prot · G90988 · 1985-12-31 00:00:00 — Vad statsrådet här säger ärkorrekt, nämligen att hemvärnet har mycket viktiga uppgifter. Som det nu ärkommer det i många fall att bli så. att hemvärnet får ta första stöten om detinträffar som vi inte vill skall inträffa. De förband som man i sä fall kommeratt möta är verkligen kvalificerat beväpnade. Därför kan jag infe undgå attsäga att förhållandena får mig att tänka pä uttrycket att skjuta pä sittandefågel. Drygt 50 000 svenska hemvärnsmän är ju, som sagt,utrustade med en bössa som fyller . Jag tycker därför att man bordeförsöka få till stånd en annan prioritering. Även i andra avseenden bordehemvärnet förvisso få en bättre utrustning. I detta sammanhang har jag även kommit i kontakt med enannan gren av försvaret, nämligen med våra lottor. Dessa anses vara s. k.kombattanter. Men de har ingen beväpning. Min fråga till statsrådet blirdärför: Kommer statsrådet att medverka fill att våra drygt 20 000 lottor snabbt kommer att få en sådan utbildning och sådana vapen aff dekan fungera som Prot. 1985/86:88 eff försvar? överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på fråga 1985/86:348 om bättre skogsvård har frågat om jag tänker vidtaåtgärder för att stimulera en bättre skogsvård och få till stånd en ökadavverkning. När skogsindustrin för några är sedan hade problem medvirkesförsörjningen och regeringen planerade att vidta åtgärder fick jag frånföreträdare för skogsbruket och skogsindustrin skriftliga försäkringar om attliknande problem i fortsättningen skulle lösas av parterna själva. Samtidigtinfördes en minimiavverkningsskyldighet i skogsvårdslagen avsedd aff fillämpasmot de helt passiva skogsägarna. Sedan rapporter kommit om försörjningssvårigheter främstför sågverk i har industriministern och jag tagitinitiafiv till samtal med skogsbranschens företrädare. Dessa redovisade då sinaplaner på åtgärder i det kortare perspektivet och sin syn på vad statsmakternaborde göra. Jag har därvid erinrat om tidigare avgivna löften från näringenssida och att det i första hand är virkesmarknadens parter som måste ta ansvaretför att virkesförsörjningen skall fungera. Ytterligare samtal skall ske.Överläggningar har också ägt rum med företrädarna för de fackligaorganisationerna som uttalat sin oro för en hotande virkesbrist. Skogsnäringen har en utomordentligt stor betydelse förlandets ekonomi, sysselsättning och regionala utveckling. Regeringen kan därförinte låta bli att ingripa om skogsnäringen drabbas av svårigheter på grund avatt virkesförsörjningen inte fungerar. Vad gäller skogsvården har jag ilikhet med noterat de förbättringar som har skett under de senasteåren. Det är eff resultat dels av skogsägarnas ökade insikt om nödvändighetenav en god skogsvård, dels av skogsvårdsstyrelsernas information och rådgivningom skogsvårdsåtgärder. Jag anser det angeläget att skogsvårdsstyrelsernaprioriterar dessa insatser även i fortsättningen. Anf.25 (): Jag tackarjordbruksministern för svaret. Frågan är ställd mot bakgrund av den oro som finns för attframför allt sågverken inte får fram det virke ur skogen som behövs för atthålla verksamheten i gång. Det finns även tecken på en minskande aktivitet inomskogsvården. Jag tvivlar inte på att jordbruksministern följerutvecklingen, och det är viktigt aff skogsbranschens eget ansvar betonas. Allasom äger skog har ett ansvar. De flesta skogsägare har också godkänt den nyaskogspolitiken . men alla gör det tyvärr infe. Vad görman då åt dessa passiva skogsägare? Samhället kan inte, som jordbruksministernsäger, underlåta att ingripa. Även jag tror att avverkningsreglerna iskogsvärdslagen, räft hanterade, kan bli ett verksamt medel för att få frammera virke, men det förutsätter att skogsvårdsorganisationen får de resursersom behövs för detta. De neddragningar av bidrag och anslag som föreslåsverkar infe i gynnsam riktning. Andra medel som har ökat åtgärderna iskogen är de översiktliga inventeringarna av skogsbruksplanläggningen. Ävenhär tvingas nu skogsvårdsorganisationen att dra ner på verksamheten. När det gäller skogsvärden har, som jordbruksministernsäger, skogsägarna i stor utsträckning svarat upp mot skogsvårdsstyrelsernasrådgivning och informafion, och det är glädjande. Det finns emellertid även härtecken pä avtagande aktivitet. I minskar röjningarna, och när stödetnu kraftigt dras ner inom stödområdet finns det risk för att skogsvårdenförsämras. Det är mot denna bakgrund som man frågar sig om vårregering tvekar att fullfölja den skogspolitik som har varitframgångsrik. Jag vill gärna att jordbruksministern ger sin syn på detta ochförhoppningsvis skingrar farhågorna. Jag är medveten om att skogsvärdsstyrelsernasresurser har krympt, bl, a, beroende pä omläggningen avarbetsmarknadspolitiken. Dels vill jag säga att det är klart attskogsvårdsåtgärder skall kunna utföras också av skogsägarna utan statsbidrag,dvs, på grund av det ansvar de mäste ta i detta sammanhang och för att tillämpaskogsvårdslagen pä ett riktigt sätt. Dels måste naturligtvis också skogsvårdsstyrelsernaarbeta för att inom organisationen åstadkomma den typ av rationaliseringar somgör det möjligt för att oss att prioritera resurserna, så att vi kan utnyttjadem på bästa vis. Jag vet att det frän sida pågår ett mycketambitiöst arbete. Som svar på den sista delen av fråga villjag klart deklarera att regeringen självfallet inser betydelsen av både enaktiv skogspolitik och aktiva insatser för skogsvärd, och vi kommer att handlaefter den insikten även i fortsättningen, 27 (); Herr talma'n! Även jag anser att det mesta inom skogsvården skall skeutan statsbidrag. Jag vill ändå erinra om att vi i alltsedan1900-talefs början satsat statliga resurser för att stimulera långsiktigtverkande skogs-vårdsätgärder. Detta stöd har i första hand satts in för att fåså sådana åtgärder utförda som annars skulle upplevas som oskäligt betungandeav den enskilde skogsägaren. På liknande sätt har staten i de flestaskogsländer stött skogsbruket, Alla länder runt om oss ökar faktiskt stödettill skogsbruket, medan vi här för en diskussion om att kanske minska det. Jag hoppas att jordbruksministernoch jag ändå kan vara överens om aff det är viktigt att vi bibehåller detekonomiska stödet som ett medel för att förverkliga vår skogspolitik. Överläggningenvar härmed avslutad. 13 §Svar på fråga 1985/86:395 om en industriell satsning i har frågat mig om när man kanförvänta en industriell satsning i , Jag är väl medveten om den besvärliga situationen sområder på arbetsmarknaden i och som har lett till en ogynnsambefolkningsutveckling . Det är också mot den bakgrunden somregeringen har behandlat välgrundade projekt i länet generöst i fråga omlokaliseringsstöd. Härigenom har betydande investeringar kunnat genomföras vidbl, a, Volvo-Olofströmsverken, i , i , Dessa insatser beräknas ha gett ca 440 nyaarbetsfillfällen. Regeringen har också lämnat stöd till etableringen avElekfronikcentrum i och Verkstadstekniskt centrum i , Genomdessa insatser kommer länet att vara bättre rustat i fråga om teknik- ochkunskapsspridning. Jag är dock medveten om att ytterligare insatser måstegöras för att förnya och bredda näringslivet i , Men detta är inte baraen fråga för statsmakterna. Det privata och kooperativa näringslivet, regionalamyndigheter och sammanslutningar har också ett ansvar i detta arbete. Om en industriell satsning i 29KARL-ANDERS (): Jag tackar industriministern för svaret, är det län som den senaste tioårsperioden haftden största utflyttningen: av befolkning 1975 har flyttat frånlänet. Det är t, o, m, någon tiondels procent högre än utflyttningen fränNorrbotten, Den totala befolkningsminskningen för vidkommande var 4,, vilket motsvarar 4 500 invånare. Anledningen till denna negativa utveckling för länet äratt vi förlorat en massa arbetstillfällen såväl inom den statliga sektorn sominom den privata. Allt fler ungdomar tvingas flytta från för att fåett jobb. Det finns inte utbildningsmöjligheter eller arbete inom länet. Viräknar med att en tredjedel av ungdomarna i åldern av dessa skältvingas flytta från länet, av de ungdomar som stannar kvar är arbetslösaeller beroende av samhällets insatser för sin sysselsättning, är verkligen i behov av en regionalpolitisksatsning från regeringens sida, och blekingarna är facksamma för ett"Malmöpaket" till länet. Ett sådant ställde ju industriministern iutsikt i en radiointervju i för någon vecka sedan. Jag läste också iVeckans Affärer i går om en Blekingesatsning, Där sfär att industriministern nuär beredd att ge företag som vill etablera sig i "/Malmö-villkor", dvs, lokaliseringsstöd och möjlighet atti förtid ta pengar i anspråk frän investeringsfonderna. Det låter ju bra, menvi blekingar som under två sett den ena Blekingedelegationen efter denandra med landshövding och kommunalråd i täten - alla socialdemokrater - resatill industridepartementet för aff få stöd, är nu litet misstänksamma, Alla dehär delegationerna har nämligen kommit hem och meddelat att industriministernställt sig mycket positiv till deras önskemål, men så mycket mera har intehänt. 2 protokoll 1985/86:88-92 Om en industriell satsning i Därför vill jag fråga industriministern vad hansförståelse för konkret innebär utöver tidigare beslut omatt skall få en generös behandling trots att länet inte räknas tillstödområdena. Gäller stödet generellt för alla företag som vill investera iBlekinge? Om följer utvecklingen i Blekingemåste han ändå vara medveten om att regeringen har visat en positiv inställningtill och att också ett flertal ätgärder har vidtagits. Under /85 erhöll väsenfligt högrebelopp i form av lokaliseringsstöd räknat per invånare än något annat länutanför stödområdet. Detta visar att regeringen tar situationen i påallvar och att en medveten satsning på att utveckla länets industri har skett.Förslag till flera av de projekt i till vilka regeringen har beviljatregionalpolitiskt stöd har arbetats fram i samverkan mellan näringslivet,kommunerna och regionala myndigheter. Defta innebär aff projekten har haft enbred förankring, vilket är en viktig förutsättning för deras framtidautveckling. Vi har ett antal projekt som vi bearbetar i industridepartementet,och det visar att regeringen även i fortsättningen kommer att medverka med stödtill ekonomiskt välgrundade projekt i . 31 (): Volvoetableringen gick ju till , ochSaabetable-ringen fill . Fler bilindusfriefableringar lär det väl inte blital om. Havsfiskelaboraforief, som var utlovat till , lämnade man isamband med Uddevallapaketet till . vill jag fråga: Hur mänga miljoner harindustriministern reserverat för ? Skall det motsvara satsningarna iMalmö och , sä bör det väl röra sig om ungefär 500 milj. kr. som viskulle kunna få i eff Blekingepaket. Kan vi räkna med stöd till vissalänsspecialiteter såsom fiske, livsmedelsindustri, t. ex. Stärkelsen och .AKOsom vi har motionerat om och som har framgångsrik forskning inom bioteknikenatt peka på? Turismen är en näring som vi gärna vill ha stöd till. Kommerjärnvägen att rustas upp fill elekfrifieringsstandard? Medelför detta ändamål upphörde trots att socialdemokraterna i ivalrörelsen lovade fortsatt upprustning. Egenfligen är en dålig representantför , eftersom han hela fiden bara ser det negafiva och infe kan fästauppmärksamheten pä att det har skett satsningar från regeringens sida iBlekinge. De satsningarna, som har skett på teknik och utveckling, på nyaföretag med lokaliseringsstöd, verkar helt bortse frän.Han kunde ha lagt till många sädana exempel. Överenskommelsen mellan regeringenoch Ericssonkoncernen om investeringar utanför ordinarieinvesteringsprogram tillförsäkrade 225 arbetsfillfällen mera än vadsom annars hade blivit fallet. Det är alltså enbart en dumhet att fortsätta attförneka att regeringen har gjort och gör insatser för . 33KARL-ANDERS (): Om jag är en bra eller dålig representant förBlekinge, det överlåter jag åt väljarna att avgöra. Men det är för oss enlivsfråga att fä ett stöd för aff ta oss ur en ond cirkel. Vi har en kraftigåderlåtning av invånarantalet, vilket medför ökade skatter, som i sin tur gersvårigheter för nyetablering inom näringslivet. Jag försöker att i andra sammanhang vara mycket positiv,det försäkrar jag industriministern, men jag tror infe det är de sidorna somjag vid detta fillfälle mest bör framhäva. Kanske har vi från varitalltför tacksamma och alltför länge stått med mössan i handen. Kanske har viinte gjort vår röst hörd tillräckligt för att industriministern skulle reagera. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på fråga 1985/86:404 om befolkningsutvecklingeni i har frågat mig vilka åtgärderregeringen ämnar vidta för att förhindra en fortsatt utflyttning från . Bakgrunden till frågan är, såvitt jag förstår, detuttalande jag gjorde vid mitt besök i . Jag tiWåt mig däuttrycka min glädje över de positiva effekter regeringens ekonomiska politikmedfört för länet som helhet. Jag är dock medveten om att utvecklingen inte är likapositiv i alla delar av länet och att infe har samma expansionskraftsom exempelvis Trollhätteregionen. Det är också anledningen till att ,och har inplacerats i stödområdet. Regionalpolitiskt stöd harhär beviljats flera företag. Vidare innebär regionalpolitiska mål förlänet bl. a. att sysselsättningsskapande insatser i , särskilt dennorra delen, prioriteras. disponerar 10,5 milj. kr. förregionala utvecklingsinsatser under innevarande budgetår. Medel för sädanainsatser fördelas till länen efter de regionalpolitiska problemenssvårighetsgrad. Det ankommer sedan pä att prioritera användningenav dessa resurser inom länet. arbetar utvecklingsfonden meduppsökande verksamhet och med särskilda insatser riktade till företagen iDalsland. Regeringen är således medveten omsituafionen. Regeringen har vidtagit ätgärder och kommer också framöver attvälvilligt behandla ekonomiskt välgrundade projekt för att förhindra enfortsatt utflyttning från . 35INGVAR i (c); Jag tackar industriministern för svaret påmin fråga. Det var eff i största allmänhet posifivt men till intet förpliktandesvar. Bakgrunden till att jag har ställt frågan är följande.Mellan 1950 och 1970 minskade folkmängden i med 7 366 personer. Mellan1970 och ökade folkmängden däremot med 1 199 personer. Det var under denandra halvan av och inte under den fid då var industriministersom ökningen kom. Pä senare tid har minskningen börjat igen. Jag angersiffrorna bara . harfolkmängden minskat med 440 personer. Under den tiden är det somhar varit ansvarig för politiken. De arbetslösas antal var 850, I har man denstörsta arbetslösheten - där är den , Där har man haft det knackigt i ettantal är . Man har en låg förvärvsverksamhet i landskapet, ILänsprogram 80 sades det ifrån aff det behövdes 2 000 nya arbetsfillfällen under1980-talet för att man skulle få samma förvärvsfrekvens som landet i övrigt,och jag tror inte att sä värst många av dessa 2 000 arbetsfillfällen har kommittill stånd. Samhället hjälper ibland också till att minska antaletarbetstillfällen. Västergärden lägger ned i är,Dal-Västra järnvägar stoppar sin trafik , AMS slutar med sin"egenregi" - där är det 75 jobb som försvinner pä ett bräde. AtlasCopco i lägger igen , och Åsieverken har slutat med sin verksamhet -det är ungefär 400 jobb som har försvunnit . Det fordras ganska mycket hjälp för att landskapet iframfiden skall kunna hälla ställningarna. Jag skulle gärna vilja ha eff beskedfrån industriministern: det inga andra åtgärder att ta till än att litetstillsamt säga att vi gör allt vad vi kan? har den mest positivautvecklingen av industrisysselsätfningen i landet. Det förhållandet var en avanledningarna till mina posifiva uttalanden om utvecklingen i län.Jag är medveten om att ökningen främst äger rum i , men det betyderändå en utveckling för länet och utvecklingsmöjligheter för de andraregionerna. beviljades lokaliseringsstöd med 40 milj. kr. ibidrag och 9 milj. kr. i lån, vilket beräknas ge 480 nya jobb, främst iDalsland, och det är ingen dålig siffra för ett enda år. Jag ber att få upprepa att anledningen till aff ,och har inplacerats i stödområdet är att regeringen ochlänsmyndigheterna prioriterar jiisf denna region i det regionalautvecklingsarbetet. 37 i (c): 480 nya jobb i , sadeindustriministern. Jag vill senare fä en förteckning över vilka dessa jobb är. , som har avgivit en rapport,säger beträffande arbetsmarknadsläget 1986 aff efterfrågan på arbetskraft ärvikande. Däremot är det riktigt som industriministern sade, attTrollhäfteområdet är det expansiva området. Enbart behövs det enligtlänsarbetsnämnden 1 300 jobb i , närmare bestämt vid säger: "Behovet ställer krav på ökad rörlighet blandarbetskraften i länet, speciellt bland den nu växande gruppen arbetslösa20-24-åringar." Varifrån skall arbetstagarna i dessa fall komma,industriministern, om inte just från ?Det betyder att utflyttningen från kommer att fortsätta. Man måstenågon gång få stopp på detta, och då krävs det andra åtgärder. Överläggningen var härmed avslutad. Om beredningen av frågor om styrning av skolväsendet 15 § Svar på fråga 1985/86:400 om beredningen av frågor omstyrning av skolväsendet har frågat mig i vilka formerjag avser att beredningen av frågor om styrning av skolväsendet skall ske ochvilken tidsplan som gäller för beredningsarbetet. Min avsikt är att beredningsarbetet skall bedrivas i tvåetapper. Först kommer ett antal experter, som väljs med hänsyn fill sinaerfarenheter av och engagemang i de aktuella frågorna, att få i uppdrag attgöra en genomgång av och redovisa hur det nuvarande styrsystemet vuxit fram ochvilka tankarna bakom det har varit. De skal) också bedöma och redovisa i vilkenmån det finns forskningsresultat och annat dokumenterat material som kan varavärdefullt som underlag för diskussionerna om skolans styrning. I en andra etapp, som jag räknarmed skall inledas , avser jag att tillkalla en beredning med uppgift attutarbeta underlag för en proposition till . Direktiv för dennaberedning kommer att utformas bl. a, på grundval av det som redovisas i denförsta etappen. 39LARZ (): Jag har ställt den här frågan därför att detgäller en sak som är ganska vikfig för den fortsatta behandlingen avregeringens budgetproposition. Skolministern har ju till den aktuellaberedningen knutit en läng rad ting, och jag tycker inte att jag fick särskiltmycket besked. Jag skulle vilja ha eff förtydligande när det gäller vad somavses med beredning i detta sammanhang. Är det en beredning inom eller utomregeringskansliet? Skall beredningen uppfattas som en parlamentarisktsammansatt kommitté, eller vad avser skolministern? Vilken är tidsplanen?Beredningen skall börja arbeta först , och det kommer att innebära att vii varje fall inte fär några besked inför nästa budgetproposition. Det gör ossbetänksamma, eftersom det till den samlade beredningen har knutits frågor somgäller statsbidragssystemet, demokratiberedningens betänkande, lärarfortbildningenoch en del andra saker. Detta med en fortsatt beredning föder också andra frågor,för har vi fått klart för oss att skolministern är beredd attkommunalisera skolledarna. Dä måste jag fråga: Sfär infe skolministern kvarbakom det enhälliga riksdagsbeslut som fattades 1981, där vi slog fast attskolledarna är nyckelpersoner inom skolväsendet och är statens främstainstrument för styrning av skolan samt en garanti för likvärdigheten inomskolväsendet? I och med detta beslut tog ju staten ett övergripande ansvar förskolledarut-bildningen. Gäller inte de tankegångarna fortfarande? Vidarevill jag fråga: Tänker skolministern nu överlåta även ansvaret för Om beredningen av frågor om styrning av skolväsendet Hur går det dä med garantin för likvärdigheten? Det var synd att i sin frågafill mig infe frågade om svar på det han ville veta. Då kunde vi ha fört endiskussion om det vid det här fillfället. kanske vi kan få tillfälle säsmåningom att diskutera synen på skolledarens roll och föra fram synpunkter pähuruvida kommunalt avlönande av skolledare med nödvändighet innebär att maninte kan ha statliga föreskrifter för hur skolledarna skall utföra sinaarbetsuppgifter. Jag ber alltså att få föra den diskussionen mot bakgrund aven fråga som faktiskt rör detta. Jag har svarat pä frågan om beredningen av ärendet omstyrning av skolväsendet och redovisat mycket klart att jag i en första omgångtänker skaffa fram ett underlag för en närmare beredning av det. Hur beredningsgruppenkommer att se ut vill jag återkomma till. Lät mig bara i defta sammanhang erinra om att jag alldelesnyligen, sä sent som , hade möjlighet att presentera resultatetav en annan beredning, den som rörde , och tycker att detberedningsarbetet gav mycket goda erfarenheter. Så det kanske kunde vara ivarje fall ett uppslag för hur en sådan här beredning skulle kunna gä till, 41 (): Jag uppfatfar det sista ledet iskolministerns svar som att han i varje fall inte tänker gömma de här frågornainom . Det är faktiskt så, , att frågorna omstyrning av skolan och den eventuella kommunaliseringen av skolledarna hängerintimt ihop. Man säger att man skall bereda - noggrant fundera över - hur denfortsatta styrningen av skolan skall gå till, som man, därför att manskall försöka ro hem en besparing, är beredd att sälja ut skolledarna tillkommunerna. Säger man till kommunerna att de får ta över ansvaretockså för skolledarna', inkl, kostnaderna, skall man infe inbilla sig aff manfortsättningsvis kan ha en effekfiv styrning över den verksamheten. Tror mandet, skolministern, anser jag att det är litet väl blåögt, Bara ett kort tillägg. uppfattar tydligen ordet styrninguteslutande som en fråga om styrning av penningströmmar. En av de erfarenhetersom vi har vunnit , i varje fall som jag har tyckt migkunna dra slutsatser av, är att styrningen av skolan innefattar andraväsentliga inslag än det kamerala styrandet av penningströmmarna. Det ärskälet till att jag i det stycket svarade som jag gjorde. 43LARZ (): Jag tror visst inte att styrningen av skolanär helt beroende av penningströmmarna. Men jag tror att om skolministern ärberedd att tillmötesgå kommunerna i så måtto att han säger O,K, till affkommunalisera skolledarna, är steget inte särskilt långt till nästa propå, somockså kommit från , dvs, att kommunalisera också lärarna. Det skulle inte förvåna mig, om regeringen i det lägetsade att om kommunerna är så oerhört angelägna om aff fa det hela och fullapersonalansvaret för skolans personal, sä kommer kanhända staten inte att varalika villig att ta kostnadsansvaret. De försök till nedskärningar som har gjorts-den3-procentiga besparingen ser nu ut att stranda men skulle uppenbarligen bytasmot en ännu större besparing på skolledarna - påverkar faktiskt möjligheternaatt styra skolan och att garantera likvärdigheten i skolväsendet över helalandet. Om det planerade bytet av ånggeneratorer för Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på fråga 1985/86:406 om det planerade bytet avånggeneratorer för har frågat mig när jag avser attfatta beslut om hemställan att få disponera de reserverade medlenför upphandling av nya änggeneratorer för , framställningatt få disponera medel för att byta änggeneratorer har remissbehandlats.Remissbehandlingen avslutades . Frågan bereds för närvarandeinom industridepartementet, I samband därmed har ytterligare uppgifterinhämtats. Jag vill mot den bakgrunden infe nu uttala mig om fidpunkten förbeslutet i frågan. Anf.45 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Det hade varit positivtom statsrådet hade gett en vink om tidpunkten för när beslutet kommer attfattas. som gär gör bytet dyrare, och gär det kanske inte helleratt byta ånggeneratorer 1989, bygger sin framställning om byte avånggeneratorer på omfattande studier av teknik, ekonomi och miljöeffekter somredovisas i framställningen. Investeringskostnaderna för bytet beräknas varaåterbetalda . De säkerhetsgranskande myndigheterna statensstrålskyddsinstitut och har båda tillstyrkt bytetfrån teknisk synpunkt. har konstaterat att åtgärderna gergod lönsamhet och att lönsamheten t, o, m, bedöms vara något bättre än vadVattenfall har angivit.