prot · G90950 · 1985-12-31 00:00:00 — 1985/86:50 kontroll, att de inkomster man eventuellt kunde få skulle i betydande grad 12december 1985 ätas upp av kostnaderna. Därför var det naturligare att anslagtill fiskevård Omtorskfisket ' " budgetmedel, , De övriga frågor kommer att behandlas ibudgetpro- AnL195 (): Jag tackar för det svaret. har jag ändå fått höra jordbmksministernssyn på fiskevårdsavgiften, och då frågar jag: Är det samma administrativaproblem och samma nettosummor kvar när det gäller jaktvårdsavgiften? Den utgörju en parallell till fiskevårdsavgiften. Anserjordbruksministern att fiskevården får rimliga resurser med hänsyn till de förändringarsom har skett, inte minst genom försurningen? Detförefaller mig som om det inte var jaktvårdsavgiften vi skulle tala om . Bedömningen av i vilken månrimliga resurser utgår får väl anstå till den diskussion vi får ianslutning till budgetpropositionen, AnL197 (): Anledningen till att jag tog upp jaktvårdsavgiften är ju att detföreligger en parallell situation. Fiskevårdsavgiften skulle alltså kunnakonstmeras ungefär på samma sätt som jaktvårdsavgiften, och det var därför jagtog upp den som en jämförelse i sammanhanget. Jaghar alltså fått ett svar av jordbmksministern, och det är jag tacksam för.Jordbruksministern anser att vi inte skall ha fiskevårdsavgift. Den är föradministrativt krånglig och ger inte de resurser som jordbruksministern anseratt den borde ge. Jag har kanske en något annan uppfattning på den punkten. Hurjordbruksministern ser på de resurser som finns för fiskevården över huvudtaget fick jag inget besked om utan bara en hänvisning till budgetpropositionen.Då får jag väl återkomma i en senare diskussion. Överläggningenvar härmed avslutad. 34§ Svar på fråga 1985/86:281 om torskfisket i AnL198 Jordbruksminister : Herr talman! har motbakgrund av torskbeståndets tillbakagång i och torskfiskets betydelseför folkhushållet frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta. Sedanmitten av möts representanter för strandstater inom ramen för för . Syftet är främst att besluta om högsta tillåtna fångstmängder för de viktigaste fiskslagen i samt om andra beståndsvårdande åtgärder, TiU grund för över läggningarna ligger rekommendationer som utfärdas av Internationella Rådet för Havsforskning. Havsforskningsrådethar rekommenderat en reducering av torskfångsterna, har yrkat på inom fastställer en högsta tillåten fångstmängd förtorsk. Inom kommissionen har man dock ännu inte lyckats komma överens i dennafråga. Sverigehar också föreslagit en ökning av maskstorleken vid trålfiske efter torsk isyfte att minska fångsterna av den unga torsken. Kommissionen beslöt vid åretssession att frågan skall studeras ytterligare. Vikommer från svensk sida att också framöver aktivt verka för att sådanainternationeHa åtgärder kommer tiH stånd som syftar till att stärka de utsattafiskbestånden i , Dessa åtgärder berör också förhållandena i"vita zonen". Omarbetsförhållandena vid havsfiskelaboratoriet i Anf.199 (): Jag tackar jordbmksministern för det utförliga svaret på min fråga. Somframgår av frågan var det utrikesutskottets påstående att det främst ärlaxbeståndet som hotas av utfiskning som så att säga utlöste den. Jag påstod ifrågan att det i stället är torskbeståndet som är mest hotat i . Allttalar för att detta mitt påstående är riktigt, men jag vågar inte sätta minheder i pant på riktigheten. Jag tror inte heller att någon annan med säkerhetvågar påstå sig veta sanningen. Det här aktualiserar ett annat problem,forskningen, som visserligen inte min frågeställning omfattar men som jag ändåvill peka på. Låt mig inom parentes påstå följande. Forskningenkring den fisk, , som utgör ryggraden för våra fiskares ekonomi,verkar vara helt otillräcklig. Beståndsuppskattningen förefallerotillförlitlig, och inte ens statistiken över kyantiteten och var i våra havfisken fångas verkar vara att förlita sig på. Kanske plats för initiativ. Trotsdessa brister vågar jag med fog påstå att torskbeståndet sjunkitoroväckande i stora delar av , Vissa årsklasser av torsk ser ut attvara mycket sparsamt representerade . Detta gäller de årsklassersom torde bli huvudmålet för våra yrkesfiskare iÖstersjön. Dethar bedrivits och bedrivs fortfarande rovfiske i vad som förmodligenär de viktigaste reproduktionsområdena, nämHgen den vita zonen. Jordbruksministernssvar visar att regeringen arbetar med frågan. Låt denna diskussion vara ettstöd i det arbetet. Överläggningenvar härmed avslutad. 35 § Svar på fråga1985/86:294 om arbetsförhållandena vid havsfiskelaboratoriet i AnL 200 JordbmksministerSVANTE ; har frågat mig hur jag tänkt lösa frågan om anskaffandeav sådana lokaler för som möjliggör etteffektivt arbete och drägUga arbetsförhållanden. Omarbetsförhållandena vid havsfiskelaboratoriet i Havsfiskelaboratoriet disponerar trelokaler i för sin verksamhet. Lokalerna är omoderna och slitna.Tidigare i år gjorde jag i samband med regeringens proposition till riksdagenom vissa frågor på fiskets område den bedömningen, att frågan om enomlokalisering av havsfiskelaboratoriet inte bör aktualiseras. Mot dennabakgmnd utreder och vilkamöjligheter som finns att förbättra förhållandena för laboratoriet och desspersonal i , Jag räknar med att redan i vår ha tillräckligt underlag förett regeringsbeslut i frågan. AnL201 (): Tack,jordbmksministern, för svaret på min fråga. Riksdagenbeslöt att havsfiskelaboratoriet skall ligga kvar i . Man måstedå ha varit medveten om att det krävs nya lokaler om verksamheten fortsätter,och jag förutsätter detta. Fiskeristyrelsenär ett statligt verk som basar för havsfiskelaboratoriet. Det torde därmed varasjälvklart att staten ser till att denna inrättning har lokaler som medgerdrägliga arbetsförhållanden och ett effektivt arbete. Laboratorietsarbete är i dagens läge, med nedsmutsade vatten, mycket angeläget inte bara förLysekils kommun och , utan också för hela befolkning. Enligtvad man kan läsa i tidningarna är staten inte villig vare sig att betalauppbyggnaden av ett nytt laboratorium eller bygga det så stort att detmotsvarar dagens behov. Detär två saker som förbryllar. När man bygger nytt, varför bygger man inte sårymligt att verksamheten kan fortsätta ens på nuvarande nivå? Och varförövervältrar man kostnader för en stor del av investeringen på en fattigkustkommun? Det är en kostnad som ändå åvilar staten. Jagvill därför ställa följande fråga: Är staten åtminstone beredd att betala enhyra som täcker de kostnader kommunen åsamkats för att uppföra en byggnad förstaten? Att inteforskningen skulle bibehållas på nuvarande nivå har enligt min mening JensEriksson inte någon gmnd för att påstå med anledning av de diskussioner som hitintills förts.Vad sedan staten eventuellt skall betala i hyra är inte en fråga vi kan AnL 203 (); Det är egentligen ganska intressanta frågor. Här skall man starta enverksamhet i lokaler som enligt sakkunskapen inte räcker för de uppgifter manhar. Faktum kvarstår att det är så. Det finns gmnd bakom dessa farhågor. Jagmenar att om skall ta kostnadema är det viktigt att denverkligen får täckning för dem. Det borde kommunen få besked om. Jagvill erinra jordbmksministern om att han höll ett förstamajtal iLysekil där han utlovade att man i regeringskansHet skulle arbeta på en bra och definitiv lösning förhavsfiskelaboratoriet. Det förslag som föreligger är varken bra eller definitivt.Det borde man observera när man nu skall bygga. Överläggningenvar härmed avslutad. Omåtgärderför att minska antalet cykelstölder 36 § Svar på fråga1985/86:263 om åtgärder för att minska antalet cykelstölder AnL 204 JustitieministerSTEN : har frågat mig om vilka åtgärder jag tänker vidta för attförbättra spaning och systematiskt förebyggande verksamhet när det gällercykelstölder. Cykelstölderär en typ av brottsHghet som drabbar många och som med rätta upprör dem somblir utsatta för den. Registreringen av stulna och upphittade cyklar med hjälpav ADB-baserade register är, som påpekar, ett viktigt hjälpmedelför att utreda dessa brott. Viktigt är emellertid också olika förebyggandeåtgärder av den enskilde själv, såsom användning av rejäla och kraftiga lås ochmärkning av cykeln. Jagbedömer det inte nödvändigt för mig att nu vidta några särskilda åtgärder pådetta område, AnL205 (); Jag tackarför svaret, även om det var ett negativt svar. betalade försäkringsbolagen utungefär 50 miljoner i ersättningar för stulna cyklar. Då kan det sägas attcykelstölderna var för sig kanske inte är så ekonomiskt betungande, men slårman samman dem bhr det fråga om stora belopp. Det skall också sägas attfamiljerna normalt har en försäkring som täcker dessa. säger man iförsäkringsbolagen att man måste höja premierna för hemförsäkringar. En avanledningarna är just cykelstöldema. På det sättet drabbar dessa stölder iprincip nästan samtiiga familjer i landet. Enligtde uppgifter som jag har fått, justitieministern, har cykelstölderna inte varitföremål för någon specialstudie. Det finns en registrering, och det är i ochför sig bra. Men det är av stölderna som upp. Är det ändå inteangeläget att göra en specialstudie? Detfinns klara tecken på att stölderna leder tiU organiserad brottsHghet avdrogberoende, halare och andra. Det finns tecken som tyder på en klartorganiserad verksamhet. Och sedan finns det naturligtvis försäkringsbedragare. Sedanskulle jag vilja, herr talman, tala litet med justitieministem om den allmännautveckUngen. När jag var ung såg jag en film som hette Cykeltjuven. Det var enbra film. Då tänkte jag: Vad bra det är att bo i , där man kan lämnacykeln på gatan och inte behöver ta in den i huset. får man ta in cykeln,eller också ha sådana lås som justitieministem talade om. Är det inte enotrevlig utveckhng i samhället som vi behöver diskutera? Vad är det som gör ser annorlunda på mitt och ditt? Det skulle vara intressant att hörajustitieministems synpunkter. Om sträckningen av vägE 4 genom Med anledning av vad nu sagtvill jag upplysa om två saker. Vi har ett beklagligt stort antal cykelstölder,men har antalet legat stilla. Någon nämnvärd ökning harinte skett. Det andra är att det då och då cirkulerar rykten om organiseradbrottsHghet på detta område. Det finns inga belägg för att sådana rykten ärsanna, AnL 207 (): Det är riktigt som justitieministern säger,att antalet anmälda stölder varit oförändrat. Menandelen uppklarade faH var inte mycket högre , då var den ,är den , Även om den här frågan inte upplevs som så stor, tyckerjag att det är viktigt att man gör en specialstudie så att man kan konstateraom det är fråga om organiserad brottslighet eller inte. Det finns, även omjustitieministern skakar på huvudet, klara indicier på att det finns halare somarbetar med detta. Strömmarna går från ut tiH landet och även tiHutiandet. Jag anser fortfarande att det finns behov av att ytterligare studerafrågan. Överläggningen var härmed avslutad. 37§ Svar på fråga 1985/86:260 om sträckningen av väg E 4 genom har frågat mig om jag villmedverka till att en av de sista flaskhalsarna på försvinner. Vägbyggandet sker enligt vägplaner som utarbetas ochfastställts i en decentraliserad process. Väg E 4 genom ligger som tionde objekt iflerårsplanen i med planerad start , Vid den revidering av planerna som förestår finns detmöjlighet att lyfta fram just det här objektet om man i länet gör en sådanprioritering. AnL 209 (): Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret. Europavägarna bör vara snabba och säkra förbindelseleder,dragna förbi tätorterna. Väg E 4, denna som bl, a, förbinder vårhuvudkommun med kontinenten, har, som jag betonat i min fråga, under många årvarit föremål för en kraftig uppmstning. Inom kommun invigdes en nysträckning mellan och Duveled, vilket innebär att vägen numerapasserar öster om tätorten , Detta har inneburit positiva effekterbåde för trafikfö-ringen och för de boende i form av minskade olycksrisker,mindre buller, nedsmutsning och avgaser. Förutom den sträcka jag speciellt nämnt i min fråga,nämligen den som passerar rakt igenom tätorten , går inomVaggeryds kommunockså genom tätorterna , Orsaken till att jag koncentrerat min fråga till justVaggeryds tätort är de speciellt stora olycksriskerna där, med bl. a. ett stortantal skolbarn som måste passera vägen. Enligt i kommer projekteringen avdenna sträcka att vara klar , varefter arbetet kan påbörjas, därestmedel tilldelas . Det är, menar jag, ett övergripande nationellt intresseatt så sker, så att detta återstående nålsöga som förvandlas tillgenom tätort försvinner. Jag vet, herr talman, att denna uppfattning delas av bl,a, kommun och föreningen 4. öm godstrafiken på järnvägssträckan Karungi- Överläggningen var härmed avslutad. 38 § Svar på fråga 1985/86:285 om godstrafiken påjärnvägssträckan AnL 210 Kommunikationsminister ; Mot bakgrund av vissa diskussioner om denframtida godstrafiken på bandelen Övertorneå-Kamngi har frågatmig om jag kommer att vidta sådana åtgärder att SJ blir mer attraktivt påsträckan och därigenom kan klara en fortsatt verksamhet i konkurrens med andragodstrafikföretag så att en nedläggning inte blir nödvändig. Regeringen gav SJ tillstånd att lägga nedpersontrafiken på bandelen, I beslutet fick SJ dessutom i uppdrag att undersökamöjHgheterna att bredda linjens trafikunderlag vad gäller vagnslastgods. är det så att SJ enligt trafikpolitiskabeslut i har ett stående uppdrag att sammanställa och till regeringenkomma in med uppgifter om de trafiksvagaste godsbanorna. Utredningarna skallbl, a, syfta tih att undersöka om det är möjligt och lämpligt att flytta övertrafiken tiH kombinerad trafik lastbil-tåg med omlastning vid lämplig terminal. Enligt vad jag erfarit har SJ underden intensifierat dessa undersökningar. Mot bakgrund avregeringens uppdrag har SJ för bandelen Övertomeå-Kamngi för närvarandekontakter med kommuner, trafikanter m. fl, I awaktan på resultatet av dessakontakter och undersökningar är jag inte beredd att ta några särskildainitiativ i frågan. AnL 211ERIK HOLMK'VIST (m): Jag tackar så mycket för svaret, I socialdemokraternas program för östra sägs:", , och kommuner befinner sig i enmycket svår situation. Här finns de lägsta inkomsterna, den lägstaförvärvsfrekvensen och den högsta arbetslösheten i hela landet." Är det genom sådana här snabba beslut som landsdelen skallräddas? Är det genom att snabbt lägga ned en järnvägslinje som Tornedalensframtid säkras? Näringslivet i måste ges en reell möjlighet attdiskutera detta. OmSJ:s godsfrakter till och från Frågan gäller också sysselsättningen. Även kommunernahar ett avgörande intresse av att den här frågan tas upp till diskussion påett helt annat sätt än vad som skett. Vitycker att marknadsföringsåtgärder, som vi inte sett några tillstymmelsertill, borde prövas. Omuppgiften här om en nedläggning är riktig - vilket jag inte betvivlar, medtanke på de brev som jag har fått - vill jag bara påminna om att det ilänstrafikbolagets beslut lades fast attgodstransporterna skulle vara kvar. Det var liksom en förutsättning för att mankunde tänka sig att personbefordran skulle upphöra. Jagvill fråga om statsrådet vill ompröva sin inställning och ta några flerinitiativ, SJ kan ju bli attraktivare och mer konkurrenskraftigt om man tarkontakt med kommunerna och framför allt med de företag som använder SJsom transportör på den här Hnjen, AnL212 Kommunikationsminister : Herr talman! Som jag sade i svaretpågår sådana kontakter, och givetvis skall SJ fortsätta de kontakterna på detregionala planet. Menjag vill gärna säga att det inte är givet att fortsatt tågtrafik är den bästalösningen, utan det finns också andra alternativ som kan prövas. Vilket som ärdet bästa just när det gäUer den här bandelen vet man inte, men SJ bör som sagtkunna undersöka de olika alternativen och sedan - jag hoppas i gott samförståndmed olika parter - komma fram till en förnuftig lösning på transportproblemen. AnL213 (): Jag håller med om att man inte utan vidare kan säga att den härjärnvägslinjen skall vara kvar. Men jag tycker att det har gått aUdeles försnabbt sedan det förra beslutet fattades, när man nu redan ett och ett halvt årefteråt är beredd att nästintill utan några kontakter - åtminstone inte mednäringslivet - lägga ned den här linjen. Jagtycker att man beträffande de investeringar som har gjorts och densysselsättning som finns borde ta ett större ansvar innan man tänker sig ennedläggning. Överläggningenvar härmed avslutad. 39 § Svar på fråga1985/86:293 om SJ:s godsfrakter tUl och från AnL 214Kommunikationsminister : Herr talman! har medhänvisning till att AB Svelast avser att lägga ned järnvägsbolaget i frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för attförhindra att servicen väsenthgen försämras av att godstransporterna harövertagits av ett statligt ägt bolag från ett privat bolag. Jagvill som bakgrund först nämna att SJ tillsammans med sitt dotterföretagSvelast byggt upp ett nytt transportsystem för styckegods baserat på transporter i s, k,C-samcontainers, Med det nya transportsättet sköter SJ de långvägatransporterna på järnväg, medan Svelast med lastbilstrafik svarar fördistribution och uppsamling. Genom att man i betydande utsträckning kör hemtill kunderna kan den kostsamma godshanteringen i terminalerna minskas, vilketleder till att färre godsmagasin behövs. EnligtSJ har det nya transportsättet passat kunderna bra. Servicen har förbättratsoch transportmängden ökat, som det ekonomiska resultatet i trafikenförbättrats. Mot denna bakgrund anser jag det inte motiverat att vidtaga någrasådana åtgärder som frågat om. OmSJ.s godsfrakter till och från AnL215 (): Jag vill först tacka kommunikationsministern för svaret på min fråga. Uppgiftenom att Svelast skulle ta över godstrafiken till Hagforsområdet ochgodsmagasinet därmed läggas ned har väckt stor irritation både i och iKlarälvdalen i övrigt - också människor där berörs i hög grad. Nären service som har funnits försvinner, då räds man för konsekvenserna. Nuskall det bli ett nytt system, säger kommunikationsministern. Det kan väl varabra. Man skall i högre grad kunna köra hem varorna. Detär klart att detta för en del kan bli bra - för dem som bor utmedvägsträckorna. Men är ändå eri rätt stor ort, och det är väl inte sålätt att passa lastbilar, bussar o, d. Man frågar sig hur godshanteringen skallkunna ordnas på en sådan plats, när det inte finns något ställe att lämna ineller hämta ut gods på. Det är beklagligt om godsmagasinet i läggs ned.I en bygd där sysselsättning och befolkning minskar skall man väl inte skyndapå avfolkningen. Jagvill fråga: Anser kommunikationsministern det vara principiellt riktigt , när ett stathgt företag tar över en verksamhet, drar in service somtidigare har funnits? Om det skulle bli en försämring för , ärkommunikationsministern då vilhg att ta ny ställning till denna fråga? Detrör sig här om service. När en ort mister service, då tar avfolkningen ökadfart. SJ räknar medatt transportservicen i Hagforsområdet inte kommer att bli sämre, utanbättre eller minst likvärdig. Om det stämmer, bör det inte vara någotproblem i serviceavseende att godsmagasinet har lagts undrade om jag kunde tänka migatt ta ny ställning till Det ärtveksamt om detta över huvud taget är en riksdagsfråga. har självbestämt att SJ skall fatta denna typ av beslut. vara någondecentralisering i sådana här sammanhang, bör SJ ta ställning till dettaslag av frågor, inte riksdag. 217 (); Jag kan förstå att detta kanske inte direkt är en riksdagsfråga. Detvar därför som jag undrade om kommunikationsministern principiellt tyckeratt det är riktigt att en försämring skall ske i detta fall. Närjag vet hur mycket gods som har lämnats in på godsmagasinet i avmänniskorna i trakten, har jag svårt att se hur människorna skall kunna stå uteoch passa bilar för att skicka och ta emot varor. Jag kan inte förstå annat änatt det blir en klar försämring. Godshanteringen måste därför ordnas på någotannat vis. Det tycker jag att man är skyldig att göra; Man får inte försämraservice på ett sådant här sätt. Överläggningenvar härmed avslutad. 40§ Svar på fråga 1985/86:278 om socialbidrag för fackföreningsavgifter har frågat mig om jag avser att vidta någon åtgärdmed anledning av att en kommun beslutat att socialbidrag inte skall lämnas förbetalning av fackföreningsavgifter. Socialstyrelsenhar givit ut allmänna råd om socialbidrag, I dessa anförstyrelsen att fackföreningsavgifter eller avgifter för medlemskap i enskildarbetslöshetskassa bör beräknas särskilt, dvs, utanför den s, k, ,eftersom nivåerna i de olika föreningarna varierar ganska kraftigt. Att denenskilde bör ha täckning för avgiften genom socialbidraget är enhgt styrelsenrimligt, eftersom denna utgift får anses som nödvändig för varje arbetstagare. har alltså i sina allmänna rådgivit klart uttryck för sin uppfattning att utgifter för fackföreningsavgifterbör täckas i socialbidraget. Det finns anledning att utgå ifrån att kommunernautformar sina normer med utgångspunkt i de allmänna råden, som utarbetats eftersamråd med , I ett enskilt fall kan kommunens beslut överprövasav länsrätten efter besvär. AnL 219 (); Jag får tacka socialministern för svaret på min fråga. Jag tycker attsvaret rensar luften på ett befriande sätt. Bakgrundentill frågan är naturligtvis detta otroliga som har hänt. Att den kommun somvalt att fatta ett så orättvist beslut, trots allmänna råd, ärmin egen hemkommun känns en smula olustigt att medge. Jag behöver kanske intenämna att kommunen är starkt moderatdominerad. Detär en gammal fin kommun, som i övrigt är bra att leva i på många sätt. Men nuär den alltså på väg att bli sämre att bo i för somliga, och då framför alltför några av dem som har det sämst stälh. Att märka är också att det härorättvisa beslutet bara är ett av många beslut som i övrigt handlar om tämligengenerösa normer. Detkan, såvitt jag förstår, aldrig ha varit avsikten med socialtjänstlagen attkommunerna genom sitt sätt att konstmera socialbidragsnormen skall kunnamotarbeta människors önskan att ansluta sig till en fackförening. Inte hellerkan ha tänkt sig att någon skulle kunna tolka dess allmänna rådså, att det står kommunen fritt att välja om den viH bidra till människors avgifter till enskildarbetslöshetskassa eller fackförening. Jaginser naturligtvis att det vore orealistiskt att räkna med socialministemsingripande i vad en kommun gör. Vi får awakta utgången av ett eventuelltöverklagande. Men alldeles klart är att beslutet strider både motsocialtjänstlagens §§ 1 och 6 och mot kommunens skyldighet att behandla allamedborgare lika. Överläggningenvar härmed avslutad. 41§ Anmäldes och bordlades Motion 1985/86:250 av BengtHarding Förslag till ändring i m. m. (vissafrågor om datorrelaterade brott och ocker) (prop. 1985/86:65) 42§ Meddelande om interi>ellationer Meddelades att följande interpellationerframställts 1985/86:85 av HansPetersson i (vpk) till finansministern om kreditvillkoren vidavbetalningsköp: beslutades om skärpta regler föravbetalningsköp och en kraftig skärpning av bilkreditförordningen i avsikt attminska importefterfrågan. Ungefär beslöt regeringen om endiskontohöjning som gjorde kreditköp dyrare för konsumenterna. Somen följd av dessa beslut växer nu fram en rad bolag vid sidan av bankema somerbjuder konsumenterna krediter till hög ränta. Ett lån om . med enlöptid är inte ovanligt. Regeringensbeslut om att släppa fram lån över bankerna för att motverka den grålånekamsellen är ett bra beslut, men som jag ser det otillräckligt. Det ärfortfarande så att många människor utan bankkontakter men i behov avavbetalningsköp tvingas ta lån till mycket dåliga villkor. En effektiv ränta pånärmare förekommer. Lån förmedlas i viss utsträckning genom återförsäljareav kapitalvaror men också direkt till konsumenten genom en aktiv annonsering ipressen. Frånvissa branscher uttrycks stark oro för hur en normal försäljningsutvecklingskall kunna som det är uppenbart att extremt dyra krediterfrämst drabbar dem utan god ekonomi och andra lånemöjligheter.