prot · G909140 · 1985-12-31 00:00:00 — Om jag måhända har varit en hårsmånnedlåtande gentemot debatteknik, så låter jag det vara viddet. Däremot har jag inte varit nedlåtande mot Jägarnasriksförbund-Landsbygdens jägare. Men jag tyckte att det var synd att manföreträddes på det här sättet. Att nu partivän fick ettvänligare omdöme än jag kan bero på att han höll sitt anförande före ChristerNilsson och således inte har kommenterat helt halsbrytandejämförelse med 200 resp. . Den jämförelsen kommer att varaprecis lika dålig vem av oss som än analyserar den. Men olyckligtvis - ellerlyckligtvis-är det bara jag som har yttrat mig om den. Omdömet kan inte bliannat än att den jämförelsen är omöjlig att göra. 113ANNA (): Jag befinner mig i den egendomligasituationen att jag här tänker stödja såväl en m- som en vpk-re.servation. Jagbörjar med m-reservationen angående vårjakt på sjöfågel. Denna fråga har ju debatterats i riksdagensedan det framförts starka önskemål från olika fiskarorganisationer ochskärgärdsorganisationer om en begränsad vårjakt på sjöfågel. Åsikterna - föroch emot detta förslag -skär rakt igenom partierna. Själv stöder jag förslagetav följande skäl. Det första skälet är att det gäller värjakt på ejderhane.Denna fågelart har ökat kraftigt. , efter parningen, drarhanfåglarna ut i den yttre skärgården och kan pä det viset lätt skiljas frånhonor och årsungar. Det är alltså inte riktigt, som utskottets talesman säger,att detta är den mest känsliga tiden för att jaga ejderhane. Det är tvärtom denbästa tiden, om det är just hanarna man vill komma åt - och det är det, medtanke på att de har ökat så pass kraftigt i antal den senaste tioårsperioden. Det andra skälet till att jag stödjer denna reservation äratt det gäller ett försök . Det finns alltså möjlighet attutvärdera försöket efter . Det tredje skälet är att det är den bofastaskärgårdsbefolkningen som skall få jaga. Ingen känner skärgårdsmiljön samtskärgårdens djur- och växtliv så bra som de som har sitt arbete, sin fritid ochsitt hem ute i havsbandet. Ingen har heller så starka skäl att på rätt sättvårda denna miljö. Det fjärde skälet är att skärgårdsbefolkningen har ett såtufft jobb, lever så isolerat och utan tillgång till de flesta av samhälletsfritidsaktiviteter att vi kan unna dem denna mycket begränsade jakt med detekonomiska tillskott som den kan ge. Med dessa ord har jag instämt i vad i Ljungsade, och jag yrkar bifall till reservation 1 i betänkandet. Reservation 2 av gäller bidrag tilljägarorganisationerna. Den orättvisa tilldelningen av pengar mellan de bådajägarorganisationerna rättfärdigas inte helt av de speciella uppgifter som har, som har pekat på, Alla jägare betalar sammajaktvårdsavgift, och om det då görs en procentuppräkning av stödet till de bådajägarorganisationerna förstärks orättvisorna år . Prot.1985/86:140 Jag anser att de jägare och sympatisörer som är medlemmar iJägarnas 14 maj1986 riksförbund-Landsbygdens jägare harrätt att få sina synpunkter på jakt- och 7 ' 77 viltvård framförda via sinorganisation. Jag vill inte att denna organisations Jakt-ochviltvård .,- ...,., , ,, . , o , , . mojligheteratt yttra sig i jaktdebatten skall minskas pa grund av att den inte hartillräckligt med pengar. Utskottets talesman säger nu att den stora propositionenom jakt- och viltvård kommer , och då blir det ännu viktigare att bådajägarförbun-den har samma möjlighet att delta i debatten. Jag instämmer alltså, herr talman, i det som JohnAndersson och har sagt. Jag yrkar bifall även till reservation2. 114 () rephk: går in på frågan omvårjakt på ejder och påstår att hanarna ger sig av till sjöss, och det är ettriktigt påstående - efter parningen ger de sig av ut fill havs och kan lätturskiljas. inträffade emellertid en nollföryngring - någontinghände med den stora ejderstammen, och hela årets föryngring dog troligtvis avsvält. Avskjutningen av ejderhane sker strängt taget hela vinterhalvåreti och på andra ställen. Det är fortfarande mycket tvivelaktigt omvårjakt på ejder är förenlig med intentioner, enligt vilkenman skall vara försiktig med att oroa fåglarna både under fortplantningstidenoch vid flyttningen till boplatserna. När det gäller medelsfördelningen har det mesta sagts, menjag vill tillägga att det är mycket stora skillnader mellan de tvåjägarorganisatio-nernas frivilliga åtaganden som jägarorganisationer. Förutomför den rena administrationen har man ett stort antal människor anställda, t.ex, jaktvårdskonsulenter och länsjaktvårdare. De står till förfogande för allajägare i , oavsett vilken jägarorganisation de tillhör, och de stär tillförfogande för allmänheten, myndigheter m,fl. Jag utgår från att det inför denproposition som kommer att framläggas görs en utredning om de bådajägarorganisationernas ställning i den svenska jägarkåren. 115 i () replik: Jag är tacksam för att upp när det gäller min reservation om sjöfågelsjakten. Hon framförde mängakloka synpunkter som ger ytterligare belägg för vad jag anfört. Jag tycker detär bra. Jag är ju ensam om reservationen, och dessutom är det intenågon motion från moderata samlingspartiet som stöds. Det framgår alldelesklart att det inte rör sig om någon partiangelägenhet, och den markeringen ärhärmed gjord. Men jag tycker ändå att vi kan hålla frågan levande tills vi blirfler som ser saken på detta sätt. Som jag sade i mitt tidigare anförande är detuppenbart att mer än väl ger utrymme för det undantag för denordiska länderna som det talats om. Litetannorlunda förhåller det sig beträffande anslaget till "riksjägarna". Vi hartalat om detta i flera replikomgängar, och jag nöjer mig med att 90 konstatera att i jämförelse medAnna Wohlin-Anderssons engagemang för sjöfågelsjaktenfinner jag hennes synpunkter i denna sistnämnda fråga något mindre välgenomtänkta, 116 () replik; Att förslaget om en begränsad vårjakt påejderhane skulle kunna överensstämma med konventionen har iLjung klart deklarerat, och det instämmer jag i. Utskottets talesman säger att vi inte skall lämna dennarätt till vår skärgårdsbefolkning därför att danskarna skjuter av de härejderhanarna. Men det tycker jag inte är ett tillräckligt skäl, utan jag tyckeratt vi skulle ge denna lilla uppmuntran till vår skärgårdsbefolkning. Vidare säger utskottets talesman att - och det har jag välingen anledning att betvivla - man inte vet vad som hände , för dåsjönk antalet ejdrar plötsligt. O, K, - men den bästa viltvården är inte alltidatt låta bli att skjuta ett visst slags djur, för om en stam blir för stor, kanstammen drabbas av svält. Dessutom uppstår en stor konkurrens med andra arter. När det gäller Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägareoch , så har vi sagt vad som finns att säga på den punkten.Jag kan inte komma med fler skäl - jag tycker att de anförda skälen är starkanog. 117 () repUk: Till vill jag bara säga att vi har en beskattning på ca 20 000ejdrar , och beskattningen har legat väldigt jämnt under ett stort antalär. Vi har alltså en jämn beskattning av ejder. 118 CHRISTERSKOOG (s); I motion Jo726 har vi socialdemokratiskaledamöter från föreslagit att länsstyrelserna i skärgårdslänen -räknat från och utefter ostkusten till län - under enförsöksperiod skulle kunna få bevilja tillfälligt tillstånd tillbedrivande av en begränsad jakt på ejderhanar. Den här jakten skulle enligtvårt förslag gå till så att den del av befolkningen som bor ute i skärgårdenoch som är beroende av att vara kvar i sin miljö skulle fåbedriva jakten . Detta föreslår vi mot bakgrund av att vi vet att det finnsett oerhört stort intresse för den här sortens jakt ute i skärgårdsområdena. Vivill härigenom också bidra till att man behåller en levande skärgård. Förslagetöverensstämmer, såvitt vi kunnat förstå efter kontakter inte minst medmänniskorna i skärgården utanför östra , med det kulturella mönster somsedan lång tid funnits ute i skärgården och som innebär att befolkningen kunnatskjuta fågel och kunnat äta den som smaklig spis. Det här tillhör det lillautbud som finns i skärgården, där man inte har möjligheter till sammaaktiviteter som vi som bor på fastlandet. Ett annat skäl är att detta för demänniskor som är födda och uppvuxna i skärgården men som har flyttat in tillfastlandet är en eftertraktad fritidssysselsättning. Jag vill med detta anförande yrka bifall till reservation 1, Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter behandlingen avjordbruksutskottets betänkande 22.) Livsmedelskontroll m. m. Prot.1985/86:140 Anf. Jag vill rikta ledamöternas uppmärksamhet på att anslag omkvällsplenum nu har uppsatts, Kammaren övergår nu till att debattera jordbruksutskottetsbetänkande 16 om livsmedelskontroll m.m. 121KERSTIN GELLERMAN (fp): Vi behandlar nu jordbruksutskottets betänkande16 om livsmedelskontroll, och i denna fråga har ett antal motioner väckts. Kontrollen av livsmedelsimporten har samma syfte somlivsmedelskontrollen i övrigt, nämligen att skydda konsumenterna mot skadligaeller på annat sätt från hälsosynpunkt otjänliga livsmedel. Vi har i Sverigeförbjudit trädgårdsnäringen och växtodlare att använda vissa ämnen vidproduktionen av livsmedel. De mest kända är DDT och Parathion, Somliga av dessamedel är tillåtna i länder, varifrån vi importerar grönsaker m,m. För attskydda svenska konsumenter har vi bestämmelser om kontroll av importen så attrestsubstanser inte finns i de livsmedel som via importörer säljs vidare tillkonsumenterna. Precis som i alla andra länder sker denna kontroll genomstickprov. Här tas de av lantbruksstyrelsens växtskyddsinspektörer. Provensänds för analys till de fyra laboratorier som är godkända för detta ändamål.Om man misstänker att exempelvis bekämpningsmedel används eller omanalysresultatet visar på för hög procent av restsubstans, görs riktadprovtagning . Dä kan också livsmedelsverket bestämma att varanunder tiden ej får säljas vidare. Först när proven är från svensk synpunktpositiva och fria ges klartecken för produkten. Om analysen visar för hög haltav restsubstanser blir det stopp på en gång. Det kan tyckas vara den enklaste lösningen att förbjudaimport av livsmedel som framställts med hjälp av ämnen som förbjudits iSverige, Frän handelspolitisk synpunkt är den lösningen emellertid myckettvivelaktig. Det kan drabba oss och vår export. Det finns medel som vi använderoch som är registrerade i men som inte på samma sätt är registreradehos våra handelspartner, och risken är då uppenbar att sådana ingripanden kantas som intäkt för restriktioner mot vår export av vegetabilier och även kötttill andra länder. Det viktigaste för konsumenten är dock att han kan kännatrygghet att den mat han äter inte innehåller förbjudna och skadliga ämnen.Därför har livsmedelsverket också talat om möjligheten att beträffande vissaämnen redan nu sänka den tillåtna halten av främmande ämnen i våra livsmedeloch detta utan att avvakta livsmedelskontrollutredningen och dess behandlinghär i . Det är viktigt att nu skapa garantier för att i Sverigeotillåtna ämnen inte används i produktionen hos våra handelspartner. Med detta yrkar jag bifall till reservation I, 122LENNART BRUNANDER (c); Den svenska livsmedelslagstiftningen är tillför att skydda konsumenten så att konsumenten i alla situationer kan fålivsmedel av högsta kvalitet som är tjänliga som föda. Konsumenten skall kunnakänna säkerhet om livsmedlens kvalitet. För den skull har vi enlivsmedelskontroll. Men vi har också förbjudit användandet av ett antalpreparat när det gäller att ta fram jordbruksprodukter och livsmedel. Vi har också förbjudit ett antal preparat att användas idjurhållningen, Det har vi naturligtvis inte bara gjort av de orsaker som jagtidigare nämnt utan i vissa fall också av miljöskäl, eftersom preparaten inomväxtproduktionen även kan ha skadliga inverkningar på miljön, I utskottsbetänkandet sägs att man inte kan ställa sammakrav på importörerna, utan att det räcker att de kan visa att värdena ärtillräckligt låga. Att det används betydligt fler sädana preparat i utlandet änvad som görs i framgår ju klart av de kontroller som redan görs. Enmycket stor majoritet av de prover som ger positivt utslag kommer ju frän denimporterade maten. Men vi förbjuder också preparat beträffande vilka det intekan bevisas att de ger restsubstanser eller skadliga effekter. Det gäller iflera sammanhang, och kanske framför allt i fråga om förbudet mot att blandaantibiotika i djurfoder. Vi kan inte genom provtagning visa att sådana preparatanvänts. Men vi har förbjudit dem i alla fall. Vi kan inte ens bevisa attpreparaten har skadliga effekter, även om vi misstänker det eller i varje fallär säkra på att de inte är helt ofarliga. Mot den bakgrunden har vi förbjudit dem.Att genom provtagning kontrollera importen och sålla bort det foder sominnehåller dessa preparat är alltså omöjligt. Detsamma gäller bestrålning avlivsmedel i konserverande syfte. Från sida har vi motionerat om ochreserverat oss för en linje, där vi menar att vi skall ställa samma krav påimportländerna och deras producenter som vi ställer på de svenska tillverkarna.På det sättet kan vi ge konsumenten en fullgod garanti för att de livsmedel somsaluförs i de svenska butikerna motsvarar de krav på kvalitet som ställs inomvårt land. ger vi ju också den svenska producenten rättvisbehandling, eftersom konkurrensen sker på lika villkor. Som jag tidigare sade,vet vi att det har använts fler preparat vid framställningen av den mat somimporteras. Skulle vi genom det system vi har slå ut den svenska produktionen iökad utsträckning och på så sätt öka andelen importerad mat. slår vi inte någotslag för folkhälsan - tvärtom. Jag yrkar alltså bifall till reservation 2, därvi redovisar de krav som vi ställer och som jag här har tagit upp. Jag kanske också skulle säga någonting när det gällerkringgående av förbudet mot att blanda in antibiotika i djurfoder. Likalydandemotioner har behandlats tidigare. Vi har då reserverat oss och framhållit skall ställa ökade krav på att få bort de undantag som gäller. Jag villinte säga att det förekommer något kringgående, men man har inte kunnat ställariktigt så höga krav som kanske vore önskvärt. Vi måste ha kvar målsättningenatt ställa ännu större krav. Prot.1985/86:140 Anf. 123 '(vpk): 14 maj1986 Herr talman! De myndigheter som haratt kontrollera våra livsmedel har Livsmedelskontroll m. m en mycketviktig uppgift. Mänga människor oroas över vad som tillsätts i livsmedlen ochäven över de mängder restsubstanser av t. ex. bekämpningsmedel som finns kvari dem; Vare sig oron är befogad eller inte måste den tas på allvar. Självklartmåste målsättningen vara att göra livsmedlen sä fria som möjligt från ickeönskvärda ämnen. I det här betänkandet behandlas några motioner omrestsubstanser och tillsatsmedel i livsmedel. I några motioner yrkas på ettförbud mot import av livsmedel, som behandlats med i icke tillåtnabekämpningsmedel. Att förbjuda import av sådana livsmedel kan som åtgärdframstå som tilltalande, men är tydligen mer komplicerat än vad man kan tro. Enåtgärd, som utskottet anser i första hand kan bli aktuell, är att för vissaprodukter sänka de av livsmedelsverket fastställda, högsta tillåtna halterna avfrämmande ämnen. finns det även andra åtgärder att vidta, t. ex. att ökaresurserna för kontrollverksamheten. Det är anmärkningsvärt att det saknaslaboratorium vid landets största importhamn. Man kan ju förstärka kontrollenoch finansiera en sådan förstärkning genom höjda avgifter för de importeradeprodukterna. Minns jag inte fel efter föredragningen i utskottet kostar i dagkontrollen av grönsaker ca /kg. Det handlar alltså om försumbara höjningarav avgiften för att bygga ut kontrollen. En sådan förstärkt kontroll anserockså livsmedelsverket mycket önskvärd. Därför har jag svårt att förståutskottsmajoritetens negativa inställning till en sådan åtgärd. Jag har i betänkandet reserverat mig tillförmån för en sådan förstärkt kontroll, och därför yrkar jag bifall tillreservation 3. 124 (): Frågorna om livsmedlens kvalitet och renhetär mycket aktuella. Man kan ofta i tidningsartiklar läsa omallmänhetens stora engagemang i dessa frågor. Därför är det viktigt att ocksåvi här i diskuterar frågan om livsmedelskontroll ochlivsmedelskvalitet, I det betänkande som vi nu behandlar är det främstimportkontrollen som har gett upphov till diskussion. Egentligen är de s, k,bekämpningsmedelsresterna en ganska liten fråga vad gällerlivsmedelskvaliteten. Dessa rester har inte den stora betydelse som man mångagånger tror att de har. Det är nämligen fråga om ytterligt små mängder.Gränsvärdena är också satta så att dessa rester inte skadar människor, I princip tillämpas samma regler för importerade livsmedelsom för svenska livsmedel. Importerade livsmedel får således inte innehållabekämpningsmedel som är förbjudna i och inte heller högre halter avbekämpningsmedel än dem som vi tillåter för svenska livsmedel. Problemet ärvåra kontrollsvårigheter. Över den svenska gränsen kommer stora mängder avsallad, tomater och citrusfrukter. Det görs stickprov i dessa stora mängderfrukt för att se om det finns rester av bekämpningsmedel som inte är tillåtna. har gått igenom dessaproblem och har 94 Livsmedelskontroll m. m. faktisktfunnit att importkontrollen fungerar tillfredsställande med hänsyn Prot.1985/86:140 till de möjligheter som finns. Jag har själv gåttigenom provresultaten och funnit att det faktiskt inte är mångaprov vilkas resultat inte är godkända. , som ytterst har ansvaret förkontrollen, besöker exportfirmor och odlare i utlandet för att göra de svenskakraven kända. Prov tas regelbundet på varor från s, k, misstänkta importörer. Vi kan inte stoppa importen, men vi måste naturligtvisgöra allt vi kan för att inom rimliga ekonomiska ramar få kontrollen mereffektiv, I avvaktan på att livsmedelsutredningen blir remissbehandlad finnerdärför utskottet att motionerna skall avslås. Därför, herr talman, yrkar jag avslag på reservationerna1-3, i vilka föreslås en ytterligare satsning på livsmedelskontrollen. Vi behandlar här också frågan om antibiotika i djurfoder.Jag tycker att det är väsentligt att slå fast att antibiotika inte får användasgenerellt i djurfoder. Det är förbjudet att blanda in tillväxtbefrämjande ämneni fodret, men jag tycker att det borde vara lika angeläget att inte generellttillsätta antibiotika till djurfoder för att förebygga sjukdomar hos helabesättningar. Det har förekommit veterinärprotester mot sådanutskrivning och också protester från allmänheten. Det är viktigt att ävenfoderfirmorna reagerar mot att antibiotika tillsätts i stora mängder, och detär tydligen också vad som har skett. Jag tror att det är mycket viktigt att detsker en vakthållning här och att lantbruksstyrelsen följer frågan, sä att viinte riskerar att människorna blir resistenta mot antibiotika på grund av denbehandling man ger djurfodret. Den del av utskottets betänkande som gäller olika frågorom livsmedelskvalitet har inte särskilt tagits upp i debatten här, men jagtycker att det är en viktig del. Jag vill nämna att det finns bl. a. ensocialdemokratisk motion som tar upp en hel del av de frågor som konsumenternaställer inför livsmedlen, både när det gäller kvaliteten och när det gällerolika tillgänglighet i fråga om livsmedel. Vad beträffar kvalitetsbetalning för livsmedel harjordbruksministern givit direktiv om att den frågan skall undersökas. Vi väntarockså på att få en utredning som närmare skall titta på vilket behovkonsumenterna har av att få en utökad kostinformation, och vi vet att det finnsen del försöksverksamhet på detta område. Jordbruksministern har också givit skogs- och jordbruketsforskningsråd i uppdrag att lägga fram ett stort program förlivsmedelsforskning till , och jag vet att forskningsrådet förnärvarande arbetar intensivt med att ta fram detta förslag. Jag hoppas att detskall vara en forskning som kan ge konsumenterna bättre livsmedel ochstörre trygghet och säkerhet när de skall välja sina livsmedel. Över huvud taget har frågan om livsmedelskvalitetentilldragit sig stort intresse i pressen , och det finns en hel del i konsumenternas oro som kan vara befogat. Andra delar av den oro som finns ' kanske ärmera obefogade och mera en fråga om att man övervärderar de olika miljöhot somfinns. Men hur som helst tycker jag att det är mycket viktigt att vi här i kan prestera en god livsmedelskvalitet åt Prot.1985/86:140 konsumenterna. Jag hoppas också att det behov av översyn avlivsmedelskva- Livsmedelskontroll m. m. litetensom framhävdes i livsmedelskommitténs stora betänkande skallkunna tas upp av jordbruksministern. Med detta, herr talman, yrkar jagbifall till utskottets förslag och avslag pä reservationerna. 125LENNART BRUNANDER (c) replik; sade avslutningsvis attfrågan om livsmedlens kvalitet är väldigt viktig. Att det är någonting som vikan vara överens om framgår klart av flera betänkanden från jordbruksutskottetdär sådana frågor behandlas. sade också att pressens sätt attpresentera livsmedelskvaliteten kanske inte alltid harvarit fullödigt. Även det kan jag väl hålla med om. Att resterna av bekämpningsmedel i vår mat är en litenfråga har kanske också rätt i - vi har väl inte alltid fåtthöra det från socialdemokratiskt håll. Men den är ändå inte sä liten att vi kanlämna den därhän. Framför allt finns det ingen anledning för oss att varasläpphänta gentemot de restsubstanser vi kan få i mat som kommer utifrån, sade att vi inte kan stoppa importen. Detskall vi naturligtvis inte göra heller, men vi kan stoppa de importproduktersom tas fram på ett sätt som är oförenligt med de krav vi ställer här iSverige, Jag tycker faktiskt att det är ett renlighetskrav att vi gör det,framför allt gentemot konsumenterna men också gentemot producenterna, som juhar att leva under de regler som vi ställer upp och de kostnader dessa för medsig. Importkontrollen fungerar, sade , Det kanjag hålla med om att den gör, men den är, som sade, förmodligenför liten för att kunna sålla bort det som borde bort. Framför allt har denaldrig möjlighet att ens se en del av det som vi har försökt skydda oss mot iSverige, eftersom det inte går att spåraden vägen. Därför finns bara det sättetkvar att vi förbjuder den typen av import; det gör för övrigt EG-ländernagentemot oss i vissa avseenden, 126 (vpk) replik: Jag skall till ställa enmycket kort fråga angående kontrollverksamheten; Är det verkligentillfredsställande att största importhamn saknar laboratorium förkontroll av importerade livsmedel? 127 () replik: Jag skulle gärna vilja säga till LennartBrunander att de svenska producenterna av grönsaker i stort sett följerbestämmelserna om bekämpningsmedel. Mycket få prov är negativa. Man fär nogsäga att även importen visar en rätt god följsamhet, även om man där hittarflera överträdelser. Jag håller med om att vi skall ha en mycket bestämdimportkontroll, men det hade varit mera renhårigt, , när mannu kräver att det skallsättas in extra åtgärder, att också tala om vad de skulle kosta. Tala om vad nimer vill ha i budgeten till detta, för det är ju fråga om penningresurser! Detkostar pengar att öka kontrollen. Emellertid finns det en hel del grönsaker och frukt som viinte kan klara av att producera under vissa tider av året, och därför måste viha import. Vi ställer samma krav på importen som på de svenska produkterna, mensvårigheten är kontrollen, och den kostar mycket pengar. Därför vore det alltsåmera renhårigt, när man begär ökade åtgärder, att man också talade om vadräkningen kostar. Till vill jag säga att det egentligen finnsett laboratorium i , men problemet är att det inte har sädanutrustning att man där kan ta alla prov. Därför måste dessa skickas i väg överlånga avstånd, och det tycker jag personligen är otillfredsställande. Jaghoppas att vi efter livsmedelskontrollutredningens betänkande ochremissbehandlingen av det skall kunna få en bättre ordning, så att man just påde orter där man har den största importen också snabbt kan göra de prov som ärnödvändiga.