prot · G909159 · 1985-12-31 00:00:00 — Det typiska för den senastetidens statliga ekonomiska politik mot kommunerna är att man drar in mångamiljarder av deras anslag. Att man nu stramar åt för Gotlandstrafiken tycker vipassar in i bilden. Det drabbar , och det drabbar befolkning ochnäringsliv på . Det är en politik som vi kritiserar och kallar justsvångremspolitik. Socialdemokraterna kallade det också för svångremspoli-tiknär en sådan hård politik fördes av "borgarna". Varför kan den inteha samma benämning nu? Prot.1985/86:159 2junil986 Färjetrafiken till , m. m. 125INGRID () replik: Herr talman! Jag tror tvärtom att ensådan linje skulle kunna bli en stimulans och inte bara en negativ konkurrens,. Man har fått propåer från många människor som vill åka frånÖland till och sedan inte samma väg tillbaka och ta hem igenutan som vill utnyttja Gotlandsbolagets router till , ellerVästervik. Det räknar man med snarare skulle kunna stimulera trafiken päGotlandsbolaget också. 126 () replik: Jag måste för än en gång preciserafrågan när det gäller servicenivån för resenärerna till och från . Utskottet ger alltså, som jag serdet, mycket klara besked om att vi kräver rimlig service och god komfort förpassagerarna i den här trafiken. Då blir min raka fråga: Är det god komfort ochär det rimlig service som erbjuds de passagerare som måste resa med , meddess jättelika trappor, som jag förutsätter att inte alla människor kan ta siguppför? År det rimlig service att handikappade i princip är uteslutna från attresa med det fartyget? Är det rimlig service - som vi har frågat också iutskottet - att med detta fartyg ställa en mycket begränsad passagerarkapacitettill förfogande? Jag kan inte dra någon annan slutsats än att detta fartyg inteuppfyller de krav som utskottet har preciserat i sin skrivning. Därför hoppasjag innerligt i denna min sista replik att utskottets ordförande ändå delar minuppfattning om den dåliga standard som fartyget i praktiken representerar.Jag vore tacksam för ett instämmande från utskottets ordförande. 127KURT () replik; Qm jag trodde att ett förstatligande avGotlandsbolaget på något avgörande sätt skulle minska kostnaderna för trafikentill och från , skulle jag inte ha några som helst svårigheter attställa mig bakom ett sådant beslut. Men eftersom vi är på det klara med att detpå intet sätt kan påverka kostnadsutvecklingen, intar de socialdemokratiskaledamöterna -liksom övriga ledamöter i trafikutskottet bortsett från SvenHenricsson - nu liksom tidigare den ståndpunkten att ett förstatligande intelöser problemen. Jag kan inte heller förstå att det skulle innebära någonstimulans för Gotlandsbolaget om det startades ett nytt företag, som plockarpassagerare från Gotlandsbolaget genom att öppna trafik mellan ochÖland. Snarare vore det tvärtom. Det skulle innebära att ett stort antal av depassagerare som reser med Gotlandsbolaget kommer att försvinna. Därigenomminskar intäkterna för Gotlandsbolaget. År det god komfort att tvingas använda tillOskarshamn ? Nej, jag medger att det inte är någon särskiltgod komfort. Men det är fråga om en avvägning. Varje passagerare underlågsäsong kostar på södra omloppet ca . per resa i subvention.Någonstans går smärtgränsen. Utskottets majoritet har ställt sig bakom att vigör denna inskränkning i utbudet. Det får dessa negativa konsekvenser. Avslutningsvis vill jag på nytt citera vad utskottetskriver: " Vad gäller kravet på att ersätta de båda fartygen ochGute med ett nytt fartyg Färjetrafiken till , m. m. utgårvidare utskottet från att frågan om Gotlandsbolagets tonnagesamman- Prot.1985/86:159 sättning beaktas i samband med överväganden om ett nyttavtal för 2junil986 ' Gotlandstrafiken." Detta skall gälla frånslutet av 1987. tvingas vi nog leva med dessa problem. Eftersom jag inte har gjort det tidigare,vill jag nu yrka bifall till trafikutskottets hemställan i dess helhet. 128 i (m): Är en resurs eller en belastning?Enligt trafikutskottet och uttalanden här är Gotlandenbart en belastning, efter vad jag kan förstå. talade om denenorma kostnadsutvecklingen och kom ocksä med felaktiga siffror när det gällertrafiken. Jag ber att få återkomma till detta . Låt mig erinra orn att Gotlandstrafiken är grundad pålagar och avtal, som har beslutats av efter moget övervägande och somvi har haft möjlighet att följa upp år . Det persontransportstöd vi diskuterar infördes genomriksdagsbeslut i syfte att förbättra betingelserna för befolkningen påGotland, öka landsdelens lokaliseringspoliiiska attraktion samt gynna turismen. , med som ansvarigkommunikationsminister, ansåg att färjetrafiken var viktig inte bara förGotlands befolkning, utan också för den regionala utvecklingen. Avsikten var frånbörjan också att subventionera turismen. Raka motsatsen säger just nu vårtnuvarande statsråd. skjuts investeringarna när det gällerGotland, och nyetableringarna uteblir på grund av osäkerheten i fråga omkostnaderna. Det betänkande som vi nu behandlar har sittursprung bl. a. i regeringens skrivelse 1985/86:6 om färjetrafiken på Gotland.Skrivelsen är uppsatt och mynnar ut i att det behövs en totalöversyn av färjetrafiken på av ekonomiska skäl och - hör och häpna -att en sund omläggning bör kunna ske ! Några månader före regeringssammanträdetdiskuterade vi Gotlandstrafiken i denna kammare, och dä var vi överens om atttaxor och turlistor skulle ha en framförhållning på minst ett år.Utskottsbetänkandet , på grundval av regeringsskrivelsen, borde hainnehållit ett avståndstagande till skrivelsens förslag. Utskottet borde haklart talat om för regeringen det fullständigt orimliga i uppdraget tilltransportrådet. En total översyn av färjetrafiken pä , som skulle varaavklarad ! Vad säger om det, egentligen? Vi är mänga i denna debatt som försöker få utskottetoch regeringen att inse att trafikförsörjning måste diskuteras i ettlångsiktigt perspektiv för att få till stånd en tillfredsställandetrafikförsörjning för så låga kostnader som möjligt. Som vi håller på nu blirdet inte ett skvatt resultat. Vi - Gotlandsintressenterna, för att användaordvalet i detta betänkande -anser också att en utredning om Gotlandstrafikenär viktig. Men då bör man först diskutera tonnagesammansättning ochägarstruktur och sedan komma till de andra sakerna som SJ-taxor osv. Varför tvä fartyg på exempelvis? Det rationella vore 139 Prot.1985/86:159 naturligtvis att transportera gods och passagerare på ettfartyg. Men först måste man föra underhandlingar medsjöfartsverket för att få till stånd en Färjetrafiken till , m. m. tillfredsställandelösning av problemet med transport av farligt gods. Sådana förhandlingar tartid. Detta borde vara en viktig ingrediens i transportrådetsutredning. Frågan om ett eller flera fartyg är ju beroende av sjöfartsverketsställningstagande. I skrivelsen kan man ocksåläsa att - inte utskottet - vid ett flertal tillfällen uttalat sigför att transportstödet till bör begränsas. 1 det betänkande vi nubehandlar upprepar utskottet detta uttalande och påstår att 40 miljoner är denkostnadsram som vid upprepade tillfällen uttalat sig för. Jag måste i det sammanhanget fråga utskottets ordförandeKurt : Har verkligen vid upprepade tillfällen före år 1985gjort detta uttalande? Qm så vore fallet borde det på något sätt avspeglas idet avtal med Gotlandsbolaget som slöts 1983 och som äger sin giltighet tillutgången av 1987. Det sista avtalet gav Gotlandsbolaget större frihet föregen verksamhet, men mig veterligt finns ingen inbyggd klausul som begränsarstödets storlek. Anslagen anvisas fortfarande som förslagsanslag, ett anslagsom kan överskridas, talade om den enorma kostnadsutvecklingen.1981 var transportstödet drygt 61 miljoner, en siffra som framräknad till 1985års nivå blir ca 90 miljoner. Detta är ingen lek med siffror. Verkligheten är den attstatsbidraget realt har minskat. Taxorna har däremot ökat mer änkonsumentprisindex. När det gäller den skattefria försäljningen i färjetrafikenmellan och fastlandet sade jordbruksministern i denna kammare att förslaget skulle utredas vidare. Direktiven finns påjordbruksdepartementet men är inte överlämnade till turistråd. Dethade varit rimligt om även detta utskott hade försökt påskyndadirektivens överlämnande. Vad turismen beträffar gör utskottet det mycket lätt försig genom att tala om andra åtgärder. Med detta menar man tax-free-försäljning.Men när kan man räkna med det, eftersom det har tagit utan att någradirektiv har överlämnats? Åven jag skall tala något om taxorna. Jag konstaterar medtillfredsställelse vid genomläsningen av betänkandet att någon förändring intekommer att ske beträffande gotlänningarnas resekostnader. När det gällerpersontaxor säger statsrådet i propositionen att "jag vid minanslagsberäkning inte räknat med ökade totalintäkter till följd av ökadprisdifferentiering". Med dessa statsrådsord i proposition ochbetänkande kan jag acceptera att bindningen till SJ-taxan slopas, men blott ochbart under förutsättning att prisdifferentieringens syfte fullföljs, dvs. attdet inte leder till ökade totalintäkter. Just nu har vi ett extremt lågpris på båtarna för attlocka människor till under icke högsäsong. är det prispålägg under veckosluten. 140 Herr talman! Huruvida avsevärtförhöjd taxa också gäller i det avtal som överbefälhavarenträffat rned Gotlandsbolaget vore bra att veta. 600 sovplatser skall helasommaren varje söndagskväll vara reserverade på sträckan för devärnpliktiga. Föredraganden förordar en "kraftfullprisdifferentiering". De värnpliktigas resedagar är enligt statsrådet s.k. dyra avresedagar. Har priset blivit därefter, ? Jag tänker påtotalintäkterna. Övervägandena vad gäller fraktstödet har skjutits påframtiden. Därför behöver vi inte diskutera det . Kommande analys skallredovisas för , står det. Vi får då tillfälle att åter diskuterakonsekvenserna av ett eventuellt förslag här i kammaren. Det är bra. Jag vill till slut än en gäng upprepa att utskottet bordeha gjort regeringen uppmärksam pä det orimliga i tanken att transportrådet isamarbete med Gotlandsintressena skulle kunna göra en utredningorn långsiktiga trafikförsörjning. Det är en omöjlighet sorn man överhuvud taget inte diskuterar eller talar om. Det betänkande vi nu behandlar borde ha sett dagens ljustidigast . Jag förstår inte varför utskottet i detta betänkandeförsöker dölja kända fakta. Som ersättare har jag inte kunnat skriva några motioner,men jag yrkar bifall till den moderata reservationen som är fogad till dettabetänkande, 129 (); Jag skall inte trötta kammarens ledamöter medhela den bakgrundsbeskrivning som egentligen borde varit på sin plats. En delhar emellertid nämnts . Gotlandstrafiken utgör ett allmänt diskussionsämne och ettständigt bekymmer för dem som bor och arbetar på men faktiskt också förden turism som vi är så beroende av. Regeringen har i proposition 105 föreslagit omfattandeinskränkningar i denna trafik efter ett utredningsarbete som transportrådetutfört på uppdrag av regeringen med syfte att väsentligt reducera behovet avtransportstöd till färjetrafiken. Regeringen menar att kostnadsutvecklingenvarit sådan att en radikal omprövning av trafikens uppläggning och omfattningär nödvändig. Denna omläggning skulle inriktas på att endast en fastlandshamnskulle trafikeras under större delen av året, en s. k. bashamn. Man skulleeventuellt lämna utrymme för sommartrafik utan statsbidrag och därmed få entillfredsställande transportförsörjning till . Mot bakgrund av denuppfattning som transportrådet redovisat har jag med spänning sett fram emotden tolkning som trafikutskottet skulle göra av begreppet "tillfredsställandetransportförsörjning" till . Man inleder högtidligt med målsättningen för den statligatrafikpolitiken och dess betydelse för medborgare och näringsliv i olika delarav landet. Ja, är verkligen en "olik" del av , intejämförbar med någon annan landsända. Departementschefen har inte kunnat definierabegreppet "tillfredsställande transportförsörjning", och jag kan inteutläsa av betänkandet att utskottet till alla delar heller lyckats med detta. När det gäller persontrafiken har vi enligt propositionenförutom färjan mycket goda flygförbindelser. Detta skulle vara ett av skälentill begräns- Färjetraftken till , m. m. Färjetrafiken till , m. iti. Detta synsätt tyder på att man inte alls förstått vilkensituation som råder. Även om vi har sex avgångar per dag ochsommartid åtta avgångar per dag med flyget är det inget alternativ till denbiltur över länsgränsen som invånarna i alla andra län i landet kan göra. Ingensom betalar sin resa själv reser med flygets svarta avgångar. Då återstår barade röda avgångarna, och t. ex. finns bara en enda sådan, nämligenden kl. 6 . Påståendet att vi har en totalt sett tillfredsställandetrafikförsörjning, efter de begränsningar som beslut i denna frågaom kommer att innebära, kan jag faktiskt inte acceptera, I den motionsorn och jag har väckt, nr 329, menar vi dessutom att till en tillfredsställandetransportförsörjning hör också möjlighet till sitt- och sovplatser samtmöjlighet att få ta med bilen med kort varsel, och inte med flera veckorsväntetid. Vid det besök som trafikutskottet gjorde i ifebruari fick ledamöterna på ort och ställe tillfälle att bekanta sig med deproblemställningar sorn rests i anledning av transportrådets utredning. Låt migkonstatera att utskottet på några väsentliga punkter har lyssnat och förstått.Bl. a. är alternativet med en bashamn på fastlandet avfört från vidarediskussion. Här noterar jag att den gotländska opinionen vunnit seger och fått regeringen att vika sig och överge planerna på attOxelösund skulle bli bashamn. Jag tolkar utskottets betänkande på den punktenså, att dessa planer helt skall överges och att trafiken även i fortsättningenskall bedrivas på en nordlig och en sydlig linje, dvs. Detta har helt avgörande betydelse för företag och enskilda somtänker sig en verksamhet och framtid på . Det är helt nödvändigt attnuvarande trafikstandard upprätthålls och att den årliga prövningen istatsbudgeten inte medför osäkerhet i denna fråga. När det gäller turisttrafiken kommer Västerviksturerna attfinnas kvar. Ölandstrafiken kommer dock att utgå, vilket naturligtvis är attbeklaga. Västervikslinjen är det snabbaste sättet att ta sig över tillfastlandet och är ur turistsynpunkt en värdefull linje. Den borde med fördelkunna släppas fri för trafik utan statsbidrag. Under rubriken transporiförsörjningför m. m. finns en mening om inskränkning av trafiken till Oskarshamnunder lågsäsong. Utskottet vill inte precisera vad detta skulle innebära: dettaöverlåter man till transportrådet. Men det är ingen konst att läsa mellanraderna att lastfartyget under lågsäsongen skall gå också med persontrafik- ett lastfartyg som har totalt 52 hyttplatser, av vilka mellan tio och tolvtas i anspråk av lastbilschaufförer, där branta smala trappor och avsaknad av hissutestänger handikappade, pensionärer och familjer med barnvagnar från att överhuvud taget kunna ta sig ombord. Detta lastfartyg kör dessutom farligt gods tvågånger . Att man låter besparingar i statsbudgeten ta sig sådanaorimliga uttryck kan inte accepteras. Att behöva åka lastbåt under större delenav året till aren återgång till den trafikstandard som rådde för 50år sedan. Kalla det i varje fall inte för tillfredsställandetransportförsörjning! Jagnoterar att den socialdemokratiske ledamoten i ett särskiltyttrande delar denna uppfattning och där också redovisar ekonomis- PrOt.1985/86:159 ka möjligheter att slippa denna huvudlösa standardförsämring. Färjetraftken till , m. m. Under rubriken och annat fraktstödbehandlar utskottet propositionens förslag om upphävande av lagen ombemyndigande om utjämning av taxor för vissa lastbilstransporter, alltså iklartext att nuvarande Gotlandstillägg på ca 21 miljoner, som lastbilsföretagenkunnat ta ut på övriga frakter i och därigenom kunnat kompensera sigför den högre fraktkostnaden över vattnet, skulle slopas. Ett statligt stöd på5 miljoner har också utgått. 1 propositionen föreslogs att allt detta skulletas bort. Föredraganden konstaterar att denna kostnadsövervältring på detgotländska näringslivet bör kunna godtas. Detta förslag väckte högljudda protester efterutredningsarbetet, och jag vill gärna uttrycka min och alla gotlänningarsglädje och tacksamhet över att förnuftet har segrat även på denna punkt. Ettenigt trafikutskott föreslår att dessa båda fraklslöd skall vara kvar även ifortsättningen. Politiskt arbete känns i faktiskt meningsfullt,när utskottets ledamöter lyssnat och förstått innebörden av den gotländskaopinionen. Det gotländska näringslivet, som uteslutande kan hänförastill småindustrisektorn, har mycket små marginaler, och ettbortfall av fraktstöd och Gotlandstillägg hade fått förödande konsekvenser. Jag delar uppfattningen att den nuvarande utformningeninte är speciellt bra, men i avvaktan på ett bättre systern är det nödvändigtatt det får vara kvar. När det gäller riktlinjerna för fastställande av taxornainnebär propositionens förslag och utskottets majoritetsförslag att nuvarandebindning till SJ-taxan slopas. Detta är mycket olyckligt. Jag vill hår instämma i den motivering som framförs ireservation 3 av och och vill utöver detta ställaen fråga till utskottsmajoriteten: Kan ni ange ett enda ärligt skäl till atttaxeersättningen inte skall följa SJ-taxan? Varför är detta "inte enlämplig ordning", som det står i propositionen? 1 stället skall det bli en kraftfull prisdifferentiering.Men då är det viktigt att den får en sådan utformning alt man inte avskräckerturisterna frän att ta sig till ön. Det finns en nedåtgående trend när detgäller turistströmmen, och turismen är ur regionalpolitisk synpunkt en viktignäring. Det kostar , för en fyra personers familj med bil, ca1 , att ta sig över länsgränsen frän eller tillGotland. Under veckosluten tillämpar man en differentiering sorn göratt det kostar ytterligare . År delta en tillräckligt kraftfullprisdifferens, eller kommer ytterligare påslag ? Detta är enorimlig kostnad i initialskedet av en semesterperiod, och den kommer att fåallvarliga konsekvenser för turismen. Slutligen, herr talman, måste vi få ställa frågan: KostarGotlandstrafiken staten för mycket? har i en informationsskrift jämfört Gotlandstrafikförsörj ning med fastlandets. Den skriften har tillställts alla ledamöter av denna riksdag. Jag förutsätter att alla också har tagit del av innehållet, men i den händelse någon inte minns budskapet, skall jag repetera något ur den. Färjetrafiken till , m. m. För regionalpolitiken är godakommunikationer en hörnsten - för är det livsnerven. Genom vårt ölägeär färjan vår bro, vår väg och vår järnväg. Vi är 56 000 invånare och behöverett nästan lika väl fungerande vardagssamhälle som i vilken annan landsdel somhelst. Färjetrafiken går med underskott, vilket då täcks medstatsmedel. Beslutet rör sig om 59 miljoner. Men kommunikationerna i övriga landet kostar ocksåstatsbudgeten pengar. Överallt i landet - utom till - är broar, färjoroch vägar avgiftsfria, och broar och vägar har ingen tidtabell man måste följa. I järnvägsnätet ingår "olönsamma banor" somviktiga länkar. Underskottet finansieras via statsbudgeten utan särskiltbeslut. För den framtida behandlingen av färjetrafiken måsteunderskottet ges en rättvis beskrivning. Den s. k. infrastrukturen skall statensvara för på såväl som i landet i övrigt. Ett exempel; med tillfarter stod klar ochkostade . Med bron försvann avgifter och tidtabellsberoende förtrafikanterna. Till kan man inte bygga bro. År det då orimligtatt staten skall ta ansvar för kapitalkostnaden för färjor och hamnar? Om Gotlandstrafiken, på samma sätt som när det gällervägar broar och vissa järnvägar, belastas endast av driftskostnaderna skulleunderskottet stanna vid ca 15 miljoner. Självfallet ligger det i allas intresseatt trafiken drivs så effektivt och rationellt som möjligt, men jag undrar omnågon kan ifrågasätta riktigheten i denna princip? Vi begär inga förmåner men en rättvisbehandling, och jag hoppas att det arbete som måste börja nu inför nästa avtalmåtte präglas av det synsätt som redovisats av . Efter allt vackert tal här finns det kanskeanledning att både hoppas och tro att så skall bli fallet. Med det anförda yrkar jag bifall till reservation 3. 130ULLA (): Måhända sträcker sig min politiska erfarenhetinte över som för de flesta andra här i kammaren, men jag kankonstatera att jag varit politiskt aktiv har ingen fråga såengagerat och upprört människor i mitt hemlän som just den fråga vi nudiskuterar. Det är naturligtvis inte konstigt, eftersom kommunikationer med omvärldenär viktiga för näringsliv och enskilda på varje ort i vårt land, men alldelesspeciellt för oss som har den begränsade valfrihet vid transporter till ochfrån länet som ett omgivande vatten innebär. För att inte utsträcka kammarens arbetstid alltför mycketvill jag börja med att instämma i vad anfört beträffande valetmellan flyg och färja för gotlänningar. Vidare vill jag, herr talman, något kommenteratrafikutskottets betänkande, och jag börjar då med punkt 2, Entillfredsställande transportförsörjning för . Färjetrafiken är vår landsväg och vår järnväg. Den harhittills bedrivits på huvudsakligen två vägar: en norrut och en söderut. stor uppmärksamhetoch bestörtning när det dök upp ett egentligen helt otroligt förslag om attrnan skulle stänga de två vägar vi har till och från länet och ersätta dem meden ny. Reaktionen blev stark, både på ön och bland dem som har anledning attför sin utkomst eller rekreation resa eller skicka gods till och från ,Det s. k. bashamnsalternalivets nackdelar har utmålats av andra i debatten, ochjag behöver därför inte upprepa dem. Jag konstaterar bara medtillfredsställelse att protesterna har haft effekt och att ettenhälligt utskott nu skriver: "Planerna på en bashamnstrafik torde sålunda fåöverges." Det är min fasta förhoppning att varken jag eller någonannan riksdagsledamot från skall behöva ställas inför den diskussionenigen. Beträffande Ölandstrafiken föreslår man iutskottsbetänkandet liksom i propositionen att den skall dras in. Det är i ochför sig beklagligt att det fortsättningsvis inte skall finnas en förbindelsesommartid mellan våra två stora turistöar. Men med tanke på att Ölandstrafikenuppvisar ett negativt täckningsbidrag samt att det varit svårigheter vidangöringen i Grankullavik vid besvärliga väderförhållanden och att trafikendärför varit förenad med viss osäkerhet kan jag gå med på att den indragningengörs. Också på inser vi att det statsfinansiella läget inte tillåteratt kraven på trafikförsörjning ställs alltför högt. Beträffande en s. k. lex vill jag, herr talman,endast säga att ingen annanstans i landet behöver man ens tänka tanken, att denallmänna trafiken till andra delar av landet skall bekostas med skattefriförsäljning. Jag anser att den frågan inte hör hemma i en trafikpolitiskdebatt. När det rör turistpolrtik kan man möjligen diskutera om staten skallfrånhända sig sin beskattningsrätt. Det finns ett annat hot mot trafiken, och detdöljer sig bakom det förrädiska uttrycket "vissa utbudsförändringar".1 klartext innebär det att Gotlandsresenärer riskerar attfå åka lastfärja till och från . Förslaget såg dagens ljus itransportrådet, som lade fram del i ett försök att efterkomma det beslut somtidigare riksmöten fattat om att kostnaderna för Gotlandstrafiken om möjligtskulle nedbringas. Med de kostnader för trafiken, främst kostnaderna fördrivmedel, som man då hade att räkna med innebar det föreliggande förslagettil! nedskärning av det statliga stödet att skulle tas ur trafikunder lågsäsong och att passagerarplatser i mån av tillgång skulle erbjudas pålastfärjan , är läget något annorlunda, bl, a. på grund av attoljepriserna så dramatiskt har minskat. Det borde därför, såsom framhålls i detsärskilda yttrandet av , vara möjligt att inom ramen förde avutskottet anvisade anslagen fortsätta att trafikera även Qskarshamnslinjen meden passagerarfärja. Jag beklagar därför djupt att övriga utskottsmedlemmarinte kunde ställa sig bakom detta yttrande. Det sägs nämligenredan i