prot · G90963 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag vet att min kollega , som här det närmaste ansvaretför , är uppmärksam på det problem som ligger i att ämnen itimplanen kan fördelas så att de kommer i ohka årskurser. Det ger nämligen enskenbar frihet åt de olika skolorna, men det kan också föranleda att elever somflyttar från en skola till en annan kommer till en skola, där man hargått igenom ett ämne som eleven ännu inte har tagit del av i sin tidigareskola. Jag kan emellertid inte se att denna fråga är nödvändig att behandla ,när vi diskuterar lärarutbildningen. Vadså gäller frågan om lärarkvaliteten i de senare stadierna av harbåde och jag motiverat varför vi menar att den nya utbildningen imånga fall bör kunna medföra en kvalitetsförstärkning. Tillsvar på fråga hur man skall betrakta utskottets rekommendationatt utbildning av lärare för och gymnasieskolan planeras så atthinder inte skapas för den som vill ha dubbel behörighet vill jag säga att detär en fråga som SÖ och universitets- och högskoleämbetet har att iaktta i sittarbete med utbildningsplanerna. Har orden fallit så i regeringens skrivelsetill SÖ att man skall utreda möjligheterna för detta, var det inte avsett attdenna formulering skulle strida mot vad har anfört. Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligare inlägg. Om utbildningen av lärare för AnL 14 PARGRANSTEDT (c): Den markering som utbildningsministern nu hargjort när det gäller frågan om dubbel behörighet är värdefull. Den får sessåsom en korrigering av vad som står i direktiven till universitets- ochhögskoleämbetet samt . Jag förutsätter också att de bäggeverken kommer att underrättas om hur denna formulering i direktiven skalltolkas så att det inte uppstår några vidare missförstånd på den punkten. Enligt vår uppfattning kommer en noggrann uppföljning avriksdagens beslut att innebära att man förstärker kvaliteten på våra lärare igrundskolan. När det gäller tidigarelärarna är det alldeles uppenbart att detblir en väsentlig kvalitetsförstärkning jämfört med förhållandena . Närdet gäller senarelärarna får man den effekten genom den förlängning avämneslärarutbildningen som beslöt om på centerinitiativ. Det innebär,som jag framhöll tidigare, att lärarna normalt kommer att undervisa i ämnen,där de har ämnesutbildning motsvarande 40 poäng. Kanske jag måste korrigera ett missförstånd, såvida YlvaAnnerstedt har för sig att vi har beslutat att lärarna skall undervisa i fyraämnen, använde formuleringen att lärarna "förväntas"undervisa i fyra ämnen. Det finns dock ingenting i beslut sominnebär att lärarna förväntas undervisa i fyra ämnen. Vad som gäller är att dehar en mycket god ämneskompetens i tre ämnen. Det är då naturligt att de iförsta hand undervisar i dessa ämnen. Dessutom sker nu en breddning av lärarutbildningen, som göratt en lärare har möjlighet att gå in och ta timmar i ett fjärde ämne, närbehov uppstår. Det behöver inte innebära att läraren undervisar i fyra ämnensamtidigt. Vi vet ju av erfarenhet att det system som vi har med 2- och3-ämneslärare i praktiken i väldigt stor omfattning innebär att lärare går inoch undervisar i ämnen som de över huvud taget inte har någon utbildning för.Nu har man så att säga ett reservämne, som man kan gå in och undervisa i istället för att "kvacka", som sker . Jag tycker att det är en kvalitetsförbättring, om enlärare i en sådan här nödsituation ändå har en utbildning på 20 poäng att fallatillbaka på jämfört med nuläget, där lärare undervisar i ämnen utan att hanågon utbildning alls. är det helt uppenbart att de kvalitetskravsom man kan ställa, nämligen att lärare i första rummet skall ha en40-poängsutbildning och under alla omständigheter inte skall undervisa i ämnensom de inte har utbildning för, uppfylls på ett bättre sätt med detta system änmed det system som vi har haft . Överläggningenvar härmed avslutad. 4 §Föredrogs och hänvisades Propositionerna och skrivelsen 1985/86:79 tilllagutskottet /86:81 till utrikesutskottet /86:85 till lagutskottet 5 § Meddelande om fråga Prot, 1985/86:63 Meddelades att följandefråga framställts --- den22 januari om fråga 1985/86:341av () till arbetsmarknadsministern om högsta dagpenningen iarbetslöshetsförsäkringen: Under arbetsmarknadsministerns frånvaro utomlandshar finansministern beslutat "medge" en höjning av den högstadagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen till , i stället för ibudgetpropositionen föreslagna . Motiveringen för detta var attfinansministern har gjort en annan bedömning än arbetsmarknadsministern. På vilket sätt skiljer sig arbetsmarknadsministernsbedömning från finansministerns? Vilken av de båda bedömningarna skalluppfattas som regeringens förslag till ? 6§ Kammaren åtskildes kl, 10,43, In fidem TOMT: SON THYBLAD