prot · G90925 · 1985-12-31 00:00:00 — Idet brev som skickade tiH den amerikanskepresidenten för ungefär en månad sedan och som jag åberopade i mitthuvudanförande nämns också ett par saker som förmodligen kan ha viss betydelsei sammanhanget. Denena är att det är första gången sedan försvinnande som Sovjethar en ledare vars hela politiska karriär daterar sig till tiden efter andravärldskriget. Han kan rimligtvis inte ha något förflutet att dölja i dennafråga. Kanske skulle han nu kunna vara beredd till en sådan gest som så mångamänniskor så länge har hoppats på. Denandra är att samme ledare gjort sig känd för att vilja göra ett gott intryckoch för att vilja förbättra omvärldens syn på hans land. Att bringa klarhet omRaoul öde skulle kanske kunna vara en åtgärd i den 7 protokoll 1985/86:22-25 Jag vill meddetta säga att det kan vara dags att nu göra nya försök att komma till samtalmed . Låtmig få ställa ytterligare en fråga: Kan utrikesministern här ge en redogörelseför vilka ansträngningar som-fortlöpande görs för att bringa klarhet i RaoulWaHenbergs öde, direkt genom kontakter med eller på något annat sätt? 10 KERSTINEKMAN (fp): Det var ju, somPer Stenmarck säger, en del upplysningar som vi fick i utrikesministerns andrainlägg, och det var bra att vi fick dem. Menjag vill ändå påstå att säger man att man inte skall lämna någonting ogjort, såmåste man ta till vara denna möjlighet som finns att försöka påverka, så attfrågan kommer upp på dagordningen i . Det är, säger de som har sysslatmed den här frågan länge i och som verkligen harsatt sig in i den otroHga mängd papper som finns, ett av de verkligt storatillfällena att kunna få frågan diskuterad. Vi vet att president haren vilja att ta upp det här ämnet. Då skall göra vad den kanför att bevaka frågan och få upp den på dagordningen. Då har man gjort allt vadman kan göra - och sedan får man fortsätta, om inte det ger resultat. Överläggningenvar härmed avslutad. 4 §Föredrogs och hänvisades Proposition 1985/86:59 tillsocialförsäkringsutskottet 5 §Anmäldes och bordlades Propositionerna 1985/86:39 Upphävande avfyra lagar på det statHga arbetsgivarområdet 1985/86:60 Ändring i lagen(1977:975) med tulltaxa, m, m, 1985/86:63 Ändrade grunder för bestämmande avden statliga bostadslåneräntan 6 §Anmäldes och bordlades Motionerna 1985/86:100 av LarsTobisson m.fl. 1985/86:101 av m.fl. 1985/86:102 av . Förlängd tillämpning av allmännaprisregleringslagen (1956:236) (prop, 1985/86:21) 7 § Meddelande ominterpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1985/86:43av () till justitieministern om godmansförordnande i ställetför omyndigförklaring: Att bli omyndigförklarad är något av det mestingripande som kan hända en människa. Vi som inte själva upplevt det kan nogaldrig förstå hur det måste kännas att bli omyndigförklarad; vilken förnedringdet måste vara att bli helt utlämnad till andras godtycke, att inte få bestämmaöver sitt eget Hv, Jagfrågar mig: Vad kan det finnas för skäl att omyndigförklara en människa? Förutsättningarna föromyndigförklaring är enligt ; på grund av psykisk sjukdom e, d. inte kan vårda sig själv eller sin egendompå ett tillfredsställande sätt och att det inte är tillräckligt att god manförordnas eller att den nödvändiga hjälpen ordnas på ettmindre ingripande sätt. Med det sociala skyddsnät vi har och med deomvårdnadsresurser samhället kan mobilisera borde det aldrig bH nödvändigt medett så oerhört ingrepp i en människas hv som en omyndigförklaring innebär. Istället borde det räcka med möjligheten att förordna god man. Dekrav som ställs på förmyndare och gode män är att de skall vararättrådiga, erfarna och i övrigt lämpliga män eller kvinnor. Tyvärr finns ingagarantier för hur en förmyndare eller en god man uppträder niot sin myndling,Lagen är till för att hjälpa människor med problem till ett drägligt liv. Mendet finns alltför många exempel på hur lagen i stället blivit en"lidandets lag" för människor, som satts på undantag och sedan glömtsbort. Somexempel kan nämnas att överförmyndaren i i norra idomstolsprocesser har fått omyndigförklaringen upphävd för 54 personer i sinkommun. Många av dessa hade då varit omyndigförklarade , I ettfall hade personen i fråga varit omyndigförklarad . Av dessa hadehan varit inspärrad på mentalsjukhus . Detfinns alltså på olika institutioner, men också undangömda ute i samhället,omyndigförklarade människor, som heh enkelt glömts bort. Det finns ocksåalltför många exempel på hur förmynderskapet för dessa människor missköttseller rent av missbrukats. Detfinns alltså skäl att utvidga godmansinstitutet, så att det i fortsättningenomfattar också sådana personer som kan bli omyndigförklarade.Därigenom garanteras deras rättigheter som människor, som de erbjudsdet stöd och den hjälp som krävs. Samtidigtmåste vi se till att alla de bortglömda människor som redan nu äromyndigförklarade befrias. Vi måste skapa garantier för att en omprövning avomyndigförklaringarna verkligen sker i enlighet med lagen. () har uppvaktat justitieministerni denna fråga och krävt att omyndigförklaring avskaffas och ersätts helt av ettutvidgat godmansinstitut. De regler som gäller om bl, a, omyndigförklaring ochutseende av god man utvärderas av förmynderskapsutredningen (Ju1984:07), Utredningens direktiv anger emellertid inte uttryckligen attomyndigförklaringarna bör avskaffas. Jag villdärför fråga justitieministern: Är justitieministern beredd attvidta snara åtgärder för att rätta till de missförhållanden jag beskrivit ochtillmötesgå kravet om att omyndigförklaringarna undanröjs och ersätts med ettutvidgat godmansinstitut? 1985/86:44 av () till socialministern ommöjlighet för mindre företag att anställa handikappade: har kontaktatSamhällsföretag för att se om möjlighet föreligger att bereda handikappadearbete i mindre företag på samma villkor som bedrivs i inbyggda verkstäder, I riktlinjerna för den försöksverksamhet som pågår sägsbl. a. att arbetsuppgifterna skall ha sådan omfattning att en grupp av arbetshandikappade(minst fem) kan ges meningsfullt arbete. erbjuder sig de mindre företagen att anställaarbetshandikappade men stoppas uppenbarligen av de riktlinjer som angivits. Många handikappade skulle säkert må bra av att få vara"ensamma" bland friska arbetskamrater. har ofta störremöjligheter till mer personliga kontakter mellan såväl företagsledning ochanställda som mellan arbetskamrater. Är statsrådet beredd att ändrariktlinjerna för försöksverksamheten så att även mindre företag får möjlighetatt anställa handikappade efter samma modell som inbyggda verkstäder även om deendast kan ta emot en eHer ett par personer? 1985/86:45av () till utrikesministern om den politiska utvecklingen iTurkiet: Den allt starkare oppositionen iTurkiet samt den internationella opinionen och trycket från bl. a. Europarådetoch EG har lett till att vissa begränsade demokratiska framsteg gjorts iTurkiet . Den parlamentariska debatten i landet har blivitlivligare och aktiviteten från oppositionen i och utanför parlamentet spelar enallt större roll, vilket återverkar på det politiska klimatet i landet. medlemskap i och godkännandet avEuropakonventionen om de mänskliga rättigheterna ställer bestämda krav pålandet. Med hänsyn därtill är emellertid de framsteg som gjorts långt ifråntillräckliga. Det är inte godtagbart att det inom ram finns endubbelstandard i fråga om kraven på en parlamentarisk demokrati och demänskliga rättigheterna. Visserligen skall fr, o,m, hävadet militära undantagstillståndet i 8 provinser och ersätta det med civilaundantagslagar. 16provinser kommer civilt undantagstillstånd att gälla, däribland de fem storastäderna , , , och . Men i provinser i östra ochsydöstra delarna av skall det militära undantagstillståndet kvarstå. 42provinser blir utan undantagstillstånd. Det har inte framkommit tillräckliga och godtagbara skälför att vidmakthålla vare sig det civila eller det militäraundantagstillståndet. Undantagslagarna måste hävas i hela landet. De löserinte problemen utan förvärrar rådande motsättningar och motverkar endemokratisk utveckling i landet. Mer än 400 personer har dömts till döden efter det miHtäramaktövertagandet , Sedan premiärminister regering har det turkiska parlamentet godkänt verkställighet avtvå utdömda dödsstraff. Dessa verkställdes , Ett stort antaldödsdömda awaktar parlamentets ställningstagande. Vissa enskilda dödsdömda harväntat på ett beslut om verkställighet , upp till fem år.Det är ytterst angeläget att ett snabbt avgörande äger rum och attverkställigheten av dödsdomar helt upphör. Nya dödsdomar fördjupar krisen ilandet och motverkar möjligheterna att läka såren inom befolkningen. Enligt officiella uppgifter har sedan den 12 september1980 förekommit 917 anmälningar om tortyr i landet. 102torterare har dömts till straff av domstol. Ytterligare ett antal faH har ännuinte avgjorts av domstol. De flesta anmälningar har dock inte föranlett varesig undersökning eller åtal. Ett utbrett bruk av tortyr förekommer fortfarande. Endasten liten del av tortyrfallen blir föremål för anmälningar till myndigheterna.Det finns stor rädsla för att göra angivelser om tortyr. De åtgärder somvidtagits mot tortyren är helt otillräckliga. Försvarsadvokaterna tillåts intebiträda sina klienter i samband med polisförhör, då tortyr och brutalbehandling är mest förekommande. En försvarare kan heller inte tala i enmm medsin klient. De poHtiska massrättegångarna mot exempelvis medlemmar iden fackliga landsorganisationen , i och mot de 59intellektuella är oförenliga med demokratiskt rättsliga krav på korrekträttegång och respekt för grundläggande fri- och rättigheter. Handläggningenhar dessutom tagit osedvanligt . Presidenten och andra ledandeföreträdare för regimen har i strid ined rättsliga principer föregripit derättsliga avgörandena i målen genom att på förhand uttala sig om de åtaladesskuld. Åtalen grundar sig. på politiska aktiviteter som är tillåtna i allavästeuropeiska länder. Rättegångarna måste avslutas utan vidare dröjsmål.Åtalen bör nedläggas och de fällande domarna upphävas. Från 1985 blev 58 627personer arresterade enligt de miHtära undantagslagarna. Av dessa har 43 037personer dömts av militärdomstolar. avtjänar 10 742 personerfängelsestraff för domar avkunnade av militärdomstolar. 5 606 personer vararresterade och satta i militära häkten . Dessa uppgifterär lämnade av den turkiska parlamentariska fängelsekommissionen. Till dettakommer att minst lika många berövats sin frihet genom de civilaundantagslagarna. En allmänamnesti inte bara för samvetsfångar utan även för andra politiska fångar ocharresterade måste genomföras. De av regeringen åberopade restriktionerna ikonstitutionen kan inte med en generös och liberal tolkning utgöra hinderdärför om den politiska viljan finns. Konstitutionenliksom en rad speciallagar medför så många restriktioner i grundläggande fri-och rättigheter att det förhindrar utvecklingen mot en fullständigparlamentarisk demokrati med respekt för de mänskliga rättigheterna. a. beträffande restriktionerna för tidigare politiker som förrepremiärministern och . De måste få rätt attinte bara uttala sig fritt utan även kandidera vid val till parlamentet. Konstitutionen och lagenom politiska partier behöver demokratiseras. Någonförändring till det bättre har inte skett i den starkt antifackliga lagstiftningen.Det fordras garantier för fri facklig verksamhet. Samarbete mellan den fackligarörelsen och politiska partier, som är förbjudet, måste tillåtas. Över huvudtaget måste organisations-, mötes- och demonstrationsfriheten säkras både ilag och i tillämpning. Paragraferna 141 och 142 i strafflagen är inteacceptabla ur demokratisk synpunkt, då de öppnar vägen för politiska ochantifackliga rättegångar, Sverigeoch ytterligare fyra länder anmälde till för brott mot artiklar i om mänskligarättigheter, nämligen artikel 3 (förbud mot tortyr), artikel 5 (rätt tillfrihet och säkerhet), artikel 6 (rätt till korrekt rättegång), artikel 9 (rätttill tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet), artikel 10 (rätt tillyttrandefrihet) och artikel 11 (rätt till församlings- och mötesfrihet). Kommissionenbeslöt att ta upp framställningarna till behandling i sak.Förhandlingar har förekommit med den turkiska regeringen för att nå enöverenskommelse beträffande åtgärder mot tortyr, hävande av det militäraundantagstillståndet och en amnesti för politiska fångar. har krävt att skall påskynda detnödvändiga fulla genomförandet av politisk pluralism och mänskliga rättigheter.Behandlingen av förslaget att skulle få återinträda som ordförande iEuroparådets ministerkommitté har uppskjutits . Europeiskaparlamentet (EG) beslutade att fortsätta att frysa sina relationertill , vilket bl, a, har haft betydelse för kreditgivningen till landet. Uppgifteroch iakttagelser som framförts i denna interpellation grundar sig bl. a. på ettstudiebesök som jag gjorde i den 27 oktober-den 2 november 1985, Medanledning av det anförda vill jag till utrikesministern ställa följande frågor; 1, Hur bedömer utrikesministern utvecklingen iTurkiet? 2, Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attden demokratiska utvecklingen skall påskyndas och för att de mänskligarättigheterna skall respekteras i ? 8 § Meddelande omfrågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1985/86:177av () till socialministern om ny lagstiftning ommedicinteknisk säkerhet; Sjukhusdirektören i har i skrivelse tillsocialstyrelsen påtalat behovet av ny lagstiftning om medicinteknisk säkerhetoch att roll och ansvar i sammanhanget bör utredas. Är statsrådet beredd tillsättautredningen eller ge tilläggsdirektiv till redan tillsatt utredning sombehandlar frågor av liknande art? 1985/86:178av () till socialministern om centrala krav på medicinskutrustning: På medicinsk apparatur ställs höga krav, som ärtill för att skydda personalen. För patienternas skydd finns få bindande kravpå sjukhusutrustning. kräver experter vid , tekniskahögskolan och i att centrala krav ställspå medicinsk utmstning. Vilkaåtgärder är socialministern beredd vidta med anledning av påtaladeförhållanden? 1985/86:179 av OswaldSöderqvist (vpk) till statsrådet om användningen av svenskavapen m, m, inom krigsmakt; Vilken kännedom har regeringen om användningen avsvenska vapen och svensk ammunition, svenska sprängämnen och svensk materiel iövrigt inom krigsmakt? 1985/86:180av () till statsrådet om samhälletsbarntHlsyn: Samhällets barntillsyn är inte lika tillgänglig föralla förvärvsarbetande småbarnsföräldrar. Flera undersökningar visar att LO-kollektivetsskiftesarbetare och de som arbetar på obekväm arbetstid i mycket mindreutsträckning än TCO- eller /SR-medlemmar kan utnyttja denna samhällsservice.För många LO-medlemmar stämmer alltså arbetstiden och barnomsorgensöppethållandetider inte överens. Det rör sig inte alltid om nattarbete. För t.ex, affärsanställda och viss vårdpersonal skulle det räcka om daghemmet hålleröppet litet längre samt . Samhälletssträvan att äldre och handikappade skall kunna få sin omsorg hemmai stället för på institution kräver också att frågan om flexibel barnomsorglöses parallellt med utbyggnaden av den sociala hemhjälpen och hemsjukvården. Min fråga är: Avser statsrådet vidta åtgärder i syfte att görasamhällets barntillsyn så Meddelande om frågor flexibel att alla kategoriersmåbarnsföräldrar kommer att kunna utnyttja omsorgen i samma utsträckning? 1985/86:181 av () till utbildningsministernom s.k, frizoner inom högskolan: publicerades iSvenska en artikel skriven av förra utbildningsministern, , under rubriken .Statsrådet sände också ett cirkulärbrev till högskolornasstyrelser i vilket hon inbjöd rektorer och högskolestyrelser till ett"konstruktivt tänkande kring möjligheterna att genomföra försöksverksamhetmed frizoner inom högskolans regelkomplex". Det torde vara möjligt att på en del högskoleorter, omrätten till s. k. frizoner erbjuds, exempelvis få till stånd omfattandesamarbete mellan landstingskommunal och statiig högskola, trots att dessa harskilda avtalsområden. Ämnar utbildningsministernfullfölja sin företrädares intentioner att införa s, k, frizoner på högskolansområde? 1985/86:182 av () till justitieministernom rätten till insyn i offentlig verksamhet: har avslöjats attrikspolisstyrelsen har ett hemligt aktiebolag i vilket polisen har"gömt" ett antal bilar vilka polisen använder i sina spaningar ikampen mot grövre brottslighet. Polisen är en myndighet i vilken det enligttryckfrihetsförordningen finns rätt till insyn och parlamentarisk kontroll.Detta är inte fallet med aktiebolag. Någon insyn i polisens hemhga bolag gårdet därför inte att få. Är justitieministern beredd att se över de bestämmelser som reglerarmyndigheternas verksamhet så att den insyn som tryckfrihetsförordningen medgerkan garanteras? 1985/86:183av BertU Måbrink (vpk) till försvarsministern om upprustning av vissabristfälliga dammanläggningar; i harnyligen gjort en inventering av ett antal dammanläggningar i länets åar ochsjöar och därvid funnit att tolv dammanläggningar är i mycket dåligt skick. Ominte upprustning sker av dessa, kan det få allvarliga följder när vårflodenkommer. redovisar ett fall där man i sex årförsökt få ägaren tiH en ytterst dålig dammanläggning att göra absolutnödvändig reparation, men utan framgång. Om lika skall åtgå för att reparera nämnda tolvdammanläggningar innebär detta att en verklig katastrof kan ske vid kommandevårflod. Vilka åtgärder avserförsvarsministern vidta för att bristfälliga dammanläggningar åtgärdas utandröjsmål? 1985/86:184 av (vpk) tillkommunikationsministern om återupptagande av persontrafiken på järnvägssträckanStälldalen-Kil; Är kommunikationsministern beredd att medverka till att persontrafikenpå bansträckan återupptas? 1985/86:185av () till socialministern om förbud mot att avlägsnakroppsdelar från avHdna personer: Enligt ett reportage i har man upplyst om attobduktionstekniker tjänar extrapengar genom att för läkemedelsindustrinsräkning ta ut hypofysen på avlidna personer. Av reportaget framgår vidare attolika kroppsdelar tas bort från avlidna personer, utan att den avHdne elleranhöriga givit sitt tillstånd. Det är enligt min uppfattning mycket stötande att från denavlidnes kropp kan avlägsnas olika kroppsdelar, utan att sådant tillstånd harinhämtats. Medanledning härav vill jag ställa följande fråga till socialministern; Vilka åtgärder är statsrådet bereddatt vidta för att förhindra borttagande av kroppsdelar utan tillstånd från denavlidne eller dennes anhöriga? 1985/86:186 av i (c) tillkommunikationsministern om den tekniska provningen och kontrollen avteleapparater: har myndighetsuppdragdär verket provar och godkänner konkurrenters material. Denna ordning harkritiserats. Frågan utreds , och förslag skall läggas senast den1 , Någon förändring av nuvarande ordning kan därför inte förväntasförrän , Redan nu borde man ta ställning till om inte televerketsmyndighetsutövning på området skall avbrytas. Ett opartiskt alternativ är attutöka befogenheterna för (), Med anledning härav vill jag ställa följande fråga tillkommunikationsministern: Delar regeringen uppfattningen attSEMKO bör överta den tekniska provningen och kontrollen av teleapparater frånteleverket? 1985/86:187 av () till socialministern omändrade regler för arbetsgivares ansvar för arbetstagares skatter och avgifter: En numera riksbekant småföretagarehåller på att bli satt på bar backe på grund av svensk skatte- ochsocialförsäkringslagstiftning. Fallet visar på ett skrämmande sätt hur denlilla människan har kommit i kläm genom en, för henne, obegriplig lagstiftning,som sätter statens rätt att ta ut skatter och avgifter före den enskildesrättstrygghet. Prot.1985/86:25 krävs personen i fråga av riksförsäkringsverketpå , i arbetsgivaravgifter utöver de 281 000kr, han avkrävts i preHminärskatt för ., ,, , ' TT en underleverantör, som ejbetalt sina skatter och avgifter. Meddelande om frågor ' ' .,,,.. Lagstiftningeni detta ärende har vant föremal for ett flertal debatter och När motioner i ärendet behandlades isocialförsäkringsutskottet hänvisade man till socialavgiftsutredningens betänkandesom remissbehandlats och bereds i . Min frågatill socialministern är: Avser regeringen att lämna ettförslag till i denna fråga, och när kan i så fall förslagetförväntas? 1985/86:188 av () till justitieministern omändrade regler för sökning inom folkbokföringen: I statliga register och datasystemhar mannen en särställning på ett sätt som inte står i överensstämmelse med våruppfattning om jämställdhet mellan kvinnor och män. I anvisningar för folkbokföringen sägst. ex. att en ogift mor alltid skall vara sökperson när det gällersamhörigheten med sina omyndiga barn. Detta gäller även om hon levertillsammans med barnens far. Ingår hon äktenskap med en man som inte är fartill hennes barn bli däremot denne man sökperson och den som står församhörigheten med hustmns barn. Liknande exempel finns inom andra områden. Vilka initiativ är statsrådetberedd att ta för att ändra på dessa missförhållanden? 1985/86:189 av () till finansministernom befrielse för från vinstdelningsskatt: En av löntagarfondernas negativaeffekter är att den motverkar önskvärda och nödvändiga fusioner mellansparbanker. Vid en fusion måste vissa reservfonder upplösas, vilka då beskattasenligt vinstdelningsskatten. i står i begrepp att gå sammanmed , och för den förstnämnda banken innebär ett upplösande avderas värderegle-ringskonton en vinstdelningsskatt på 15 milj, kr. Fusionenfullföljs inte så länge kravet på denna skatt finns kvar. Andra banker befinnersig i liknande situationer. Jag villdärför ställa följande fråga till finansministern: Avser finansministern att medgedispens från vinstdelningsskatt till löntagarfonder för fusionerandesparbanker, eller om detta ej medges, kan en lagändring isyfte att befria fusionerande sparbanker från vinstdelningsskatt genomföras? 9 § Kammaren åtskildes kl,15,37, Prot.