prot · G90932 · 1985-12-31 00:00:00 — Vårt ställningstagande i utskottet hindrar inte på något sätt tillkomsteneller stödet av en vertikal skolenhet. Jag vill gärna citera vad som står iutskottsbetänkandet: "Utskottetvill erinra om att på förslag av utbildningsutskottet somsin mening gav regeringen till känna att i de fall kommun anser det vara avvärde att anordna skolenhet som omfattar gymnasial utbildning av viss breddsamt ett eller flera grundskolestadier bör en sådan organisationsform inteutgöra hinder, när SÖ prövar ärende om gymnasieskolenhet." Detär alltså helt klart att vi stöder de vertikala skolenheterna. Detta betänkandeär inget hinder däremot. Återigenvill jag påminna om vår generösa inställning till fristående skolor, vilkendessutom ger möjlighet till statsbidrag för en sådan här skolorganisation. 141 ELISABETHFLEETWOOD (m) replik: Jag är glad för vad har sagt om folkpartietsinställning till vertikala skolor. Jag uppfattar det då praktiskt taget som ettolycksfall i arbetet att man inte är med på vår reservation. Jagtar för givet att vi skall kunna arbeta vidare, i varje fall våra två partier,för att vi skall kunna behålla dessa skolor inom svensk skolorganisation. 142ALF (): I utskottets betänkande avhandlas en lång radmycket intressanta motioner. Jag skall enbart beröra en liten del av det storaämnesområde som utskottet har tagit ställning till. Det kan inte betecknas som annat än oförsvariigt urdemokratisk synvinkel att svenskt skolväsen inte accepterar och ansluter sigtill internationell konvention om föräldrarätt. Det är föräldrarna som skall harätt att bestämma i vilken religion eller filosofi deras barn skall uppfostras. har man, i synnerhet från socialdemokratiskt håll,argumenterat mot s.k. friskolor med att påstå att dessa skapar något slagssegregation. Det är inte ett sant argument. Det håller inte alls när det möterverkligheten. Om utskottets majoritet tog kontakt med förslagsvis iGöteborg, för vilken är huvudman, skulle man av rektor kunna få klart besked om att eleverna, ca 200, kommer från ettgenomsnitt av svenska folket. Det är icke alls så att det är enbart föräldrarmed en uttalad bekännelse som viH ha sina barn i den skolan. Det stårfaktiskt ca 500 barn i kö för att om möjligt få en plats i iGöteborg, och kön skulle kunna vara mycket längre, men föräldrar anser detgivetvis vara lönlöst att göra kön längre. inspekterade eller besökte Göteborgsskoldirektör . Jag hörde när han rapporterade därifrånoch betygade att föräldrar av alla kategorier vill ha sina barn i skolan ochatt de föräldrar som lyckats få plats för sina barn utgör ett genomsnitt avsvensk befolkning. Att neka statligt stöd till friskolor, somföräldrar hett och ivrigt eftertraktar åt sina barn, skapar naturligtvis riskerför att det i vissa fall enbart bhr bättre bemedlade familjer som kan ha sinabarn i friskolor, detta trots att flera av de friskolor som jag känner tillinte tar ut någon avgift och att de tjänstgörande lärarna arbetar med reduceradlön. Det räcker inte att låta enbart pedagogikeller annorlunda upplagd verksamhet vara avgörande för statligt stöd tillfriskolor. Det bör verkligen också skolans etiska grund och målsättning fåvara. I flera motioner förs ett resonemang om etik ochvärderingar i den obligatoriska skolan. När vi i resonerar etik, är dettyvärr inte ovanligt att vad jag skulle vilja kalla omfattande förvHlelse görsig gällande. Man ordar - och det gör tydligen också utskottet - om pluralismsom förevändning eller argument för att ett etiskt eller livsåskådningsmässigtvakuum skall råda. Men det är min absoluta uppfattning att vi för att accepteramångfalden, pluralismen, måste håHa oss med gemensamma etiska värderingar. Det påstås ofta, och det har skett också här , attinvandrargrupper skulle känna sig vilsna eller vid sidan om, ifaH svensk skolaskulle uttala stöd för etik. Enligt min mening förhåller det sig istället så, att svensk skola är i stort behov av att bli förankrad i ennormativ etik, som ger alla ett absolut, ett lika och ett okränkbart värde ochsåledes garanterar respekt för individen oberoende av nationalitet, kultur,religion etc. Inte är det ur ett etiskt eHer livsåskådningsmässigt vakuum somgenerositet mot och omtanke Om invandrargrupper växer fram och hålls levande.Herr talman! 10 protokoll 1985/86:31-32 Grundskolefrågor m. m. invandrargrupperupplever dessutom svensk skola som alltför värdeneutral och etikfattig. För något över sedan hörde jag i Radioett samtal i vilket förre vpk-ledaren . På en fråga frånprogramledaren svarade : Moral, etik och normer - det mänskligasamhället kan inte existera utan dessa. Det är bara frågan om vilka. Vi behöver ett överindividuellt normsystem,ett etiskt minimum har det ibland kallats, som håller oss samman. Det ligger enförödande inkonsekvens i, anser jag, att å ena sidan kritisera privategoistiska,kommersiella och dylika krafters utbredning och å andra sidan bereda marken föreller skapa vakuum åt dessa krafter genom att tränga undan moral ochetik som överindividuellt normsystem. I norska tidningar har man kunnatläsa; Förmedlingen av värderingar skall nu stärkas i skolan och i barn- ochungdomsarbetet. Det har den norska regeringen deklarerat. Att den norska skolan har en uttalad förankring i kristenetik och livssyn är väl inte obekant för någon, hoppas jag. Jag erinrar mig av och till en artikelserieom etik och moral, som tidningen publicerade . Somintroduktion till serien skrev chefredaktören bl. a.: Moralfrågorna är deviktigaste vi har att ägna oss åt i , som privatpersoner, somsamhällen och som värld. Det är moral, eller snarare omoral, som gör attmiljoner barn svälter ihjäl . Det är inte pengar som fattas, det ärinte mat, och det är framför allt inte tekniskt kunnande. Allt sådant finns.Men den moraliska hållningen saknas. Det är också moral det handlar om när skogarangrips och dör, när marken försuras och vattnen förorenas. Det är inte tekniskkunskap som saknas då heller, inte heller pengar. Det är moralisk hållninguttryckt i politiskt handlande. Vi behöver inte fler tekniska lösningar ellerforskningsupptäckter. Vi behöver - totalt sett - inte mer pengar. Men vibehöver en moral, ett normsystem, en övergripande värdegemenskap att handlaefter. Vi behöver "en övergripande värdegemenskapatt handla efter". Det är exakt detta vi i kds så ivrigt eftertraktar försvensk skola. Frågan är, som sagt, vilken övergripande värdegemenskap. För mig är det självklart att plädera för den kristna värdegemenskapen,av den enkla anledningen att jag inte vet någon mer positiv eller bättre. Jag ber att få yrka bifall tillreservationerna 9 och 11 och till motion 1984/85:1906 av , Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1(tidigarelagd skolstart) Först biträddes reservation 1 av Per m.fl. med 70röster mot 42 för reservation 2 av och . 193ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 193 röster mot73 för reservation 1 av Per m, fl, 38 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 4 (alternativkurser i tyskaoch franska) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 av PerUnckel m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 5 (nivågruppering) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av Per m.fl. - biföllsmed acklamation. Grundskolefrågor m. m. Mom. 6(undervisning och betyg i orienteringsämnena på högstadium) Först biträddes reservation 5 av Per m.fl. - somställdes mot reservation 6 av och - medacklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 187 röster mot76 för reservation 5 av Per m. fl. 44 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 7 (skolkonferenser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avYlva och - bifölls med acklamation. Mom. 8 (vertikalt organiserade skolenheter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avPer m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 9 (statsbidrag till fristående skolor) Först biträddes reservation. 9 av Per m,fl. - somställdes mot reservation 10 av och - medacklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 9 av Per m.fl.- genom uppresning. Mom. 10 (statsbidrag till fristående skola med finska somundervisningsspråk) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avPer m. fl, - bifölls med acklamation. Mom. 11 (pedagogiska frizoner) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avYlva - bifölls med acklamation. Mom. 12 (komplettering av betyg) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avPer m.fl, - bifölls med acklamation. Mom. 13 och 14 (vissa prioriteringar inom skolansverksamhet och översyn av läroplan) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avPer m,fl, - bifölls med acklamation. 1985/86:32 Mom. 25 (djurdissektioner m, m,) Utskottets hemställan bifölls med 246 röster mot 51 för reservation 15 av ~ \ ~ och , 5 ledamöter avstod från attrösta, Mom.28 (etikundervisning) Utskottetshemställan bifölls med 285 röster mot 10 för motion 1984/ 85:1906 av ToreNilsson, 9 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. betänkande 1985/86:2 om vissa gymnasieskolfrågor m. m. 143 (): I utbildningsutskottets betänkande 1985/86:2 behandlas en rad motionerfrån förra , som samtliga gäller frågor rörande gymnasieskolan. Utskottethar när det gäller det övervägande antalet av dessa motioner varit enigt i sinuppfattning om deras behandling, I två avseenden har dock vi moderater intekunnat acceptera majoritetens ställningstaganden. Det gäller frågorna omskolans fredsundervisning och om inrättandet av särskilda matematik- ochspråkgymnasier. Innanjag går in på dessa frågor vill jag dock, herr talman, uppehåHa mig en stundkring frågan om religionskunskapens ställning på de tvååriga gymnasielinjerna,främst då vårdHnjen, Jagskall inte i detalj uppehålla mig vid vad utskottet skriver omreligionskunskapens betydelse för elevernas möjligheter till goda kunskaper ide livsåskådningsfrågor, som är så viktiga vid vården av sjuka och döendemänniskor, utan nöja mig med att anföra att vi moderater finner det mycketglädjande att utskottet har kunnat ena sig kring ett tillkännagivande till regeringenpå denna punkt. Efterdetta, herr talman, över till reservation nr 1, som rör skolansfredsundervisning. Vimoderater kan konstatera att utskottet i sin skrivning har varitberett att i betydande omfattning gå våra synpunkter till mötes. Utskottetbetonar bl, a, att hksom all annan undervisning i skolan måstefredsundervisningen vara inriktad på kunskapsuppbyggnad och präglas avobjektivitet och saklighet. Utskottet säger vidare, att frågor om frihet ochsjälvständighet jämväl har en självklar plats i undervisningen. Detär bra, men det är inte tillräckligt enligt vår uppfattning - framför allt dåutskottet därvid också hänvisar till ett av SÖ utgivet servicematerial kallatFredsundervisning med underrubrikerna Fred, Frihet, Utveckling, Mänskligarättigheter. Materialet, som i en del avseenden har vissa förtjänster, missarnämligen fullständigt frihetens roll och betydelse för en varaktig fred. Frågan omfrihet, säger material, gäller vår demokrati och vårtnationella oberoende, de olika delarna av vår säkerhetspolitik och principernaför denna. Så inskränkt, herr talman, får givetvis intefrihetsbegreppet hanteras. Också andra nationers möjligheter att uppnådemokrati och nationellt oberoende förutsätter frihet. Frihet är därvidlag inteen faktor som kan jämställas med fred, utveckling och mänskliga rättigheter, såsom SÖ-materialet gör, utan är den överordnade förutsättningen för att fredskall råda i världen och för att respekten för de mänskliga rättigheterna skallkunna upprätthållas. Detta,herr talman, bör ge regeringen till känna. När det gäller elevers möjligheter att inomgymnasieskolans ram kunna specialisera sig inom andra intresseområden än idrottoch estetiska ämnen, t. ex. moderna språk och matematik, hänvisarutskottsmajoriteten till sin skrivning i utskottets betänkande 1983/84:29 ochavslår yrkandet i motion 1984/85:2528. För att ytterligare belysa i vilkenargumentnöd utskottsmajoriteten befinner sig vill jag peka på att manframhåller, att redan valet av studieväg i gymnasieskolan är ett val som ärbetingat av personligt intresse eller personlig fallenhet. Detta faktum ser vimoderater som en sådan självklarhet, att det knappast kan användas som skäl föravslag på motionsyrkandet. Inte heller det faktum, som utskottsmajoritetenanför, att elever på naturvetenskaplig och teknisk linje läser mer matematikeller att elever på humanistisk linje läser flera språk än elever på andra linjerutgör något hållbart argument mot motionens syften. De som hävdar detta harinte förstått motionens innebörd. De fem teoretiska 3- och 4-årigastudievägarna är allmänna utbildningslinjer där kunskapsinnehållet i gemensammaämnen som språk, matematik, svenska, historia m. fl. i stort sett är detsamma,även om timtalet varierar. De lämnar alltså inte det utrymme för specialiseringoch ytterligare kunskapsinhämtande som motionen avser. Jag måste i det sammanhanget ställa några frågor tillrepresentanterna för utskottsmajoriteten: Varför, , reserveradesig till förmån för motionens syften, när ärendet behandlades iriksdagen förra gången? Vad är det som gör att nu inte reserverarsig utan stöder avslagsyrkandet? Vad är det som gör att nu intefinner skäl att för göra något särskilt uttalande med anledning avmotionerna? Det är ju det ni säger i ert särskilda yttrande. Till övriga företrädare för utskottsmajoriteten; Förklaraför alla elever med andra specialintressen än idrott och estetiska ämnen varförteoretiska specialintressen är mindre värda att odla inom gymnasieskolans ram!Har vi i råd att inte ta till vara dessa? Är det viktigare medelitidrottsutövare och konstnärer än med skickliga matematiker, språkmänniskoroch forskare? Jag yrkar med det anförda bifall tillreservationerna 1 och 2 till utbildningsutskottets betänkande 1985/86:2. 144YLVA (): En stor del av de motioner som behandlas idetta betänkande rör frågor om Hvsåskådning och religion i vårdutbHdningarna,Man framhål- 11 protokoll 1985/86:31 -32 ler med rätta attberedskapen hos vårdpersonal ibland kan vara bristfäHig när det gäller att tahand om patienter som är gamla eller svårt sjuka och för vilkalivsåskådningsfrågor är mer näraliggande än hos andra. Utskottet har därförbehandlat detta ämnesområde utförligt, och jag vill uttala min tillfredsställelsemed den enighet man kommit fram tiH om slutsatsen att det är angeläget attlivsåskådningsfrågor i undervisningen bör behandlas när man sedan bereder ÖGY:sförslag. Närdet gäller fredsundervisningen har vi en något annan uppfattning än moderaternaom det kommentarmaterial som har utgivit. Vi ansluter oss tHlden skrivning som finns i utskottsbetänkandet. Det material som åsyftas är,anser vi, ett omfattande, allsidigt och opartiskt material, som väl fyller sinfunktion i fredsundervisningen i . Förfolkpartiet är det viktigt att alla elever ges en likvärdig utbildning, och dethar vi debatterat . Elever med ohka begåvningsprofil måste därförstödjas på skilda sätt. Ingen elev får understimuleras eller "halkaefter" på grund av bristande hjälp och stöd. Det finns inom gymnasieskolanmöjligheter till särskilda insatser för svaga eller omotiverade elever. Menäven teoretiskt begåvade elever eller elever med annan specialtalang har rätttill och behöver uppmuntran och stimulans för att kunna utvecklas. Förelitidrottande ungdomar finns en sådan möjlighet. Det finns ocksåförsöksverksamhet med estetiskt inriktade gymnasielinjer och försöksverksamhetmed kombination av specialidrott och studier vid hemortens gymnasieskola, EnHgtfolkpartiets mening är det angeläget och rimhgt att också andra talanger änidrott och estetiska områden ges möjlighet att utvecklas i sådanförsöksverksamhet. Elever som har speciella förutsättningar för t. ex. musik,sång, matematik, fysik, språk eller teckning bör på motsvarande sätt fåmöjlighet att utveckla dessa. Vimenar att modellen med utbyte av passar de ungdomar bättre somhar speciella intressen eller talanger men som ändå inte vill inrikta hela sinstudietid på det aktuella området. Vi har tidigare reserverat oss till förmånför dessa krav och vill i ett särskilt yttrande fästa uppmärksamheten på detta.Anledningen till att vi inte oreserverat ställer upp på moderatreservationen ärnaturligtvis att den i flera frågor går så mycket längre än de krav somfolkpartiet har ställt. Vihar också i reservation nr 3 tillsammans med velat stödja"-kravet på att vissa gymnasieskolor skall kunna ges en särskild profilmed inriktning på språkundervisning. Det bör vara av utomordenthgt storbetydelse för svensk utveckling inom näringsliv, export och kultur att kunnagöra speciella utbildningsinsatser för utomeuropeiska språk, när nya länder bHraktuella för handels- och kulturutbyte. Att de här skolorna får hela riket somupptagningsområde anser jag också vara ett viktigt krav i sammanhanget. Sist viH jag yrka bifall till reservation 3 och i övrigt tillutskottets hemställan. 145 (): Också jag skall börja med att något kommentera det stora antaletmotioner som tar upp ämnet religionskunskap inom vårdutbildningarna, även omutskottet är enigt i den frågan. Utskottethar givit en mycket utförlig beskrivning av hur dessa frågor har hanteratsunder . a. hänvisar utskottet till en regeringsskrivelsefrån /83 om vård i livets slutskede och till en del andraställningstaganden som har gjort. Det tycker vi är bra - det ärviktigt att man poängterar betydelsen av dessa frågor. Isamband med översynen av de yrkesinriktade utbildningarna - och dit hörsannerligen vårdutbildningen - finns det nu en möjlighet att också se överdenna fråga ytterligare, något som utskottet också framhåller. Det tycker vi ärvälmotiverat, och det finns all anledning att fortsättningsvis följa den härfrågan med stor uppmärksamhet. Jagskall nu gå över till centerreservationen om "språkgymnasier". Denansluter sig till en centermotion av , Detär inte första gången vi aktualiserar den här frågan heller. Det gjorde viredan i en partimotion 1982/83, där vi föreslog att även icke västeuropeiskaspråk skulle bli möjhga att läsa i gymnasieskolan som C-språk, Vi pekade dåsärskilt på japanska och arabiska. Vid det tillfället avslogs motionen, men vikunde konstatera att i budgetpropositionen 1984 utökades möjligheterna när detgäller C-språk till att också omfatta andra, icke västeuropeiska, språk. Därmedblev våra önskemål tillgodosedda. Nukan man naturligtvis säga att i det betänkande som utskottsmajoriteten harStäHt sig bakom tillgodoses också de synpunkter som har fört frami sin motion. Utskottet delar till fullo alla de uppfattningar som där harkommit till uttryck. Det enda som fattas är ett bifall. Därför tyckte vi attdet fanns skäl att avge en reservation. När vi är så överens borde motionenkunna bifallas. Det som därutöver fattas är att säger att man ärberedd att ta initiativ i denna fråga för att komma ett stycke närmare enlösning. Viär ju ganska vana vid detta sätt att hantera frågor, och som centerpartister ärvi fulla av förtröstan också i denna fråga. Vi vet att blir detändå som vi föreslår. Mot den bakgrunden nöjer jag mig med att yrka bifall tillreservation 3 och därutöver ställa mig bakom utskottets betänkande. Jagfick indirekt en fråga av , hur vi som ingår i utskottsmajoritetenkan se så olika på frågan om språkgymnasier. Jag tycker att skillnaderna mellansådana specialintressen som å ena sidan idrott och å andra sidan språk ochmatematik ganska utförHgt har redovisats i betänkandet. Den fråga som ställdesvar om ämnen som språk och matematik var mindre viktiga än specialidrott.Naturligtvis är de inte det, och det har vi sagt tidigare. Men denstora skillnaden är att det inte finns några idrottslinjer i gymnasieskolan attvälja på. Därför har dessa jämkade timplaner kommit till för att ungdomar medidrottsintresse på en viss nivå skall ha en möjlighet att vid sidan av sittidrottsutövande kunna fullfölja sina gymnasiestudier. Andra specialintressen,som exempelvis matematik och språk, har ett antal valmöjligheter igymnasieskolan utan att man behöver åstadkommadessa särskilda arrangemang, och envisas i sin reservationmed att upprepa parallellen med specialidrott. Om den parallellen skall varafullständig, måste uppenbarligen reservanterna mena att man exempelvis kanvälja tvåårig social linje i gymnasieskolan och därutöver få en jämkad timplanoch t. ex. läsa språk eller matematik. Om det är så man skall uppfatta reservationen, och detmåste man göra om man läser ordagrant vad som står där, inställer sig ett antalfrågor; Hur ser exempelvis elevgrupperingarna ut i en sådan gymnasieskola? Vadkostar det att göra de här arrangemangen, ? Hur storagymnasieskolor krävs det för att man skall kunna få den här valfriheten på allagymnasieskolans linjer? Det finns alltså en hel lång rad med frågor sommoderaterna har lämnat obesvarade. Men man fortsätter att framhärda iparallellen med idrottsgymnasier, och det är faktiskt en något förenkladargumentation. 146 () replik; Vad vi kräver i vår motion är ju att detskall tillskapas utökade möjligheter för de elever som har specialintressenäven i andra ämnen än gymnastik och estetiska ämnen att få ägna sig åt dem ihögre grad i gymnasieskolan. När det gäller den praktiska utformningen kring det helatycker jag att skall åka ut till , därför att man vidDanderyds gymnasium nu har fått SÖ;s medgivande att inrätta en speciallinje fördem som är särskilt intresserade av matematik. Där kan direkt fåuppgifter om hur det går tHl, 147 () repHk: Jag inser det lönlösai att försöka föra den här debatten med , när hon inte ens harkännedom om att den försöksverksamhet som man avser att bedriva i Danderydskall ske helt och hållet inom gällande timplansram. Det har icke ett spår attgöra med en parallell till idrottsgymnasiet. 148MARITA (); I det aktuella betänkandet behandlas ettantal motioner som berör gymnasieskolan och som väckts under /85, Jag kommer i mitt anförande atthuvudsakligen kommentera reservationerna. Skolans fredsundervisning, som behandlas i reservation nr1, har blivit särskilt uppmärksammad och debatterad, med anledning av ettservicematerial som SÖ givit ut. Det finns med anledning av reservationenbehov av att påpeka vad SÖ skriver i sitt förord till skriften: "Föreliggande servicematerial har karaktären avkommentarmaterial i så måtto att det ansluter sig till skolans läroplaner, Ilikhet med gängse kommentarmaterialinnehåller det inga föreskrifter, Häftet gör inte anspråk påatt komma med några uttömmande svar än mindre med några slutgiltiga besked. Däremot vill det stimulera till debatt och fortsatt reflekterandesom motverkar ett förenklat svartvitt tänkande när det gäller internationellaproblem och hur de skall behandlas i undervisningen." Både Lgr 80 och Lgy betonar vikten av att internationellafrågor tas upp i undervisningen. Läroplanerna utgår självklart från attundervisningen skall vara saklig och att den skall redovisa värderingar. Utskottet har i tidigare betänkanden behandlatfredsundervisningen i skolan och där tagit upp vikten av att eleverna fårkunskaper som kan öka engagemanget för fred och internationell förståelse.Fredsundervisningen skall också ske i sådana former att kunskaper om fredensförutsättningar och om krigs orsaker förbättras. Det framgår också av läroplanen att i fredsundervisningenskall ingå information om svensk säkerhets- och försvarspolitik. Ihuvudmomentet Aktuella samhällsfrågor ges eleverna möjlighet att tränga djuparein i problemområden som de själva upplever som speciellt intressanta. a, att totalförsvaret kan få en ytterligare fördjupning. Uppfattningen att frågor om frihet och självständighetskaH ha en självklar plats i fredsundervisningen delas av utskottet. Flera undersökningar visar att barn ochungdomar känner en stark oro . Inte minst gäller dettaupprustningen och risken för ett kärnvapenkrig. Fredsundervisningen handlar omden allra viktigaste av våra framtidsfrågor, nämligen den om vår överlevnad. Ute i skolorna bedrivs glädjande nog ett omfattande arbetei fredsfrågor.