goda kunskaper om barns utveckling ochbehov och om det samhälle barnen växer upp i. Därför är det viktigt att formerför föräldrasamarbete i förskolan utvecklas. Att föräldrarna får möjlighet attdelta i planeringen av verksamheten påverkar givetvis innehållet i denna på ettför barnen gynnsamt sätt. Genom ändringen i föräldraförsäkringen kommerföräldrarnas deltagande i verksamheten att underlättas. Från den 1 januari 1986har föräldrarna nämligen rätt och barn iförskolan. Denpedagogiska verksamheten i förskolan har också behandlats iriksdagen. På begäran har utarbetat ett pedagogisktprogram, som varit ute på remiss. Remissvaren bearbetas för närvarande.Utskottet har inte förändrat sin inställning till behovet av ett pedagogisktprogram och anser i likhet med socialministern att det pedagogiska programmetskall ange ramarna för verksamheten. Det skall också redovisa förskolans målsamt principer för innehåll och arbetssätt. Kommunerna skall utarbeta kommunalariktlinjer, så att det pedagogiska innehållet anpassas till de lokalaförutsättningarna och behoven. Detta innebär inte någon likriktning avbarnomsorgen, utan tvärtom kan ju kommunerna ta hänsyn till olika pedagogiskainriktningar. Det är viktigt att barnomsorgen kompletterar barnens egen socialaoch kulturella miljö. Enav förskolans viktigaste uppgifter är att lära barnen solidaritet med andrabarn, att lägga granden för barnens uppfattning om allas lika värde,självbestämmanderätt och integritet. Förskolan måste också stimulera ochutveckla barnens kommunikationsförmåga och uttryckssätt genom spfåkträ-ning,bild, musik och rörelseutveckling. Utskottetinstämmer också i att en av barnomsorgens uppgifter är att förmedla ettkulturarv. Genom att knyta an till kulturarv och traditioner får barnentrygghet och förankring i den miljö de växer upp i. Genom invandringen tillSverige har vi fått ta emot bam med olika kulturell och rehgiös bakgmnd. Det äri dag ca 60 000 barn i förskoleåldern som ingår i denna grupp. Det är viktigtatt dessa barn kan delta i barnomsorgsverksamheten tillsammans med de svenskabarnen. Därför måste förskolans behandling av bl, a, de religiösa frågorna skemed en öppen och accepterande hållning gentemot andra åskådningar. Detta utesluterinte - det är tvärtom naturligt - att förskolan som del i att föra ut detsvenska kulturarvet ägnar uppmärksamhet åt de stora religiösa högtiderna somfinns i , Jag skulle tro att det inte finns någon förskola som i daginte har fullt upp med att förbereda adventsfirandet, och den kommandejulhelgen. En av förskolans uppgifter är att förbereda de äldre förskolebarnen förden kommande skolgången. Det kan bl, a. ske genom en mer straktureradverksamhet i förskolan och med ett utökat samarbete med Förskolaför alla barn, m. m. Förs kola för alla barn, m. m. En viktig del i detta är att ha en gemensam grundutbildning förförskollärare, fritidspedagoger och lågstadielärare, så att dessa får en brakunskap om barns utveckling och behov i just 6-7-årsåldern, En statligutredning. , har arbetat med denna fråga, och dessbetänkande remissbehandlas . Innan tar ställning tillförskolans roll vid barnens övergång till lågstadium börberedningen av detta betänkande avvaktas. Men utskottet ser det som angelägetatt en splittring av förskoleverksamheten undviks och att frågor om förskolansinnehåll även fortsättningsvis bereds inom . Naturligtvis finns det mycket att tHlägga närdet gäller denna viktiga fråga om utbyggnad och inriktning av barnomsorgen. Jaghänvisar därför till propositionen och utskottsbetänkandet i de frågor som jaginte har berört i mitt inlägg. Med hänvisning till det anförda yrkar jag bifall tillsocialutskottets hemstäHan i betänkande 1985/86:5 i dess helhet och avslag påsamtliga reservationer. Jag yrkar också bifall till socialutskottets hemställani betänkande nr 10, som avser medelsanvisning på 100 milj, kr. tillanordningsbidrag för byggande av daghem och fritidshem under budgetåret1985/86, 12 () replik: Jag vill bara fråga vad honsäger till föräldrarna - framför allt de föräldrar som tillhör LO-kollektivet -när vi vet att de föredrar en vårdnadsersättning framför en ensidig utbyggnadav barnomsorg. Vi har statistiska undersökningar, som har gett beskedom att en klar majoritet av föräldrarna hellre vill ha en vårdnadsersättningän den ensidiga utbyggnad som föreslås i propositionen. Det är därför jagställer frågan; Vad säger tiH den majoriteten av föräldrar? 13 () rephk: Även om vi inte har samma förslag tillvårdnadsersättning som kan jag instämma i vad har sagthär. Jag stäHer mig Hka frågande som han tiH resonemang och tillden socialdemokratiska regeringens kallsinnighet till barnfamiljernas krav påen större valfrihet när det gäller familjepolitiken. 14INGA (vpk) replik: Jag skulle också vilja ställa ett par frågor till , Varför skall inte alla barn ha rätt till heldagsomsorg?Det fattas mellan 300 000 och 400 000 platser i heldagsomsorg, och föreslårregeringen en utbyggnad på 55 000 platser. Resten av den utbyggnad som föreslås-170 000 platser - vill regeringen placera inom öppen förskola ochdeltidsförskola. Men det är något helt annat att gå i deltidsförskola elleröppen förskola än att gå i ett daghem! hänvisar till att man skall göraefterfrågeundersökningar. Det har vi hållit på att tala om . Men vivet att av kvinnor med barn i förskoleåldern förvärvsarbetade 1983 - ochdet är nästan alla kvinnor. Därför är behovet av heldagsomsorg det allrastörsta. Det finns inte behov av deltidsförskola elleröppen förskola, därför att kvinnor förvärvsarbetar. Och kvinnor villförvärvsarbeta; det finns en mängd utredningar som visar det. Kvinnor villförvärvsarbeta därför att de vill ha ett arbete utom hemmet - inte i förstahand därför att de är beroende av en lön, Det är också viktigt, men tvåtredjedelar väljer att förvärvsarbeta därför att de finner förvärvsarbetetstimulerande. Och det är samhällets - regeringens och -skyldighetatt se tiH att barnen får en bra barnomsorg. Dubblaomsorgsformer måste bli dyrare för samhället än en omsorgsform. sägs, att viskall ha öppen förskola för dem som går i familjedaghem. Det innebär alltsådubbla omsorgsformer, för att familjedaghemsbarnen skall få litet pedagogik -det måste vara baktanken! Nej,vi säger kommunisterna; Satsa på heldagsomsorg, dvs,daghemsutbyggnad. Jag förstår inte varför så många barn skall förmenas denverksamheten och varför den inte skall göras bättre. Jagär ändå övertygad om att viH ha en bra barnomsorg, men frågan ärdå: Hur kan man ha ett statsbidragssystem som motverkar en bra barnomsorg ochsom leder till alltför stora barngmpper? Statsbidragssystemet är kopplat tHlantalet inskrivna barn, och kommunerna får mer pengar ju fler barn de skriverin i barngrupperna. Hur kan man förespråka ett sådant system om man säger vill ha en kvalitativt bra barnomsorg? Det här systemet kan leda i precismotsatt riktning, och det har gjort det på många ställen. Det är alltså dåligtför barn, personal och föräldrar. Med18-19-20 barn i grupperna kan det inte bedrivas en pedagogisk verksamhet - somdet talas om så varmt från olika partier. Det kan inte bli en bra pedagogiskverksamhet när man har för litet personal och för stora barngrupper Förskolaföralla barn, m. m. 15 ANITAPERSSON (s) replik; Alla barn har inte behov av en heldagsplats i daghemmen, ,Många barn behöver bara en deltidsplats. fick kommunerna intestatsbidrag för barn med deltidsplats. Därför var det många barn som inte kundeberedas plats i daghemmen. Det nya statsbidragssystemet har inneburit att flerbarn har kunnat komma med i daghemsverksamheten. Kommunernaär väldigt ohka. På många orter är det svårt att bygga ut daghemmen därför attdär inte finns tillräckligt många barn. Då är familjedaghemmen en bra lösning.Det är därför viktigt att familjedaghemmen görs kvalitativt bra. Alltför mångabarn bör inte placeras ut i samma familjedaghem. Det finns skrämmande exempelpå att dagbarnvårdare har ända upp till tio barn som kommer och går under dagenslopp. Det kan inte kallas en kvalitativt bra barnomsorg. Närdet gäller den stora personalomsättningen på daghemmen har jag erfarit attsocialstyrelsen kommer att undersöka vad den beror på. Jag tror att den delvishänger samman med att man har byggt ut barnomsorgen. Den erfarna personal somfinns tycker då att det är roligt att vara med och starta ett nytt daghem ochansöker därför om att få flytta till ny verksamhet. TillGöte och ; Jag tror inte alls att LO-föräldrarna väljervårdnadsersättning i stället för en plats i barnomsorgen och ett Förskolaföralla barn, m. m. AttLO-grupperna utnyttjar den kommunala barnomsorgen i mindre utsträckning änövriga grupper hänger samman med att LO-grupperna oftare än andra arbetar påobekväma arbetstider och att daghemmens öppethållande inte alltidöverensstämmer med behovet av tillsyn, LO-grupperna kan också ofta turas om attta hand om sina barn genom att en förälder ser till barnet när den andraarbetar i skift, Anf.16 () replik: Jag tycker att svar var märkligt. Det står ipropositionen - och sade själv att hon tyckte att det var bra-att det skall göras en efterfrågeundersökning för att ta reda på föräldrarnasönskemål. Jag frågade i mitt anförande: Kommer i denna undersökning ocksåföräldrarnas syn på vårdnadsersättning som alternativ att finnas med? Vivet att det har gjorts omfattande undersökningar där man har ställt frågor omutbyggnad av barnomsorgen, om vårdnadsersättning och om andra viktigakomponenter i familjepolitiken. De undersökningarna visar att det finns en bredmajoritet för just vårdnadsersättning i stället för en ensidig utbyggnad avkommunal barnomsorg. Det tror inte på. Men varför tror hon då påden undersökning som departementet nu skall göra? Låtmig ta ett exempel. En skjortfabrikant i vill ha reda på kundernasönskemål när det gäller färgen på skjortor. Han frågar därför: Vill du ha enröd skjorta eller vill du ha en rosa skjorta? Då får vederbörande fabrikant ettvisst besked. Men om skjortfabrikanten har utelämnat frågan om huruvidakonsumenterna vill ha en blå skjorta och det senare visar sig att majoritetenvill ha blå skjortor, då är ju undersökningen heh meningslös. Detär precis samma sak om man i en efterfrågeundersökning som gäller inriktningenpå barnomsorg och familjepolitik utelämnar en viktig fråga -jag har nämntfrågan om vårdnadsersättning i det sammanhanget. Som man ropar i skogen får mansvar, och ropar man tokigt får man tokiga svar. Jagskulle vilja vädja till ; Glöm inte bort föräldrarnas önskemål iden undersökning som skall göras! Anf.17 () replik: Jag tycker att resonemang är ett utmärkt exempel på hurman kan avskärma sig från verkligheten och ett utmärkt exempel på anledningentill att allmänheten kan uppfatta politiker som icke trovärdiga ochointresserade av vad folk vill ha. Manhänvisar ofta till att av småbarnsmammorna arbetar, och man säger att devill göra det. Men hur kan man vara säker på att av småbarnsmammornaskulle föredra att arbeta om de verkligen hade möjlighet att välja? Det ärändå bevisligen så för många barnfamiljer att båda föräldrarna helt enkelt ärpiskade att arbeta, dessutom ofta på heltid, för att kunna försörja sig ochfamiljen. Det är märkligt att socialdemokraterna år underlåter att ge föräldrarnaden trygghet som de har rätt att kräva för att kunna ge sina barn en brauppväxtmiljö. 18 INGA (vpk)replik; På min fråga varför inte alla barn skaH ha rätt till heldagsomsorgsvarar att inte alla barn har behov av heldagsplats på daghem.Det visar att regeringen och socialdemokraterna har ändrat sig när det gällersynen på barnomsorgen. De har helt enkelt backat. Det är i sig beklagligt, menpåståendet att det inte finns behov av heldagsplats för aHa är faktiskt heltfelaktigt. Man behöver bara se på kvinnornas förvärvsfrekvens eller på detfaktum att över hälften av barnfamiljerna tvingas att ordna sin barnomsorghelt på privat väg, via grannar, bekanta och släktingar, eller genom att arbetai skift. Många undersökningar visar att det är så. Inte minst LO har gjortundersökningar där detta slås fast. Kvinnor tvingas att tråckla ihop sin vardagför att få den att gå ihop. De får välja allra sist när det gällerförvärvsarbete och arbetstider. Jaghade hoppats att socialdemokraterna skulle stå fast vid en utbyggnad avheldagsomsorgen. Men de har backat och ger nu mera statsbidrag tilldeltidsförskolan. Därmed tvingas familjerna att tråckla ihop sin vardag på ettsätt som inte är bra för någon och som inte ger någon trygghet för barnen, kommenterade inte det jag sade om att statsbidragssystemet leder dålig kvalitet inom barnomsorgen på många håll. Vi ser ju exempel hur manhela tiden tillämpar överinskrivning. Varför skall vi ha ett dåligtstatsbidragssystem, när vi ändå är överens om att det är viktigt att värna omkvaliteten inom barnomsorgen? Det tog innan kvalitetsdebatten togfart i den här församlingen. handlade det bara om en kvalitativutbyggnad, och jag beklagar det. diskuterar vi ändå kvaliteten, men såsomstatsbidragssystemet är utformat motverkar det en förbättrad kvalitetinom barnomsorgen. Jagtycker vidare att det är märkligt att regeringen inte tar ansvar för de barnsom är under . Regeringen räknar med att föräldrarna självaskall få svara för omsorgen då de fullt ut,har fåttersättning genom föräldraförsäkringen, dvs. till dess att barnet är 18 månader.Jag förutsätter att det blir en snabb utbyggnad av föräldraförsäkringen så attersättningen utgår till dess att barnet är . Annarsförsätter man småbarnsföräldrarna i en väldigt dålig situation. Det nuvarandesystemet uppfattas dessutom av kommunerna som ett klartecken för att intebehöva satsa på en utbyggnad av barnomsorgen för barn under ett och ett halvtår. är det mycket dåhgt beställt när det gäHer spädbarnsdaghemmen,som jag för min personliga del tycker är en alldeles utmärkt form avbarnomsorg. Förskolaföralla barn, m. m. 19 ANITAPERSSON (s) replik; De barn som har behov av daghemsplats på heltid skall naturligtvis fådet, och de barn vilkas föräldrar arbetar deltid behöver ju bara plats underden tiden. Kvaliteten på barnomsorgen i daghemmen och även i familjedaghemmenär viktig. Det är därför ett pedagogiskt program håller på att utarbetas. Närdet gäller statsbidragssystemet och överinskrivningar, som kallardet för, vill jag säga att det var många barn som fick tillgång tilldaghemsplats i och med det nya systemet. För dem tror jag inte att det Förskolaför alla barn, m. m. innebar enkvalitetsförsämring, utan tvärtom en kvalitetsförbättring, att de fick endaghemsplats. Jag tror också, , att det inte kommer att ske fleröverinskrivningar utan att man nu har nått så långt man klarar av i kommunerna.Jag tror att kommunerna har mycket goda kunskaper om hur barnomsorgen skaHbedrivas. De har en väl utbildad personal, och det är viktigt. Jag berörde också, , barnomsorgen för barn . Det är viktigt att kommunerna tillser att dessa barn fåromsorg, tills vi har byggt ut föräldraförsäkringen enligtinkomstbortfallsprincipen upp till dess att barnet är , Det var inte så länge sedan vipolitiker fick efterhöra verkligheten och fick svar från väljarna om bl, a.vilken barnomsorg och familjepolitik de ville ha. Om jag inte missminner mig,och det gör jag inte, gick och tillbaka i valet. Det ger juett klart besked om hur väljarna ser på den moderata politiken och påcenterpolitiken. När det gäller efterfrågeunderSökningen så gick SCB förragången ut med sina frågor till 5 000 småbarnsföräldrar. Det är viktigt förkommunerna att man gör en sådan efterfrågeundersökning, så att kommunerna kanrätta sig efter den när de tar ställning till hur barnomsorgen skall byggas ut- om man skall bygga daghem, om de skall vara öppna på heltid eller deltid ochom det är familjedaghem man skall satsa på. Det skall man naturligtvis göra, omkommunerna viH det. Jag tror också att man tar upp frågor om de alternativabarnomsorgsformerna och undersöker om barnfamiljerna vill ha sådan barnomsorg.Nu får ju de alternativa omsorgsformerna precis samma statsbidrag som dekommunala. Möjlighet finns för föräldrarna att välja den formen, om de såönskar. Låt mig börja med att ge en eloge tiH AnitaPersson, som har fört utskottets talan på ett mycket sakkunnigt sätt. Densocialdemokratiska familjepolitiken utgår från barnens behov av både trygghetoch stimulans under uppväxtåren. Den beaktar också föräldrarnas möjlighetertill försörjning och egen utveckHng, Låt mig inledningsvis ange de viktigaste utgångspunkternaför den politiken. Den bygger på fyra hörnstenar. Den första ärföräldraförsäkringen, som är det socialdemokratiska svaret på de ohkaförslagen om vårdnadsbidrag som förekommer i debatten. Föräldraförsäkringenhar många fördelar. Den ger både pappor och mammor liksom ensamståendeföräldrar ekonomiska möjligheter att vara tillsammans med sina barn när dessaär små och när de är sjuka. Man kan gå över till deltidsarbete och få halv eHeren fjärdedels föräldrapenning. Föräldraförsäkringen är främst till för barnenoch barnens bästa, men den är också ett viktigt led i arbetet på ökadjämställdhet mellan kvinnor och män. Den andra hörnstenen i den socialdemokratiskafamiljepolitiken är det ekonomiska stödet till barnfamiljerna. Det ärbarnbidragen, det är bostadsbidragen. Dessa bidrag är till för att utjämnaskillnaderna i inkomster mellan barnfamiljer och andra grupper i samhället. Den tredje hörnstenen är barnomsorgen, som i första handär till för att ge barnen trygghet och stimulans men som också gör det möjligtför föräldrarna att förena förvärvsarbete och studier å ena sidan och omsorgenom barnen å andra sidan. Den fjärde hörnstenen är en väl utbyggd gemensam sektor,som ger familjerna god mödravård, god barnhälsovård och en skola där alla barnkan få bra undervisning, behandlar propositionen om alla barns rättatt delta i förskoleverksamhet. Det beslut som kommer att fatta om enstund är historiskt, och det har enligt min uppfattning samma dignitet som detbeslut som en gång för mycket länge sedan fattade när man fastslogalla barns rätt till undervisning.