prot · G909157 · 1985-12-31 00:00:00 — På så sätt kanman inte avfärda behovet och avvisa tanken på ett viktigt och aktuellt stöd,som skulle kunna uppmuntra ungdomarna att skapa den här musiken, som vi allasäger oss vilja stödja på olika sätt. 51 () replik: Vad vi har att ta ställning till här är tvämotioner, frän och vpk. Det föreligger ingen framställning frän densamlade folkrörelse sorn står bakom folkmusik och folkdans. Med all aktning förcentern och vpk kan vi ändå inte anse att deras förslag är förankrat, och vikan inte vara säkra på att det blir ett lyckat Folkmusikens år orn vi bifallerer reservation. Vi anser att det för ett sådant här arrangemang måstefinnas en betydligt bredare förankring. Här berörs alla kommuner och landstingsamt studieförbunden landet över. Det är en förankring hos dessa som krävs föratt en sådan här manifestation skall ha någon betydelse för saken och inte bliett utanverk, som bara tjänar syftet att vi kan trösta vårt dåliga samvete närdet gäller det stöd vi ger till folkmusiken. En sådan här manifestation måste alltså bygga påorganisationernas egna framställningar. Sedan kan det naturligtvis behövas ettstatsbidrag när projektet väl är moget för genomförande. Men att åstadkommadetta via ett par riksdagsmotioner tror vi är fel väg att gå. Det är det långsiktiga stödet som är det väsentliga, ochjag påpekade i min förra replik att det sker väldigt mycket ute i landet pådetta område. Stöd ges från olika håll, inte bara från staten utan även frånkommuner och landsting och via studieförbunden. När detgäller motionen om musikhus kan jag inte tänka mig att av regionmusiken och Rikskonserter, m.m. Prot.1985/86:157 Chrisopoulus menar att vi i skall besluta att det ivarje kommun skall finnas ett ochatt vi skall besluta att kommunernas av regionmusiken och Rikskonserter, m. m bidragsbestämmelser skall ändras så, attungdomsmusikföreningar får bidrag. Vi måste ändå hålla på att detta ärkommunernas eget ansvar. Jag tycker att vi som kulturpolitiker skallargumentera för detta i kommunerna. Vi är överens om att musiklivet skallstödjas, men vi kan inte fatta ett sådant här beslut. 52MARGARETA (): När vid föregående beslötom omorganisation och regionalisering av regionmusiken och Rikskonserter hadefolkpartiet en hel del synpunkter. Dessa framfördes i en motion där folkpartietbetonade vikten av att de nya huvudmännen, dvs. landstingen, i sinmusikpolitiska planering utgår från en total bild av musiklivet i regionen. Det är alltså inte tillräckligt att landstingen fullföljerregionmusikens och Rikskonserters tidigare uppgifter på det regionala planet.De nya huvudmännen bör dessutom vara skyldiga att inventera befintligtmusikliv-utanförden ram som statliga och kommunala insatser ger. 1 sinplanering måste de sedan se till att musiken i alla dess former får stimulansoch möjligheter till utveckling. Ett exempel är den omfattande musikverksamhet som bedrivsav och de fria trossamfunden. Den måste naturligtvis rymmas iett regionalt musikpolitiskt program. Det finns också många mindre musikgrupper,som utanför alla bidragssystem gör en betydande insats, t. ex. påfolkmusikområdet. Musiklivet kan på så sätt utvecklas och få mer lokal prägeloch därmed på ett bättre sätt motsvara människors behov och önskemål i varjeregion. ansåg vidare i motionen att det var viktigtatt landstingen tillgodoser kvalitetsaspekten vid sin musikpolitiska planering.Ja, det måste vara en förutsättning för statsbidrag att så sker. Den centrala musikinstitution som skall inrättas börockså ha som sin främsta uppgift att fullfölja det kvalitetspräglade programsom Rikskonserter svarat för. De här folkpartistiska kraven pä mångfald ochkvalitet blev tillgodosedda i tidigare beslut om omorganisationenoch är också i sin helhet inskrivna i det normalavtal sorn nu sluts med resp.landsting. Detta konstateras med tillfredsställelse, och därför har folkpartietinte heller något att invända mot föreliggande proposition. Jag vill dock ta tillfället i akt och uttala enförhoppning om att landstingen besinnar sitt stora ansvar för att villkoren iavtalet uppfylls. I så fall kommer landets musikliv att få en ljus framtid. Detlokala musiklivet kommer att blomstra som aldrig . En liten farhåga vill jag dock framföra. Rykten görgällande att det i mitt hemlän, län, finns planer pä att flyttaadministrationen till det andra Skånelänet för att fä närmare till de storamusikinstitutionerna. Det vore olyckligt. Meningen med decentraliseringen måsteju vara att varje landsting skall ta ansvar för sitt läns musikliv. För att detskall fungera bör administrationen, eller åtminstone delar av den, ligga inomlänet - i varje fall i de länsom inte har de här stora musikinstitutionerna. Jag tror att man i de Prot.1985/86:157 länen har ett speciellt behov av en administrativ enhet, som kankanalisera och uppmuntra det lokala musiklivet. Med detta yrkar jag bifall till hemställan ikulturutskottets betänkande. 53 (): Frågan om fonograrnutgivning har debatteratsvid behandlingen av kulturbudgeten , och jag nöjer mig därför numed att yrka bifall till reservation 1 i föreliggande betänkande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om kulturutskottetsbetänkande 23.) Kammaren övergår nu till att debattera kulturutskottetsbetänkande 23 om statlig garanti för anordnande av iSverige 1992. 55 (vpk): Vpk yrkar i reservation 1 tillkulturutskottets betänkande om statliga garantier för anordnande av olympiskavinterspel i är 1992 avslag på förslaget att sådana garantier lämnas. Ireservation 2 yrkar vi att uttalar sig för att regeringen tillsammansmed idrottsrörelsen arbetar för en annan inriktning av de iframtiden. Det är också inriktningen av de som ärutgångspunkten för vårt ställningstagande till förslaget om statliga garantier.Vi ifrågasätter verkligen det meningsfulla i att fortsätta med iden form de har . Vi anser att det är dags att återvända till något avursprungstanken med de . Det måste på ett annat sätt bli meningsfullt när vi samlarvärldens ungdom till idrottsfest, till kulturfest. En sådan fest får inte baraha prägeln av ett kommersiellt jippo, där den nationella hysterin blir detnästan helt avgörande. Skall det vara någon mening rned en kulturfest förfolkens försoning och internationell förbrödring, måste det angelägnaste i dagför världens ungdom - fredstanken - stå i centrum för de . Idrott och politik kan inte skiljas åt. De är i högstagrad sammanflätade, men inte på ett positivt sätt. De måstedärför ges en annan mening. Inriktningen bör vara att befrämja en idrott föralla, inte bara i utan i hela världen. Därför behövs det nyautgångspunkter. Vi är inte motståndare till . Men ärdet bara stormakter och andra som hänsynslöst kan satsa medel på olympiska spelsom kan bli arrangörer. Vi har pekat på två alternativa vägar. Den ena är att maninrättar ett permanent olympiskt spel, där vinter-och sommarolympiader hälls på en och samma plats. De deltagande nationerna skulle bidra till finansieringen. Den andra vägen är att man sprider ut de ,kanske t. o. m. över nationsgränserna. Ett olympiskt vinterspel skulle t. ex.kunna omfatta hela . På det sättet skulle rnan kunna utnyttja befintligaanläggningar i samtliga länder, och spelen skulle kunna läggas ut över enlängre tid. Det skulle vara raka motsatsen till förhållandena sådana de är , då man centraliserar spelen, bygger anläggningar och drar på sig storakostnader. Om man granskar det hela finner man att utgångspunkten förvåra dagars och tilltänkt i och Åre inte är idrottenstanke och viljan att utveckla den. Intressenterna bakom dessa men vill istället befrämja turismen, näringslivet och svensk goodwill. Det är deintressena som är de avgörande. Men när man nu driver fram dessa planer ärnaturligtvis inte idrottsrörelsen negativ - den vill ju bedriva idrott så oftaden kan, givetvis också i . Men förutsättningarna har inteidrottsrörelsen bestämt. När vi kräver att tillsammans medidrottsrörelsen skall ta ett samlat grepp för att ändra inriktningen av , oavsett om det blir sådana spel 1992 i och Åre ellerej, säger utskottet att det i första hand är idrottsrörelsen som skall avgörapå vad sätt idrottstävlingar skall arrangeras. Men i andra hand då? Skall vivänta pä att det händer någonting i det avseendet eller inte? Jag skulle vilja fråga : Har vi ingenuppfattning om hur tävlingarna skall ske, när vi skall ställa upp medgarantier? Nog kan vi väl ha någon uppfattning! Jag har inte talatom i förstaeller andra hand, utan jaghar sagt att skall ta ett initiativtillsammans med och driva den här nya tanken. Det äregentligen ganska ihåligt att avslå tanken om att skall ha enannan utgångspunkt. Staten skall garantera 1 290 milj. kr. i prisläge januari1985 enligt det förslag som föreligger, om och Åre får olympiska spel1992. Sorn jag sade tidigare är vi inte mot internationellt idrottsutbyte, menvi anser att det i varje fall bör ha några klara utgångspunkter. Därför har vitill tidigare riksdagar klart uttryckt vad som bör vara ett minimum för att manskall bedriva ett internationellt idrottsutbyte: Man bör använda redanbefintliga anläggningar. Det skall inte byggas anläggningar för engångsbruk,som sedan skall rivas, inte heller anläggningar som är överdimensionerade förnormalt bruk. Ett sådant här internationellt arrangemang skall inte i huvudsakfinansieras med TV-intäkter, som är en mycket osäker inkomstkälla. Och framförallt skall de kommersiella krafterna kring idrotten och internationellaidrottsarrangemang avlägsnas, så att dessa inte blir kommersiella jippon. Hur förhåller sig de konkreta arrangemangen i ochÅre till dessa utgångspunkter? Ja, först och främst finns det tveksamma inslagfrån idrottslig utgångspunkt. Vidare finns det tveksamheter frånskattebetalarnas utgångspunkt. Det behövs stora investeringar i nyaanläggningar, främst i . Flera av anläggningarna skall uppföras förengångsbruk. Om de skall brukas efter ett , kommer de att förorsakakommunerna enorma driftskostnader. Driftskostnader för andra anläggningar ärredan en stor utgiftspost för kommunerna. Dessutom är dimensioneringen avanläggningarna alldeles för stor för s. k. normalt användande. Huvudparten av inkomsterna utgörs av TV-intäkter. De ärberäknade till över 1 miljard av de 1,3 miljarder som garanteras av stateneller de 1,7 miljardersom man räknar att intäkterna skall uppgå till. En mycket stor del Prot.1985/86:157 äralltså TV-intäkter, och de inkomsterna är mycket osäkra. Osäkerheten om 30maj 1986 TV-intäkternai framtiden är ju mycket stor, sä det kan redan där bli en ' chansning.Man kan betrakta OS-satsningen som ett ekonomiskt högriskpro- i spel 1992 jekt. De indirekta följdkostnaderna förskattebetalarna i och Are ' kommer attbli stora - den saken står utom allt tvivel. Dessutom vill jag säga att bakgrunden till dessa planer ärstora näringslivsintressen - med betoning på stora som i allt sitt tidigareagerande försett både kommittéer och annat med sina personer och drivit framplanerna men har krupit bakom idrottsrörelsen. Det betyder inte att detär idrottsrörelsen i sig själv som har drivit fram detta. När sedan utskottetoch det föredragande statsrådet säger att näringsliv, turistintressen ochgoodwill är det mycket intressanta i det hela, kan man läsa mellan raderna ochse vilka intressen som skall främjas - det är inte i första hand idrotten. I finns det inom alla partier ett stort motstånd motOS. Man är inte idrottsfientlig - tvärtom. Man vill ha sina skidspel. Det ärlagom för orten. Man säger: Bästa sättet att ge idrott åt alla är inte attsatsa pä . Just en sådan satsning i Faluns kommun och i omkringliggandekommuner drabbar ju de lokala föreningarna - det gäller även i periferin avkommunen. Det är därför inte konstigt att det inom alla partier finns ett stortmotstånd mot . Kommunen är för liten för att kunna bära ansvaret i dettasammanhang. Jag avser då såväl service och publiktillströmning somkommunikationer och anläggningar som har tillräcklig kapacitet för ett sådanthär arrangagemang. Det kommer inte att finnas mycket svängrum i denna kommunsekonomi. Det gäller inte bara efter utan också före . Redan nu är det satsningen på ett som dominerar när detgäller den kommunala ekomomin - till förfång för service, omsorg av alla slagoch kollektiva satsningar på t. ex. kommunikationerna. Utskottet å sin sida säger att det är bra med en sådan härsatsning. Det är bra att intresset för idrott finns. Resultatet av en satsningav detta slag kommer att vara positivt. Men det är ändå fråga om etthögriskprojekt. Man instämmer i skrivning i propositionen. Jag vill då bara säga att det är ett aningslöst beslut somvi strax kommer att fatta. Det är felaktigt ur idrottens synvinkel. Dessutomkommer inte beslutet att säga någonting om hur vi framöver vill se på idrotten.Vidare kommer skattebetalarna - i berörda kommuner eller i landet över huvudtaget - att få bära stora kostnader. Med detta yrkar jag bifall till detvå reservationer från vpk som fogats till detta betänkandet. 56ANDERS (): Det råder en utomordentligt stor enighet omönskvärdheten av att de 1992 kan förläggas till ,till och Åre. Den enigheten visar sig däri att samtliga remissinstansersom har fått yttra sig är positiva. Idrottsrörelsen står helhjärtat bakomansökan. De kommuner och län som främst berörs har målmedvetet arbetat för attspelen skall förläggas till . Näringslivet inser vilken betydelse ettsådant arrange- 4 protokoll 1985/86:15 7 mang har för bl. a. turistnäringen. Regeringen har tagitfasta på denna uppslutning kring spelen och föreslår i den proposition som vinu behandlar att staten ikläder sig en ekonomisk garanti om nära 1,3 miljarderför att säkra genomförandet av spelen. En sådan garanti är en förutsättning föratt den skall kunna fattabeslut om att spelen förläggs till . Det ärenbart vpk som har en annan mening. Det finns tre mycket klara och koncisa skäl till enpositiv inställning till i : För detförsta är det bra för idrottsrörelsen. För detandra är det bra för de kommuner och regioner som berörs. För dettredje är det bra för näringslivet, i synnerhet för turismen. Det råder inget tvivel, herr talman, om att värdskapet förde skulle utgöra en stimulans och en utmaning föridrottsrörelsen. har deltagit i alla vinterspel . Dethar vi gjort med en förhållandevis omfattande representation och med storaidrottsliga framgångar. Det är inget fel i att säga att har varit enav förgrundsnationerna i historia. Vi är också överens om värdetav att delta i det internationella idrottsutbytet. Mot den bakgrunden är detnaturligt att vi också har en önskan att stå för värdskap ocharrangemang. Det är givet att den publicitet som arrangerandet avspelen föranleder dels innebär att den internationella uppmärksamheten riktasmot svensk idrott, dels stimulerar idrottens organisationer, dels kan inspireramånga människor till aktivitet och intresse. Som framgår av de utredningar som gjorts omförutsättningarna för spelens genomförande är det nödvändigt med ett stortengagemang och stora insatser på ideell och frivillig basis för att klaragenomförandet. Åven det har ett stort värde. Kommunerna som berörs har arbetat målmedvetet för att fåspelen förlagda hit. Länsstyrelserna i och har i sinaremissvar framhållit betydelsen av för turistnäringen och förnäringslivet i övrigt. Det råder alltså inget tvivel om att de lokalainstanserna är positiva och inser värdet av arrangemanget. Det är i linjedärmed naturligt att såväl kommuner som länsmyndigheter och näringslivetinriktar sin planering sä att de långsiktiga fördelarspelen ger kan tas tillvara på ett så bra sätt som möjligt. Detta säger jag som en kommentar till detsärskilda yttrande som representanter i utskottet står bakom. Viförutsätter helt enkelt att näringsliv och kommuner i eget intresse tar tillvara de möjligheter att utveckla regionerna som spelen ger. I de områden som främst berörs av spelen finns redan enefter våra förhållanden väl utvecklad turistnäring. Det är självklart attspelens förläggande till och Åre innebär en ytterligare skjuts framåtför denna näring i området. Men den uppmärksamhet som spelen kommer att få imassmedia världen över riktar blickarna mot i sin helhet. Det är därförockså ett intresse för turismen i hela landet att utnyttja situationen. Vikonstaterar i utskottsbetänkandet att det bör ankomma pä turistnäringen att isamband medSveriges turistråd ta till vara de möjligheter att öka Sverigeturismen som i vårt land skulle ge. Det är naturligtvis positivt även för näringslivet iövrigt om ett arrangemang av den här storleksordningen förläggs hit. Vpk avstyrker, som jag sade, regeringens förslag. Vpkanser att spelen fordrar alltför stora investeringar som senare kan bli enbelastning för kommunerna. Jag vill göra den kommentaren att de investeringarsom behöves för att genomföra spelen blir ganska måttliga i jämförelse med vadsom skett på en del andra arrangörsorter . Det problem somvpk-reservationen tar upp har naturligtvis kommunerna varit medvetna om, men dehar gjort den bedömningen att sådana konsekvenser som vpk befarar inte skallbli aktuella. Det finns faktiskt mycket av de anläggningar sombehövs. De kompletteringar som behöver göras innebär också att vi inom deflesta vintersportgrenar efter spelen kommer att förfoga över modernaidrottsanläggningar som fyller alla internationella mått. Det är naturligtvisen tillgång. Förhoppningsvis kommer inte att vara det sista storaidrottsarrangemanget med som värdland. Jag vill här också göra en kommentar till vad Lars-OveHagberg i sitt anförande sade om investeringarna. Om vpkhade bedrivit samma politik i början på seklet, så skulle vpk - i linje med vadman nu säger - naturligtvis ha sagt nej till att byggdes i isamband med somrnar-QS. har fungerat som enidrottsarena och som en plats för andra aktiviteter i . Det finns allanledning att förmoda att de relativt små investeringar som behövs i det nuaktuella området kommer att ha en funktion för och under långtid utöver det OS-år som vi nu hoppas pa. Kalkylerna är osäkra och den nu föreslagna garantin är enhögriskgaranti, säger vpk vidare. Naturligtvis går det inte att med hundraprocentigsäkerhet förutsäga utfallet. Vår bedömning är emellertid den, att deberäkningar och de avvägningar som ligger i planeringsarbetet är gjorda medstor måttfullhet och stor hänsyn till erfarenheter från de senaste olympiskavinterspelen. Som bekant har vi tidigare lämnat en sådan härgaranti. Sannolikheten för att spelen ekonomiskt kan föras i hamn är snararestörre nu än för fyra resp. . 1 den andra vpk-reservationen vill partiet att riksdagenuttalar sig för en förändrad inriktning av spelen. Det är naturligtvisidrottsrörelsen i som skall ta initiativet till det, om den nu skulleönska en sådan förändring. Jag yrkar avslag på de två vpk-reservationerna och bifalltill kulturutskottets hemställan i betänkande nr 23. Avslutningsvis vill jag, herr talman, uttala denförhoppningen att ansökan från och Åre när det gäller höstens beslut iden också har de olympiska gudarnasbevågenhet. 57LARS-OVE (vpk) replik: Landets etablissemang har i remiss sagt ja.För att åskådliggöra att denna fråga inte är så otroligt fast förankrad, AndersNilsson, vill jag tala om att en liten enkät som det regionala TV-nytt gjordeen vanlig helg gav det överraskande resultatet att det fanns en klar nej- Prot.1985/86:157 majoritet. Jag vill inte använda det som något fast belägg, men detger en vink om att stämningarna inte är såentydiga. Dessutom vill jag säga till att närsocialdemokraterna i tidigare var i opposition var de emot detta förslag.Sedan hamnade de på kommunalrådsposter, och då blev de för förslaget. Typisksocialdemokratisk politik, skulle jag vilja säga. Jämförelser mellan de nu aktuella investeringarna och desom gjordes på i haltar ganska mycket. , kommerbob-banan, den stora investeringen i , att användas ? Kommer de treishallarna att användas ? Vad har utvecklat är ett skidstadion,som kanske kommer att användas . Men något arrangemang av olympiskstorlek kommer näppeligen att ske i . Alltså får vi på en ort anläggningarsom är diskutabla från kostnadssynpunkt, med tanke på hur vi skall använda demsedan och var kostnaderna skall läggas. Jag tycker att det är litet beklagligt attsocialdemokraterna så reservations-löst stöder detta förslag, utan att ägna entanke åt att har hamnat snett och att man borde göra något åt att dekommersiella krafterna har tagit över. Tvärtom ställer man reservationslöst upppå allting och säger att det är bra för idrott, kommuner och näringsliv. Det ären ganska förfärlig tanke egentligen, som jag inte tror befrämjar idrotten ochinte heller arbetarrörelsens syn på idrott och rekreation framöver. Det kanskeär det mest beklagliga i hela historien. Det aktiverar och stimulerar till intresse, säger . Ja, det gör idrotten. Men då måste den också ha ett sådant innehållatt den gör det på ett riktigt sätt. Elitidrotten bör utvecklas sä att denverkligen stimulerar och ger en sådan bild i hela vårt land att vi idrottar pårätt sätt - utan egoism i första hand, . Det är det somframträder . Men när vi här i vill utveckla en idrott för allaoch se till att aktivitet och intresse skall få utlopp, när vi vill attidrottsrörelsen skall få sina pengar så att den verkligen i vardagslag kanerbjuda detta och säger att en del av tipspengarna skall gå till idrotten, dåsäger socialdemokraterna nej. Men 1,3 miljarder penningvärde satsarman som garanti för ett olympiskt spel av elitidrottskaraktär. 58 () replik: Jag tror att det finns en fundamentalskillnad, som har visat sig , mellan vpk och oss när det gällersynen på idrotten och den inriktning som idrotten har. Vpk vill ta initiativ avpolitisk art i riksdag och tala om för idrottsrörelsen vad som är bästför den. Vi vill för vår del lyssna på idrottsrörelsen och grunna på desynpunkter som den har. Vi finner nästan varje gång att det är förståndiga ochväl avvägda synpunkter. Vi vill alltså lyssna pä folkrörelserna och se till attansvaret och besluten i första hand ligger hos dem. Vi vill inte genompolitiska initiativ bestämma hur idrottsrörelsen skall utforma sinaidrottstävlingar. När detgäller de investeringar som behövs på det här området sade jag i mittanförande att de är av relativt blygsam omfattning jämfört med vad som har varitfallet på andra orter som har arrangerat . 52 alldeles riktigt. Även om vi intekommer att få ett i sä länge vi lever ellerunder , kommer t, ex. bob-banan att kunna användas för PrOt,1985/86:157 världsmästerskap. Europamästerskap och andra stora tävlingar, somvi hoppas få arrangera då och då. En förutsättning för att viskall kunna hävda oss i de här grenarna är att vi har anläggningar som fyllerde internationella måtten vad gäller standard och annat. Det är faktiskt entillgång för idrottsrörelsen framöver att ha dessa anläggningar. Jag tycker inte att jämförelsen medStadion egentligen är så dålig. Även om man inte kan se fram mot ett 70-årigtperspektiv, kan man nog förutsätta att anläggningarna i dessa län och kommunerkommer att vara till nytta och glädje både för invånarna där,för oss andra i landet och för de turister som kommer hit. 59LARS-OVE (vpk) replik: Tyvärr, , är det stora ideologiskaskillnader mellan socialdemokratin och oss i den här frågan. Socialdemokratinvill nämligen inte alls se de ideologiska sambanden med idrotten. Det politiska väsendet skapar förutsättningar föridrottande genom anläggningar och ekonomiska medel till idrotten. Menbeträffande den ideologiska överbyggnaden över idrotten, - påvilket sätt den skall finansieras, vem som skall ge prispengar, vad som ärmålet för den - där ligger arbetarrörelsen i sin linda, och socialdemokratinbidrar ingenting alls. Dessa prispengar, denna egoism, detta sätt att klara sigbäst, att fundera på hur många människor idrotten slår ut och det socialaskyddsnätet, ja, detta ägnar socialdemokratin ingen som helst tanke, utanbefrämjar tydligen elitidrotten reservationslöst utan hänsyn till att det kanbli något fel med elitidrottens utveckling. Det är det vi pekar på.