prot · G909135 · 1985-12-31 00:00:00 — Det är bra att expertgruppen blivit tillsatt, och det ärviktigt att de som sitter i den ser objektivt på problemet och inte är låsta avförutfattade, meningar; Det skall bli spännande att ta del av gruppens rapportnär den kommer. och även i fortsättningen är det viktigt attde forskare som arbetat med dessa frågor verkligen får medel att fortsätta ochatt de uppmuntras i sitt arbete i stället.för att kanske nästan motarbetas,vilket har skett tidigare. Det är just de som arbetat med frågan som kan mestom hur hjärnan påverkas av kvicksilver, om hur kvicksilvret utlöses, hur detförflyttas ut i kroppen och då även till hjärnan och om vilka material som kanersätta amalgamet. Det är därför särskilt viktigt att just dessa forskare färfortsätta och även att arbetet med att ta fram nya och ofarliga tandfyllningsmaterialintensifieras-. Enligt utskottet ankommer det pä behöriga myndigheter attbedöma vilka forskningsprojekt som skall fä fortsätta eller starta. Det ärsäkert riktigt, men mot bakgrund av det motstånd som tidigare funnits förtjänardet att påpekas att just de som bedrivit forskning och kommit en brabit på vägen verkligen skall fä fortsätta med sitt arbete. Anf.127 (): Får jag beträffande de frågor som tagits upp av RuneGustavsson och säga att det inte här råder olikauppfattningar mellan utskottet och motionärerna. Enda skillnaden är den att vii utskottet menar att det inte krävs initiativ frän sida därför attdet redan finns aktiviteter. Vi tar utomordentligt allvarligt på problemen medutveckling av dentala material. Vi tycker det är mycket värdefullt att ettutredningsarbete har kommit i gång, och vi utgår frän att det kommer attbedrivas seriöst och att man ger utrymme för de olika uppfattningar som finnsoch inte försöker förringa de problem som uppenbarligen ganska stora grupperhar fått vidkännas på grund av tandvård.sskador. Med detta yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 2(inriktningen av arbetet för att begränsa antalet socialbidragstagare)Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 37 för reservation 1 av RuneGustavsson och , Mom. 4 (en riksnorm för socialbidragen) Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 17 förreservation 2 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 5 (inriktningen av välfärdspolitiken) Utskottets hemställan bifölls med 240 röster mot 68 förreservation 3 av m, fl. Mom. 7 (ett handlingsprogram för barn i storstadsmiljö) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avRune och - bifölls med acklamation. Mom. 12 (forskning om ofarliga dentalmaterial) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avInga Lantz -bifölls med acklamation-Övriga punkter och moment Följdlagstiftning till den nya omsorgslagen 14 §Följdlagstiftning till den nya omsorgslagen Föredrogs socialutskottets betänkande1985/86:19 om följdlagstiftning till den nya omsorgslagen (prop, 1985/86:107), 128 (): Får jag först meddela kammarens ledamöter attjag inte kommer att begära votering och rösträkning i fråga om detta ärende.Sedan vill jag glädja herr talmannen med att säga att jag vid behandlingen avdet förra ärendet överskred min taletid, men att jag vid behandlingen av dettaärende inte skall ta hela min taletid i anspråk. Jag vill bara med några kortamotiveringar yrka bifall till reservationen. När omsorgslagen antogs varnade vi från moderat sida förde konsekvenser som en alltför snabb avveckling av vårdhemmen skulle kunnainnebära för dem som behöver omsorg enligt omsorgslagen. När vi nu stär inför denna avveckling visar det sig attproblemen är mycket stora. Man kan nämligen inte möta avvecklingen med andraalternativa vårdformer och insatser. betonar vi i reservationen åter att vimäste vara rädda om de svagaste människorna i samhället. Vi får inte uppträdapå ett sådant sätt att de kommer till skada i samband med att vårdideologierbyts i vårt samhälle. Detta är syftet med reservationen. Vi är inte på någotsätt motståndare till de nya tankegångarna beträffande enskilt boende, utan viär starka anhängare till detta. Men vet vi att det finns grupper och 10 Riksdagensprotokoll 1985/86:133-135 Prot.1985/86:135 enskilda som är sä svaga och så dåliga att de behöver en mycketkvalificerad vård, kanske inom ramen för denomsorgsform som de olika värdinstitutio- Följdlagstiftning till den nya omsorgslagen nerna har gett. Det är därför vivarnar för den snabba avvecklingen. Jag ber än en gång att få yrka bifall tillreservationen. 129 (); När antog en ny omsorgslag den 5juni 1985 stadgades att de två vårdformerna specialsjukhus och vårdhem skulleavvecklas enligt en särskild plan. Redan inför detta beslut reserverade sigmoderaterna i socialutskottet och yrkade som sin målsättning att utflyttningskulle ske endast i möjligaste män för de vuxna utvecklingsstörda och attplaneringen därför inte skulle vara inriktad pä en total avveckling avvårdhemmen. beslutade med 232 röster mot 82 i enlighet medregeringens proposition att vårdhem och specialsjukhus skall avvecklashelt. Den särlagstiftning som har gällt föromsorgerna om psykiskt utvecklingsstörda har inneburit ett framgångsriktförändringsarbete. Målsättningen att nå en normalisering och integrering fördessa handikappgrupper har redan inneburit en omfattande utflyttning frånslutna vårdinstitutioner. Särskola, elevhem och familjestöd har nedbringatantalet barn pä vårdhem. Dagcenter, skyddade arbetsplatser ochinackorderingshem eller enskilt boende med stöd har redan lett till att mångavuxna vårdhemsboende har slussats ut till det öppna samhällets gemenskap ochutvecklingsmöjligheter. Det är på redan vunna erfarenheter som den nyaomsorgslagen nu stadgar att en avveckling kan ske av de slutna vårdinstitutionerna. När nu regeringens proposition om följdlagstiftning tillden nya omsorgslagen kommer på bord aktualiserar moderaternaåterigen sitt motstånd mot en avveckling av de gamla vårdhemmen för vuxnautvecklingsstörda. majoritet tror fortfarande på det riktigai att bereda alla utvecklingsstörda en mera normaliserad boendemiljö. Dettamöjliggör också en bättre personlig anpassning till den handikappades särskildabehov. Såväl statsrådet som utskottet har understrukit att utflyttningen ochomställningen för den enskilde mäste förberedas noggrant och genomföras medstor varsamhet. Utskottet understryker också att utflyttningen skall skepå ett sådant sätt att förändringen är till fördel för den utvecklingsstörde. Med det anförda vill jag, herrtalman, yrka avslag på den moderata reservationen och bifall till hemställan isocialutskottets betänkande 19. 130GÖTE (); Jag måste bara säga, , att vi inteär motståndare till att avveckla stora institutioner, det har vi framhållitflera gånger. Men vi har sagt: Behåll vissa, små, vettiga och bra institutionersom kan verka för de människor som behöver den här omvårdnaden. Viser nu hur enskilda vårdbehövande lider, dä de tvingas ifrån det boende som ärderas eget. Ta det försiktigt när det gäller de allra svagaste grupperna. Detfinns inget motsatsförhållande beträffande sociala ambitioner. 131ERIK (): Det som nu pläderar för ärfaktiskt nedläggning av vårdhemmen. Vad som framförs handlar jubara om försiktighet och varsamhet. Men både utskott och statsråd har tydligtuttalat att ingenting skall ske på ett tvingande sätt. Ingen skall föras utfrån ett vårdhem till en yttre miljö som är skrämmande. I många fall har vårdhem haft flera funktioner. De harutöver boendet svarat för behandling, arbetsterapi, sysselsättning ochvuxenutbildning. Allt detta skall givetvis finnas för denutvecklingsstörde i de öppna vårdformerna, alltefter varje individs särskildabehov. Den utvecklingsstörde lever med ett livslångt handikapp.Detta får inte innebära en livslång ensidighet och ett utlämnande. Det måste fåinnehålla ett helt livs alla variationer. Därför bör vårdhemmen i sin nuvarandeform helt avvecklas. 132 (): När vi behandlade den här frågan i utskottet,, stod det klart att det inte fanns någon moderation i lagen, utanvi fick i utskottsbetänkandet konstruera skrivningar som troligtvis kommer atthålla vid en lagprövning av omsorgslagen. Detta är det faktiska förhållandet.Nu får vi se om utskottets skrivning håller, eller om det går ut över desvagaste grupperna i samhället, vilka behöver omsorg. 133 (): Redan när lagen antogs markerades myckettydligt att man behövde läng tid för att avveckla vårdhemmen, därför att manbeträffande de ekonomiska och personella förutsättningarna var tvungen att varai takt med utslussningen, som skulle göras med stor hänsyn till de enskildavärdtagarna. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 3 (avvecklingen av vårdhemmen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avGöte m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Föredrogs socialutskottets betänkande 1985/86:20 omersättning enligt avtal om läkarutbildning och forskning m.m. (prop.1985/86:111). 134ANN-CATHRINE (); Jag vill meddela kammarens ledamöter att inte heller jag kommer attbegära votering. I motion 1985/86:So469 av m, fl,hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att nämnden förundervisningssjukhusens utbyggnad skall avvecklas och att det särskildainvesteringsbidraget bör ersättas med ett schablonmässigt belopp, I den moderata reservationen till socialutskottetsbetänkande 20 tillstyrks denna hemställan. Vi anser nämligen att deinvesteringsersättningar som utgår enligt bestämmelserna om statliginvesteringsersättning i samarbetsavtalet och de lokala avtalen bör ersättasmed schablonmässiga belopp som fördelas inom ramen för avtalen. Ominvesteringsersättningarna slopas behövs inte nämnden, utan den kan avvecklas.Detta skulle också utan tvivel innebära mindre byråkrati. Från statens synpunktbehöver inte heller en avveckling av några nackdelar, eftersom fortfarande ärtillsynsmyndighet för undervisningssjukhusen. Det har riktats kritik mot nämnden,som av många anses onödig, fördröjande och fördyrande. Den Andrénska kommitténifrågasatte nämndens funktion och ställning 1981. I skrivelse till regeringen idecember 1981 har statens förhandlingsnämnd anmält att parterna är överens omatt ta upp frågan huruvida det nuvarande systemet med investeringsersättningkan omvandlas till ett mer generellt utformat system och att utredningsarbetetskulle drivas med sikte pä en förändring . Inget generelltsystem har dock införts. Eftersom en förändring skulle vara ett självklartoch verksamt bidrag till avbyråkratiseringsprocessen, yrkar jag bifall till denmoderata reservationen vid socialutskottets betänkande 20. 135YVONNE (): tillstyrker i sitt betänkande20 regeringens förslag i proposition 1985/86:111 om överenskommelse om statligdriftsersättning för läkarutbildning och forskning m. m. Vi har frånutskottsmajoritetens sida inte heller något att erinra mot den medelsberäkningsom görs i propositionen, berörde det förslag som tas upp ireservationen, dvs, att skallavvecklas. Vi som tillhör utskottets majoritet anser inte att det är ettrimligt förslag, med tanke pä de mycket betydande belopp som staten lämnar iform av bl, a, investeringsersättningar. Vi anser det mot bakgrunden av dessabelopps storlek rimligt att staten skall ha ett medinflytande i frågan hurdessa medel skall användas. Vi menar att en väg för staten att utöva ett sådant inflytande, och vi ärdärför inte beredda att gä motionärerna till mötes på dennapunkt. Jag yrkar mot denna bakgrund bifall till utskottets hemställanoch avslag pä reservationen. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 och 2 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 3(avveckling av NUU m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen av - bifölls med acklamation. Föredrogs trafikutskottetsbetänkande /86:15 om anslag till Luftfart (prop, 1985/86:100 delvis). 136 (): Luftfarten har fått uppsving över helavärlden. I inleddes tillämpningen av den s.k.deregulation-filosofin, som lett till lägre priser och tätare trafik. En delbolag slogs under den processen ut, om de inte klarade konkurrensen, men förden enskilde flygkonsumenten ledde avregleringen till ett rikare utbud tilllägre kostnad. Problemfritt är det emellertid inte, och vi kan inte frånskandinavisk sida gä så långt i avreglering som skett i , Däremot är dettydligt att en viss liberalisering måste komma till stånd, inte minst med tankepå utvecklingen i och trycket från EG, har t, ex,förordat både fri matartrafik och fri prissättning inom bestämda zoner, SAS-gruppen, som har nästan 30 000 anställda och nära 20miljarder kronor i omsättning, är ett lyckat exempel på nordiskaffärsgemenskap. Trots problem med t, ex, 38 fackföreningar att förhandla med,olika lönevillkor mellan länderna och viss spänning mellan de tre huvudägarnahar utvecklingen varit gynnsam, SAS-gruppen har utvidgats fill att omfattaförutom linjetrafik inom och utan en rad affärsverksamheter mednära samhörighet till flygbolagsverksamheten, som hotell-, catering-, charter-,resebyrå-, frakt- och speditionsverksamhet. Sammantaget ger allt dettaSAS-gruppen inkl, koncernen styrka och bredd. Luftfartsnätet i är uppbyggt som ett hjul mednavet för utrikestrafik vid och med utrikeslinjerna som ekrarna. Mankan också likna linjenätet vid ett älvsystem, där även de små bifloderna harbetydelse för tillflödet till den stora älvfåran. Bifloderna skulle då närmastvara den inrikes regionala trafiken, som i vårt land haft en mycket positivutveckling och som tillför de stora linjerna en hel del resande. Ett antal mindrebolag har ansökt om och fått koncessioner för inrikestrafik. Tveksamheten från SAS har emellertid varit uppenbar vadgäller att ställa sig positiv till ökad koncessionsgivning, men pä den punkten har man successivt ändrat inställning. Linjeflyg trafikerar nu större delen av inrikes linjerna, många nya linjer har kommit till, Swedair och andra mindre bolag har övertagit ansvaret för vissa sträckor, och på så sätt har en rationell uppdelning kommit till stånd. Det är bra att det bolag som anser sig klara av en trafikering, kvalitetsmässigt och ekonomiskt, också får chansen att visa detta. Den rädsla för att släppa ifrån sig trafik som demonstrerats från SAS tidigare är förvånande, och är faktiskt motståndet mot även inrikes konkurrens stort, I synnerhet gäller motståndet gränsöverskridande 129 1985/86:135 6 maj1986 direktlinjer,såsom , eller , Det ärsträckor som andra bolag har sökt linjetillstånd för men inte fått. Man menar att sådana koncessioner innebär åderlåtning avSAS-nätet, För vär del menar vi att direktlinjetrafikering för annat bolagockså kan tillföra SAS-nätet passagerare, nämligen om passagerare färdas vidaremed SAS från eller , För den enskilde resenären mäste det vara enavgjord fördel att få färdas direkt till i stället för att ta omvägenöver . Konsumentens intresse borde inte sakna betydelse i sammanhanget, SAS har som sagt intagit en mjukare hållningtill nya inrikes trafiktillstånd. Däremot vill man inte släppa ifrån sigensamrätten till de verkligt vinstgivande linjerna inom , nämligenStockholm-Malmö, och , På den sistnämndalinjen finns ett samarbete med Linjeflyg, men vi menar från moderat sida för det första att det inte alls skulle skada SAS med t,ex, parallell koncession på linjen och att det kanske t, o, m,är bra med hjälp, eftersom man på den linjen haft sä stora problem medinställda turer, förseningar, m, m. och för det andra att de tre nämnda stora linjerna är de somtillför allra mest i inkomst av samtliga inrikes skandinaviskalinjer, medan endast tre sjundedelar av vinsten beskattas i genom detsvenska moderbolaget , går den danska inrikestrafiken runt, men såsent som föregående budgetår gick dansk SAS-inrikestrafik med förlust. Från norsk sida har man tryckt pä för att göra resp, landsinrikestrafik enbart nationell, SAS koncernchef har uttalat att han är förvånadöver detta: "Det är bara som har nackdelar av samarbetet men detär det enda land som inte klagar," Detta sade SAS-chefen viden presskonferens i enligt Inside SAS nr 6, Man kan fråga sig varförsvenska socialdemokrater inte då förstår att en förändring i den riktningen,mot enbart nationell inrikestrafik, faktiskt vore fill fördel för . Satsningen pä ett ekersystem med som navet ihjulet är bara en del av SAS strategi. Man har också inriktat sig pådirektlinjer ut till stora städer från framför allt ochKastrup, Även till städer utom , som till och , gårdirektflyg. Direktflygningar gör det möjligt för den jäktade affärsmannen attresa över ut till t, ex, Ziirich pä morgonen, sammanträffa under dagenoch åka hem igen pä kvällen. Dessa direktsatsningar är gynnsamma koncept intebara för SAS som flygföretag utan också för och svenskt näringsliv. Som nav i fördelningen av mer långväga trafik fungerarnumera även , särskilt vad gäller trafik på - ganska självklart,eftersom flygsträckan då blir kortare än från och de flesta avresenärerna kommer från , Luftfarten har haft en mycket positiv utveckling övervärlden, sade jag inledningsvis. Detta sammanhänger framför allt medkonjunkturerna och med utvecklingen av handeln men också med affärsmannensbehov av att utnyttja tiden väl. Inom har denna utveckling förstärktsav samordningsfördelar och av flygsystemets uppbyggnad. Luftfartensutveckling är emellertid mycket känslig för prisförändringar, Prot. 1985/86:135En noggrann avvägning måste därför göras mellan vad som kan tas ut i fråga 6maj 1986 om avgifter av olika slag och vad som i det sammanhanget kan fådämpande effekt pä utvecklingen, har fördelaktiga avgifter, vilketgivetvis är till nackdel för andra skandinaviska flygplatser, speciellt ,har liksom ännu en hel del outnyttjad kapacitet. Ett sätt attfå ökad trafik och att därmed utnyttja kapaciteten är att sätta låga avgifter. Dendanska charterskatten har höjts men kommer troligen ändå efter den 1juni att ligga , lägre än den svenska. Charteravgiftens konstruktionär på visst sätt till nackdel för svenska staten. Eftersom skatten tas ut perpassagerare men direkt av flygbolaget, betalar ca 100 000 skånskacharterpassagerare fill genom danska charterföretag. Tas skatten istället ut vid försäljningsstället i samband med biljettköpet tillfallerskatten för dessa resenärer . Förlusten för svenska staten på detta ärungefär 30 milj, kr, . Reste de 100 000 passagerarna med svensktcharterflyg från i stället skulle intäkten via flygplatsen bliytterligare ca 20 milj, kr, . Till detta kommer sysselsättningseffekteroch skatteintäkter, Isamband med frågan om avgiftssättning och koncessionsgivning vill jag gärnagöra kammaren uppmärksam på det behov av bättre kapacitetsutnyttjande av vissaflygplatser som föreligger. Det gäller både och . En ellerannan direktlinje därifrån ut i kan tillföra de båda flygplatserna ettinte oväsentligt resandetillskott, som flygplatserna utnyttjasbättre. Rädslan för att SAS-systemet härigenom skulle fråntas passagerare är,tycker jag, överdriven. Vid trafikutskottets besök vid blev detklart att t, ex, har ett tillräckligt upptagningsområde för vissdirekttrafik till . Om dessutom ett linjebilssystem ordnades i stil meddet som finns vid , kunde ett stort antal nya presumtiva flygresenärerfångas upp. , trots all kritik från fraktköpare och speditions-bolag,fungerar fraktflyget från dåligt. Jag hoppas att den frizon vidflygplatsen som vi moderater i kommun, luftfartsverket, handelskammarenm, fl. ser som ett värdefullt komplement av servicen för näringsliv och flygfraktaresnart kommer till, trots negafiva behandling . Kommunikationsministernföreslog i proposition 100 avslag för det resultatutjämningssystem gällande sexkommunala flygplatser som luftfartsverket utarbetat. Utskottet har däremotenats om att på nytt utreda frågan om resultatutjämning mellan olikaflygplatser. För egen del vill jag deklarera att det ingalunda är självklartatt de flygplatser som klassas som stathga skall vara det även ifortsättningen. Det har tydligt framgått att de kommunala flygplatserna drivsrationellt, med engagemang och till låga kostnader. Den form för driften somvalts, dvs, bolagsformen, underlättar en rationell och marknadsinriktad drift.Frän moderata samlingspartiet förordas aktiebolagsformen i samtliga fall. Utskottethar vidare förordat att de två flygplatserna, och , somhittills ingått i utjämningssystemet skall fä behälla kostnadsersättning iavvaktan pä resultatet av utredningen. I reservation1 upprepas det krav som vi frän moderata 131 1985/86:135 6 maj1986 samlingspartiet har ställtsedan länge, nämligen att myndighetsfunktionen i luftfartsverket skall heltskiljas från den affärsdrivande verksamheten. Visserligen innebär förra åretsbeslut om en organisationsförändring steg på den väg vi föreslagit, men med demotiv som regeringen hade för förändringarna borde ett fullständigtavskiljande redan då ha varit det logiska. Flygtrafikledningskommitténföreslog att ett fristående flygsäkerhetsverk skulle inrättas. Med ett sådantverk och med övrig verksamhet i aktiebolagsform kan den olyckliga blandningenav myndighetsfrågor och affärsverksamhet undvikas, och dessutom kan en bättremarknadsinriktning uppnås i den rörelsedrivande delen av verkets verksamhet, Ireservation 2 påpekar vi moderater och de folkpartistiska ledamöterna att dekommersiella investeringarna inom verkets område inte bör ske över riksgäldenutan via eget finansbolag och på den fria marknaden. Det är klart olämpligt atten regeringen underställd myndighet använder organ för attfinansiera investeringar. Reservationerna4 och 5 är gemensamma borgerliga reservationer, där vi markerar vär positivainställning till viss liberalisering pä luftfartens område. Som jag sagttidigare i mitt anförande, anser vi att en liberalisering- särskilt när detgäller inrikesflyget - leder till en snabbare expansion av flygtrafiken, I ettland med den geografiska utformning har och med de stora regionalaproblem som finns är utvecklingen av regionalflyget särskilt viktig. Reservation5 är en s. k. motiveringsreservation. Ursprungligen var denna text utskottetsskrivning, och det är högst märkligt att majoriteten retirerat och inte inserhur viktigt ett gemensamt uttalande av den här innebörden är införkonsortialavtalsförhandlingarna. Frånmoderat sida anser vi att inrikestrafiken i sin helhet bör skötas av nafionellabolag. I reservationen står det att SAS inrikestrafik i de skandinaviskaländerna numera tillför överskott och därigenom stöder den övriga verksamheten.Så har det alltså inte alltid varit. Ända till gick norsk och danskSAS-inrikestrafik med förlust, vilket inneburit att SAS svenska inrikeslinjerhar subventionerat inrikestrafiken i de tvä andra länderna. Slutligenvill jag beröra reservation 7, som gäller fortsatt användning av Brommaflygplats. Manhar nu äntligen enats mellan olika intressenter om läget för en tredje bana påArlanda flygplats. Innan den banan finns är vi emellertid långt inne på1990-talet. kapacitet är redan nu passerad vid vissa tider. Med denutveckling av flyget som vi alla hoppas på kan det bli stora problem. ären utmärkt flygplats. Att lägga ned den och t, ex. bygga bostäder vore engigantisk kapitalförstöring. gär runt ekonomiskt, och hela tidentillförs nya flygverksamheter och nya intressenter. Förutom att en uppdelningav reguljärflyget mellan och ger en rimlig fördelning av trafikenoch en bra ekonomi, är tillgången till för reguljärt flyg en absolutnödvändighet. Ivalet mellan och annan flygplats i har näringslivethelt prioriterat . Eftersom utskottets majoritet i andra sammanhang talarom marknadsinriktning, så har den här ett tydligt exempel på marknadensefterfrågan. bör vara kvar. borde haintresse av och känna ansvar för en flygplats för behov. Menaffärsflyg, ambulansflyg, specialflyg av brukskaraktär är annars verksamhetersom nu bedrivs på och som har en avsevärd betydelse för den nationellaluftfarten. De flygskolor som har pilotutbildning på är också bundnatill , Flygskolorna fyller en viktig uppgift, särskilt nu närden statliga pilotutbildningens kapacitet är så liten och efterfrågan påpiloter så stor över hela bolagsfältet.