prot · G909160 · 1985-12-31 00:00:00 — Frågan om moms på livsmedel kommerHans Petersson i att beröra senare i debatten. Jag är medveten om att jag inte har berörtalla delar i utskottsbetänkandet, men det kanske finns möjlighet att ieventuellt kommande repliker kommentera de andra frågorna. Jag vill med detta yrka bifall till de reservationer tillutskottsbetänkandet som jag har undertecknat och i övrigt till utskottetshemställan. 62 i () replik; Då jag vet att det i det kommunistiska partietinte skattas särskilt högt att få beröm från , skall jag avhålla migfrån att ge beröm för att han har dragit ett tungt lass i frågaom att korrigera regeringen i dess vingliga jordbrukspolitik. Men en sakfrågavill jag ändå peka på. Mot bakgrund av den påfallandestarka och konsekventa linje som har drivit i utskottet kan jagändå inte undgå att förvånas över att inte har velat vara med omatt ersätta jordbrukets kostnader för spannmålsöverskottet till den volym dettrots allt handlar om. Av någon outgrundlig anledning har han i stället råkathalka in på regeringens låt-gå-politik och gripit en siffra ur luften, i dettafall . Det tycker jag var synd, när det gick så bra så . Anf.63 (vpk) replik: Vi har inte gripit en siffra ur luften. Utgångspunktenför vårt partis agerande i de aktuella frågorna, av vilka en del har blivitmycket kontroversiella, är det beslut i om riktlinjer för denframtida livsmedelspolitiken som vi var med om att fatta . Vårinställning har varit att vi skall hålla fast vid detta beslut. Vi har därför inte heller skyggat för att kritiseraregeringen och i viss mån ge regeringen bakläxa, när vi har tyckt att den harkommit litet för långt ifrån det beslut som vi var med om att fatta. Detta är den enkla förklaringen. Vi har inte, ArneAndersson i , gripit siffror ur luften. Siffran finns nämnd iolika sammanhang, och denna volym accepterades då vi fattade beslutet . Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m.m. 64 i () replik: Det framstår somhedervärt att hålla fast vid riksdagsbeslutet, men det må erinras om att detvar som regeringen försökte -om uttrycket tillåts - fåskjortan av och vpk. Det var ju den gången som regeringen, motatt man lovade göra vissa andra prestationer i , flyttade vpk fråninställningen att skulle vara statens andel till uppfattningen att denbara skulle vara . Det var dessa som jordbruksministern med sin egeninfama tolkning gjorde till ungefär 19,5 eller . I det avseendet har JohnAndersson hållit måttet. Det var därför jag stilla undrade varför JohnAndersson behövde vara så principfast mot en regering, som utsatt vpk för ensådan skurkaktig hantering. Anf.65 (vpk) replik: För att till att börja med återkomma tillfrågan om volymen vill jag säga att jag uppfattade saken så att den varnågonting som även har skrivit under på. Jag har svårt att tolkadet på något annat sätt. Talet om skjortan kan vi väl lämna därhän. Men det är heltriktigt att vi träffade en överenskommelse med regeringen om samhällets andelav exportkostnaderna för överskottsarealen och även om Norrlandsjordbruket. Idet sammanhanget fick vi ge och ta. Desto viktigare har vi tyckt det vara attförsöka hålla fast vid det beslut vi var med om att fatta . Det ärockså helt riktigt att vi när det gällde fördelningsprincipen gick från 60/40till 40/60, men det har, som sagt, gjort att vi sett det som desto viktigareatt regeringen har följt beslutet om en statlig kostnadsandel på , eftersomvi redan fidigare varit med om att förhandla bort från den procentandelsom vi i utgångsläget tyckte var den riktiga. 66 (): Låt mig först få uttrycka en stor tillfredsställelse, överatt konsumentdelegationen och jordbrukets förhandlingsdelegation träffat enöverenskommelse som innebär att priserna på jordbruksprodukter nu hållsoförändrade. Därmed har parterna på det här området tagit sin del av ansvaret ikampen mot inflationen. Den främsta orsaken till att denna överenskommelsekunde träffas är självfallet den framgångsrika ekonomiska politik som densocialdemokratiska regeringen fört och som lett fram till ett minskatbudgetunderskott, mindre prisökningar och sänkt ränta. När priserna på jordbrukets produktionsmedel sjunker, såsjunker också kostnaderna för att producera jordbruksprodukter. Det är enviktig del i lönsamheten för jordbrukarna. När räntan sjunker, sjunkeromkostnaderna för jordbrukets investeringar. Det är en viktig del för ökadlönsamhet inom jordbruket. Till detta kommer att realinkomsterna åter börjatöka i vårt land. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Det i sintur leder till ökad efterfrågan också på jordbrukets produkter. Det finns således starka samband mellan den ekonomiskapolitiken och livsmedelspolitiken. En stabil ekonomi, en ekonomi i balans, ären viktig förutsättning för en positiv utveckling också inom jordbruket. Överenskommelsen mellan parterna skall ses mot denbakgrunden. Men överenskommelsen är inte desto mindre ett uttryck för ettgemensamt ansvarstagande och ett viktigt led i inflafionsbekämpningen.Tillsammans med de utfästelser som handelns organisationer gjort beträffandesin prissättning innebär överenskommelsen att konsumentpriserna påjordbruksprisreglerade livsmedel kan hållas i stort sett oförändrade. Förprissättningen efter kommer överläggningar att upptas underhösten. Jag ber att få yrka bifall till propositionenoch därmed till utskottsmajoritetens förslag i fråga om prisregleringen påjordbruksprodukter under /87. I en rad socialdemokratiska motioner krävs åtgärder för attminska användningen av kemiska medel i jordbruket. Jag vill understryka hurviktiga dessa krav är för miljön. Vi har från socialdemokratins sidauppfattningen att kemikalieanvändningen i jordbruket måste minskas kraftigt.Vårt mål är att användningen av bekämpningsmedel skall halveras . Jag hälsar med tillfredsställelse att även centernnumera tycks vara beredd att ta denna fråga på allvar. Men arbetet är i fullgång med att minska kemikalieanvändningen, och därför behövs ingettillkännagivande från sida i denna fråga. I jordbruksutskottets betänkande tas också upp frågan omkostnadsansvaret för spannmålsöverskottet. Det är i huvudsak två frågor sombehandlas: Dels ett ackumulerat underskott i svensk spannmålshandels kassa om555 milj. kr., dels frågan om hur mycket pengar som från samhällets sida skalltillföras spannmålshandelns kassa överskottsproduktion. Det ackumulerade underskottet har sin grund i 1977 årsjordbrukspolitiska beslut. I det beslutet föreskrev att ansvaret föröverskottskostnaderna på spannmålssidan skulle delas mellan näringen ochsamhället. Det statliga ansvaret skulle ta sikte på att neutralisera effekternaav låga världsmarknadspriser. Näringens ansvar skulle gälla om orsaken tillunderskottet var att hänföra till stora skördar. Qm det kunde visas, saderiksdagen vidare, att ett underskott i regleringsekonomin uppkommit på grund avlåga världsmarknadspriser skulle näringen ha rätt att påkalla överläggningar omfinansieringen av underskottet. När den socialdemokratiska regeringen tillträdde hösten1982, hade statens jordbruksnämnd redovisat att underskottet i spannmålskassanvid utgången av /83 skulle uppgå till ca 400 milj. kr. Någonbegäran om överläggningar från jordbrukets sida hade då inte framförts till dendåvarande borgerliga regeringen. Vid prisöverläggningarna 1984 begärdejordbrukets företrädare att frågan om täckandet av underskottet skulle tas upptill diskussion. Statens jordbruksnämnds experter hade granskat underskottetoch orsakerna till dess uppkomst. Expertrapporten visade att underskottet inteberodde på låga världsmarknadspriser. Jordbruketsföreträdare begärde, när de fick del av rapporten, att samhälletoch näringen gemensamt skulle analysera den. Så blev också fallet. En särskildspannmålsgrupp tillsattes. Spannmålsgruppen kom inte till annan slutsats änjordbruksnämndens experter. Underskottet berodde inte på lågavärldsmarknadspriser. , som fick möjlighet att yttra sigöver gruppens rapport, kom inte heller den till annan slutsats. Mot bakgrund avdetta - de samstämmiga expertutlåtandena om att underskottet i spannmålskassanicke berodde på låga världsmarknadspriser - ansåg regeringen att ytterligareöverläggningar med näringen inte var påkallade utan beslöt att underskottetskulle täckas av näringen. fick i uppdrag attpresentera en fyraårig amorteringsplan. Som ett led i årets prisöverläggningarbeslöts att amorteringsplanen skulle sättas i kraft från . konstitutionsutskott har i sitt betänkande1985/86:25 granskat regeringens handlande i denna fråga. Utskottet har därvidkonstaterat att "regeringsbeslutet bygger jordbrukspolitiskabeslut och på de föreliggande utredningarna. Eftersom underskottet ispannmålsregleringarna inte kan tillskrivas låga världsmarknadspriser harytteriigare överläggningar mellan staten och jordbruksnäringen inte varitpåkallade. Utskottet finner därför inte anledning till någon kritik motregeringens handläggning." Detta blev också beslut för en korttid sedan. Det är mot bakgrund av detta något överraskande attjordbruksutskottet ånyo tar upp denna fråga. Utskottsmajoriteten säger dels inte tar ställning till frågan om underskottet i regleringsekonomin berorpå låga världsmarknadspriser eller ej, dels att man inte tar ställning tillfrågan om regeringens handläggning av ärendet. Det har redan gjort,säger man. Likväl anser man det både skäligt och i överensstämmelse med deutfästelser från statens sida som beslut innebär att näringens begäranom överläggningar med staten skall prövas i en mer positiv anda än som hittillsvarit fallet. Det är en ganska fantastisk slutsats. Det underströks också avArne i . Han sade att det var tankeoreda ochovilja som låg bakom regeringens hantering. Enligt riksdagsbeslut var lågavärldsmarknadspriser en förutsättning för att överläggningar skulle äga rum.Men utskottsmajoriteten vill ha överläggningar utan att man först tar ställningtill om det varit låga världsmarknadspriser eller ej. På vilken grund kräver dåutskottsmajoriteten överläggningar? Ja, svaret är att det inte finns någongrund för ett sådant krav, om man inte är beredd att ta ställning till om detär låga världsmarknadspriser som finns i bakgrunden. Det är däri, JohnAndersson, som utskottsmajoritetens tankeoreda ligger! Ni vill uppenbarligenatt regeringen skall frångå jordbrukspolitiska beslut. Vidare har sagt att regeringen handlatriktigt, da man inte har haft ytterligare överläggningar med näringen i frågan.Det är inte fråga om en formell granskning-det framgick av vad jag nyssciterade, ! - utan det är fråga om ett konstaterande.Regeringen handlade nämligen rätt när den slog fast att det icke var lågavärldsmarknadspriser som låg bakom underskottets uppkomst. har därmedsagt detta. Men utskottsmajoriteten sätter sig över fattadebeslut. Enligt värmening skall beslut gälla. Prot; 1985/86:160 Reglering a v priserna pä jordbruksprodukter, m. m. Reglering avpriserna på jordbruksprodukter, m. m. nadsprisericke är orsaken till underskottet i spannmålsekonomin, skall överläggningar självfalletinte heller äga rum. Jag yrkar mot bakgrund av detta bifall till reservation 1som är fogad till utskottets betänkande och avslag på punkten 4 i utskottetshemställan. beslöt att samhället skullesvara för av överskottskostnaderna för spannmålen vid normalskörd.Riksdagen beräknade att underskottet skulle uppgå till totalt 400 milj. kr.,varför samhällets kostnader det första budgetåret skulle belöpa sig till 160milj. menade att näringen hade ett ansvar för attåtgärder vidtogs, så att underskottet skulle komma att minska och det statligaansvaret skulle upphöra. bedömde att för en femårsperiodskulle kostnaden för samhället uppgå till sammantaget 600 milj. kr. Den utveckling som ägt rum har såatt säga ställt alla dessa kalkyler på kant. Priserna på världsmarknaden harrasat. Låt mig ta ett enda exempel. En svensk spannmålsproducent ärtillförsäkrad ett pris på . för ett kilo havre. På världsmarknadenbetalar man per kilo havre. Exportförlusten uppgår således till 1:04 kr.per kilo havre. Var och en inser att det är fullständigt omöjligt attfortsätta att producera som om ingenting hänt, när priserna är så pass låga.Jag skall be att få återkomma till detta. Prisutvecklingen på världsmarknaden har lett till attöverskottskostnaderna är oerhört mycket högre än vad för ett årsedan räknade med. har preciserat sitt ståndpunktstagande -samhällets ansvar skall omfatta av de verkliga kostnaderna vidnormalskörd. Normalskörd beräknades av livsmedelskommittén till en sådan nivåatt överskottet skulle uppgå till . Utskottsmajoriteten har anslutit sig till denna bedömningoch menar att samhällets ansvar skall belöpa sig till av de verkligakostnaderna vid en försäljning på världsmarknaden av , dvs. De ytterligare medel, utöver de 160 milj. kr. som regeringen harställt till förfogande för att täcka överskottsproduktionen och som erfordrasför att täcka av överskottet vid normalskörd, bör - som jordbruksministernhar föreslagit - få täckas genom överskridande av anslaget för prisreglerandeåtgärder på jordbrukets område för /86. Jag ber, fru talman, attfå yrka bifall till utskottets förslag i detta avseende. När det sedan gäller den mera långsiktiga utvecklingendelar utskottet regeringens uppfattning att åtgärder är nödvändiga för attminska produktionens omfattning. Det är tillfredsställande att regeringen harinitierat en särskild arbetsgrupp, där även företrädare för näringen finns medoch som har till uppgift att ta fram förslag om såväl kortsiktiga somlångsiktiga åtgärder för att uppnå balans mellan produktion och konsumtion.Detta är väsentligt därför att vårt prisregleringssystem bygger på en balansmellan det som produceras och det som konsumeras. Arbetsgruppen kommer att presentera sinaförslag. Avsikten är att bestämmelserna i detta sammanhang skall kunna träda ikraft redan inför årets höstsådd. Därmed påverkas skörd.Utskottsmajoriteten står också bakom regeringens förslag om att den inom ramenför prisregleringsmedel får fatta de beslut som kan komma att behövas förnäringens produktionsanpassningoch som kan föranledas av den översyn som den särskilda arbetsgruppen utför. I proposition 1985/86:166 behandlas också Norrlandsstödet.Martin Se-gerstedt kommer senare att uppehålla sig mera utförligt vid vår synpå denna viktiga fråga. Låt mig bara få säga några ord om de belopp som deborgerliga partierna och även kommunisterna bär rör sig med. Dehar krävt en större uppräkning av detta stöd än den som regeringen redovisar. Moderata samlingspartiet vill satsa 65 milj. kr. utöverregeringens förslag, kommunisterna 115 milj. kr., folkpartiet140 milj. kr. och 177 milj. kr. - Det kallar iLjung att noga räkna efter jordbruksnämndens modell. Låt mig bara konstatera att oenigheten således är total,inte bara när det gäller beloppens storlek utan uppenbarligen också i fråga omberäkningsgrunderna. Oenigheten är dessutom total när det gällerfinansieringen av dessa extra påslag. Moderata samlingspartiet säger att den föreslagna ökningenav Norrlandsstödet gott och väl ryms inom ramen för "föreslagnabesparingar som inte tillgodoräknats oss i tidigare gjordabudgetsammanställningar. Vi har sålunda inte tidigare räknat med t. ex. debesparingar på 100 milj. kr. som det innebär att vi kräver att denproduktionsanpassade belåningen för bostäder skall upphöra." Detta är ettfinansieringsförslag som innebär kraftigt ökade boendekostnader. vill finansiera sin höjning av Norrlandsstödetbl. a. genom att på nytt aktualisera anslagsfrågor som redan hartagit ställning till. Ett exempel på detta som tar fram är attpartiet har yrkat avslag på regeringens förslag om ett kapitaltillskott på 950milj. till Svenska Varv. villpartiet ta i anspråk det man kallar för en besparing, som alltså i realiteteninte finns, för att öka Norrlandsstödet. och kommunisterna har sammasyn på frågan om finansieringen. Inget av partierna lägger fram något förslagom finansiering av sina kostnadsökningar. Det är naturligtvis lätt att drivapolitik, om man ensidigt kan lägga fram förslag om kostnadsökningar utan attbehöva ta någon som helst hänsyn till hur man skall finansiera sina förslag. Vi kan i denna fråga konstatera att det inte finns någonenighet mellan de partier som föreslår en utökning av Norrlandsstödet.Vänsterpartiet kommunisterna borde ha mycket svårt för att instämma imoderaternas förslag om att ökningen skall finansieras genom ökadeboendekostnader. framträder som galten Särimner. Först vill mananvända pengar för att finansiera en sak, och sedan vill man använda sammapengar för att finansiera någonting annat. Det förfaringssättet väckersannerligen ingen respekt. sedan fattade beslut om att deutgiftsökningar som man på olika områden ville genomföra skulle finansieras. Sålättsinnigt tar de borgerliga partierna och kommunisterna påriksdagens ställningstagande, att de inte på något sätt bryr sig om att levaupp till fattade beslut. Det är samma partier som, om de fått igenom sinaförslag under detta , enbart inom jordbruksutskottets område skulle haförsvagat Reglering avpriserna på jordbruksprodukter, m. m. 5 protokoll 1985/86:160 Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. statsbudgetenmed följande belopp räknat på helår: moderata samlingspartiet med 214 milj.kr., med 132 milj. kr., med 941 milj. kr. ochvänsterpartiet kommunisterna med 3 263 milj. kr. Detta är enbart en återspegling av det sätt att handskasmed landets ekonomi som var utmärkande för de sex mörka år då företrädare förde borgerliga partierna styrde . Med samma lättsinniga synsätt påbehovet av finansieringen av reformer som kommer till uttryck i de borgerligapartiernas handlande i jordbruksutskottet skapade de ett gigantiskt underskotti den svenska budgeten. Det är detta underskott som är en av de främstaorsakerna till dagens svårigheter för det svenska jordbruket. Har ni ingenting lärt? Tror ni att ni genom ofinansieradereformer hjälper svenskt jordbruk? Nej, svenskt jordbruk behöver en stabilsamhällsekonomi för att få en bättre situation. Svenskt jordbruk borde betackasig för den sortens ofinansierad hjälp som ni nu vill ge. Jag ber att få yrka bifall till reservation 8och avslag på utskottets hemställan i punkterna 12 och 13. På de punkter somjag inte har berört yrkar jag bifall till utskottets hemställan. 67KARL () replik: Vi har lärt oss, , att om vikommer i regeringsställning igen, så skall vi se till att oljepriserna blirlägre, att dollarkursen sjunker och att räntan på världsmarknaden blir lägre.Dessa faktorer är grundläggande för att vi i skall lyckas med denekonomiska politiken, oavsett vem som sitter i regeringsställning. Jag skall för övrigt inte gå in på frågan omNorrlandsstödet, utan det kommer att göra här . tar upp frågan om kostnaderna förspannmålsöverskottet. Han repeterar i stort sett regeringens tidigareställningstaganden när det gäller frågan om att förhandla om de 555 miljonerna.Del har ju funnits olika uppfattningar i alla de instanser vilka refererat till, och man har kunnat göra olika tolkningar. Vi i utskottetsmajoritet menar att regeringen därför inte borde vara demonstrativt negativ ochså strikt formell. Regeringen borde i stället kunna sätta sig ned och resonera.Jag tror att mycket hade vunnits pä en sådan attityd från regeringens och socialdemokraternassida. När det gäller frågan om vi skall besluta om attöverskottet vid normalskörd skall vara , vill jag säga att detta ärett sätt att återgå till idén med räkneexempel. För ungefär en månad sedanbestämde vi oss här i för att man skulle utgå från den verkliga'kostnaden. På animalieproduktionens område finns ett beslut om att jordbruketsjälvt skall ta sitt ansvar för balansen, eftersom det tidigare ansågs att detrimligen var bättre att ha överskottet i form av spannmål. har det blivitså. Man har minskat animalieproduktionen, och därmed ökar spannmålsöverskottet.I det läget finner alltså socialdemokraterna och vpk det lämpligt att slå fastatt ökningen av spannmålsproduktionen inte har denna bakgrund. De drar sigundan ansvaret och vill i stället politiskt bestämma att normalöverskottetskall vara . Är det riktigt att dra sig undan ansvaret på dettasätt, ? 68ARNE i () replik: Innan beslutet är fattat här i kammaren, UlfLönnqvist, är det naturligtvis fullt legitimt att ha en annan mening och attstrida för den. Men vad strider mot är att man återigen skall taupp förhandlingar i anledning av beslut. Han gör det på ett sådantsätt att det nästan motiverar denna kanske något ovanliga fråga; Är regeringenberedd att återuppta förhandlingar om 1977 års beslut, om såbeslutar? Vi har vant oss vid en sådan konstig härföring frånregeringskansliets sida att det faktiskt är befogat att ställa den frågan. I det sammanhanget vill jag bara peka på det förhållandetatt det faktiskt inte finns något riksdagsbeslut eller någonting annat sombestämmer vad som är ett normalt världsmarknadspris. Följaktligen är det heltavgörande vilka jämförelseår man väljer. Och vet att det faktiskthar rått delade meningar om vilka jämförelseår som skall väljas. Slutligen en fråga: Avgavs det i spannmålsgruppen någrareservationer, , eller var ni - såsom det framgick av UlfLönnqvists anförande - alldeles överens om att det inte fanns något mer attgöra? Beträffande pengarna inom ramen för den nu gällandejordbrukspolitiken sade föga överraskande - men likväl - att viinte kan fortsätta att producera som om ingenting har hänt. Nej, det kan viinte göra. Och detta uttalande visar alldeles uppenbart att regeringen kankomma med förslag till ändring av den jordbrukspolitik vi har. Men fortfarandelåter det i debatten som om det är i på somman bestämmer hur beslut skall tillämpas. Det är en alldeles galenuppfattning. Ni har initiativet i förhållande till oss som är i opposition. Nikan när som helst komma med ett förslag till ändring av jordbrukspolitiken. Men ta inte saken i egna händer - ett sådant förfarande kommer vi inteatt böja oss för. : Vad gagnar det och hur skapar det enNorrlandsprofil hos er socialdemokrater att ni bara kritiserar den oppositionsom har en annan uppfattning om saken? Att peka pä att vi möjligen har olikafinansieringsalternativ låter sig göra, men detta ger icke ett skvatt meraupplysning om hur socialdemokraterna vill lösa Norrlandsproblemet. Jag vet inte om summeringen 214 milj. kr. är riktig ellerinte, men låt mig ändå nämna beloppet 214 milj. kr. inom ramen för ettbudgetalternativ som är ca starkare än regeringens. Detta ärinte mycket att bråka om, . Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. 69BENGT ROSEN (fp) replik: Jag skulle kunna instämma i vad och i har sagt i sina repliker. Men jag har framförmig en sida ur jordbruksutskottets betänkande nr 33 från , där bl. a.överskottskostnaderna för spannmål behandlas. Det står följande: "Jordbruksministern föreslår att en produktion påöverskottsarealen tills vidare liksom bör utgöras av spannmål. Samhället bör ta ett delansvar för överskottsarealenskostnader. Andelen för samhället bör vara , medan näringen svarar för ,räknat vid normalskörd. Samhällets kostnader beräknas första året bli 160 milj.kr. för att därefter minska." Reglering av priserna pä jordbruksprodukter, rn.m. Utskottets förslag ledde till beslut. Som tidigare mångagånger framhållits har alltså beslutat att samhället skall svara för40 % av överskottet vid normalskörd. Att normalskörden ökar är ju helt logisktmed tanke på att vi skall försöka ta ut överskotten i form av spannmål. Skörden1985 har av beräknats bli mindre än normalskörd.Då anser vi det också helt logiskt att samhällets ansvar föröverskottskostnaderna skörd skall grunda sig på de aktuellaexportvolymerna. 70 (vpk) replik: sade sig vara överraskad överatt utskottsmajoriteten föreslår att det skall bli förhandlingar om den gamlaskulden enligt beslut. Ja, överraskade i sin tur miggenom sitt uttalande, eftersom det innebär att måste ha missatvad jag anförde under dechargedebatten. Jag deklarerade då mycket klart hur viser på denna fråga. Därför tycker jag inte att ställningstagandet skulle habehövt komma som någon överraskning för .