prot · G909156 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:156 Förhandlingarna leddes till en början av andre vicetalmannen. 49 § Fortsattes behandlingen av näringsutskottetsbetänkande /86:34, arbetsmarknadsutskottets betänkande 1985/86:18 samtnäringsutskottets betänkanden /86:24 och .36 (forts, från s. 88). Kammaren övergår nu till attdebattera näringsutskottets betänkande 36 om vissa oljebolagsfrågor. 208 (): Det är frestande att i det här ärendet draparalleller mellan affärerna i TV-serien och regeringens oljeaffärer. , på underlag och motiveringar synnerligen mager proposition om vissaoljebolagsfrågor har regeringen framlagt förslag att OK, OY och detstatliga, helägda skall gå in som ägare i ett gemensamtföretag, , med verksamhet inom oljeområdet. , då bildades, har Sverigesskattebetalare satsat en och en halv miljard i . Bolagetsuppgift skulle vara att förstärka trygghet beträffande försörjningenav oljeprodukter på en osäker oljemarknad. SP har inte varit ett särskiltlyckosamt företag . OK har inte heller gått särskilt bra.Förluster i rad på totalt har skakatOK i sina grundvalar. Företaget har tvingats upplösa reserver och tvingatssälja ut delar av sin raffinaderiverksamhet. Trots detta har OK:s rörelse integått ihop. Situationen för företaget har efter hand blivit alltallvarligare. Inget kunde då kännas mer angeläget för en socialdemokratiskregering än att gå in och hjälpa ett av rörelsens företag. Det är den hjälpenvi nu ser redovisad i en proposition som på några få sidor rapsodiskt beskrivertillvägagångssättet. Att utifrån propositionen göra en ekonomisk bedömning avdet affärsmässiga i förslaget är omöjligt. som regeringen ett otalgånger har kritiserat företag som skall introduceras på börsen för att de intei detalj i emissionsprospekt har redovisat sin ekonomi, så väljer regeringensjälv. åberopandekonkurrensskäl, att dölja det mesta genom att hemligstämpla allt material.Skälet till detta, herr talman, kan inte vara annat än att affären avallmänheten kan tolkas som osund. Statens bolag, , beräknas i den konsolideradebalansräkningen per ha ett eget kapital om minst 550 milj. kr. Detta ger staten av aktiekapitalet. OK har å sin sida garanterat attden verksamhet företaget lämnar över och som givit OK uppemot 1 miljard kronori förluster utgör ett värde av minst 580 milj. kr. Detta ger OK en ägarandel på53 %. , det statliga finska oljebolaget, går in med 320 milj. kr. ikontanter och med råolja till ett värde av 280 milj. ; det gör alltså totalt600 milj. kr. Detta ger företaget av aktiekapitalet, men enleveransrätt om 600 000 m'' oljeprodukter till OKP. SP avstår med andraord, trots att deras tillförda värde är lika stort som OK:s, ägarmajoritet tillOKP. Vi kan med andra ord slå fast att dennybildade , som - trots att riksdagsbeslut inte fattats - dragit igång sin verksamhet och tillsatt sin styrelse, är ett statligtbolag, utan ett bolag som står under total dominas av enskilda intressen. Genomde vetoregler som aktieägarna i har kommit överens om kan var ochen av dessa blockera bolagets utveckling. Denna helt förändrade situation tar den socialdemokratiskaregeringen nu till intäkt för att låta skattebetalarnas finansieringsstöd fördet tidigare statliga bolaget föras vidare till det privatägda, folkrörelsedomineradeQKP-bolaget. Det är ett övergrepp mot den tidigare tanken om statens intresseav dominans och deltagande i oljebranschen. Detta är värt att uppmärksamma ochkräver flera förklaringar än vad som ges i propositionen på i stort sett baratre rader. Förutom att staten avstår från aktiemajoriteten ger denOKP den exklusiva rätten att leverera oljeprodukter till samtliga SverigesOK-mackar som ligger utanför . Risken är stor och givetvisfrestelsen uppenbar att OKP kommer att tillämpa låga marginaler. Därmed får manen konsolidering och vinstöverföring till . Detta är, herr talman, ett allvarligt påstående, men vilkagarantier för motsatsen har vi som skattebetalare när vi nu går in somminoritetsägare? Affärstransaktionen kan inte uppfattas som annat en än gåvafrån den socialdemokratiska regeringens sida på minst 550 milj. kr. till OK ochtill den ekonomiska grenen av den socialdemokratiska rörelsen. Det är därförsom vi moderater hävdar att staten borde ha valt att låta SP på ett öppet sättutförsäljas till högstbjudande intressent. Ett sådant förfarande skulle hagivit staten en intäkt som den nu går miste om. Dessutom - och det är inteminst viktigt - skulle den socialdemokratiska regeringen då ha undvikit attlåta skuggor falla över sig av misstanken att favorisera egna intressen. Men det är inte slut med det här. Verkligheten är nämligenden att SP och OK sammanslagna inte skulle ha kunnat driva en lönsam verksamheti konkurrens med andra oljebolag utan kapitaltillskott. Förmodligen upplevderegeringen det då som något magstarkt att man från statens sida skulletillskjuta ytterligare medel, utöver gåvan på 550 milj. kr. Förmodligen kundeinte heller OK med sina stora förluster ta fram så mycket kapital. Man söktesig därför till en annan partner, som med blygsamma anspråk på ägande kundetillskjuta 600 milj. kr. i friska medel. Det finska statliga kände sigtilltalat härav, för det fick rätten att leverera 600 000 m'oljeprodukter till . Detta ger möjlighet att förbättra sinhandelsbalans vad gäller med värdet av detta, ca 600 milj. kr. I och för sig kan det här vid första ögonkastet se rättoskyldigt ut, men det innebär att avstår från att från importerasamma mängd oljeprodukter. handelsbalans med försämras ochdärmed våra möjligheter till export av livsmedel, kemiska produkter,verkstadsprodukter, maskiner etc. Redan nu är det tillräckligt svårt att fåloss valuta för handel med . Inte minst efter kommer detatt vara ännu svårare. Med den socialdemokratiska regeringens generositet mot OKförsvinner ytterligare minst 600 milj. kr. Det är alltså svensktnäringsliv som får betala fusionen SP-QK genom minskad export tillSovjetunionen, i ett läge där vi behöver ytterligare utveckling ta vårutrikeshandel. Den finska förslagenheten när det gäller att skapaförutsättningar för export för sin indus'tri är lika stor som den svenskaregeringens enfald. I går beslöt den socialdemokratiska majoriteten här iriksdagen av bytesbalansskäl att höja charterskatten med 100 milj. kr. I dagkommer den socialdemokratiska majoriteten att försämra vår verkstadsexport tillSovjet med 600 milj. kr. Var finns logiken? Vad säger de övriga oljebolag somverkar på den svenska marknaden? Kan de känna sig nöjda med att statenfavoriserar OK? Tycker de att det föreligger konkurrensneutralitet när statenmed alla tillgängliga medel gynnar ett av oljebolagen på marknaden? Hur stämmerdetta med den försäljningstrygghet som regeringen talar om? Vilka garantier fördenna finns när man retar upp de övriga, som i ett krisläge förväntas ocksåskola ställa upp? Det finns också ett annat intressant område, som det finnsanledning att ta upp till debatt. I en handling som gav ut fördrygt , , undersökte man vilka intressen svenskindustri kunde ha av att köpa in sig i Svenska , detnorska dotterbolaget, som kommer att överföras till hälften till OKP. Idetta bolag fanns intressen på den norska kontinentalsockeln. gickut och sade; Vårt bolag är värt 480 milj. kr. Vill ni köpa andelar i det? Det är, herr talman, värt att notera att hälften av dettabolag säljs för en krona. Man kan fråga sig vad det är för tragedier somhar inträffat och som har gjort att SPE har fallit med 480 milj. kr. i värde påett år. Jag hoppas att eller energiministern själv vill kommamed en förklaring. Oljeprospekteringen i har kostat mycket pengar,och staten har tillskjutit stora belopp. beslötriksdagen på regeringens förslag att anslå 600 milj. kr. i stöd tilloljeprospektering. Därav skulle 540 milj. kr. gå till SP, eftersom det var etthelstatligt bolag. Övriga skulle få dela på 60 milj. kr. ,, ärregeringen beredd att till det nybildade OKP, i vilket man bara ärminoritetsägare, överlämna det som ännu inte är utnyttjat av detta bidrag, nämligen170 milj. kr. Vad ligger bakom denna ändrade inställning till statligt ochenskilt ägande? År det möjligen OK? Det finns,herr talman, betydligt mycket mer att ta upp i den här frågan. 10 protokoll 1985/86:155-156 Frånmoderat sida är vi minst sagt upprörda över regeringens hantering av SP ochskattebetalarnas pengar. Vi har därför i en av reservationerna yrkat att denplanerade bolagsbildningen inte skall fullföljas. Med detta yrkar jag bifall till de moderatareservationerna vid näringsutskottets betänkande 36. 209 (): har tillbaka agerat på enmarknad som kännetecknas av överetablering och pressad lönsamhet. Ensammanslagning av () och Svenska () anser vi i mot denna bakgrund som godtagbar. Det är viktigtatt anpassa råoljeförsörjning och förädlingskapacitet till OK:s andel avoljemarknaden. Genom sammanslagning kan SP garanteras avsättning för sinaprodukter. I propositionen föresläs att även det finska , somframför allt får sin olja från , skall ingå som delägare ochdärmed garanteras att till bolaget på marknadsmässiga villkor få levereraminst 600 000 m"* råoljeprodukter . Med tanke på den minskade marknaden och rådande prispresshar vi svårt att förstå varför något företag - svenskt eller utländskt - skullegaranteras en relativt stor del av den svenska marknaden. Dessutom föreslås att staten lämnar en garanti beträffandevärdet av den tillskjutna egendomen. I propositionen betonas också vikten avatt verksamheten kan bedrivas affärsmässigt samt att strukturinsatser skallfinansieras på kommersiella villkor. tycker att detta rimmar dåligtmed de statliga garantiutfästelser som regeringen ämnar utfärda. Det är inte så länge sedan som enöverenskommelse träffades mellan OK och SP om samverkan på olika områden. Dethar då endast handlat om svenska intressenter. Vi motsätter oss alltså inte fusionen mellan , dåden kan förväntas medföra avsevärda rationaliseringsvinster. Men vi anser attbolaget bör vara helsvenskt. Jag yrkar bifall tillreservationerna 1,3,5 och 7 och i övrigt till utskottets hemställan. 210IVAR (): Då , som har specialkunnandevad avser oljebolagsfrågorna, är förhindrad att delta i denna debatt, skall jaggöra några korta kommentarer till det nu aktuella betänkandet 1985/86:36 omvissa oljebolagsfrågor. Trots att oljeersättningen har varit mer framgångsrikän de flesta av oss ansåg möjligt, är oljan fortfarande vårt största enskildaenergislag. Så kommer det också att förbli under åtskilliga år framöver. Detfinns alltså tunga motiv för att så långt som möjligt effektivisera oljehandeloch främja en god försörjningstrygghet. Vi har i förordat en samordning avde nationella oljeföretagen. Samgåendet mellan ligger alltså väl ilinje med vad har förordat. Genom Nestes inträde i bolaget harsamarbetet vidgats till ett nordiskt perspektiv. Detta kan innebära fördelar.Vi i vill ändåstryka under att det i propositionen redovisade samgåendet mellan Prot.1985/86:156 OK, SP och knappast kommer att bli problemfritt. Samarbeteti det nya bolaget styrs av ett komplicerat avtal. På en rad ~ ] punkterhar de ingående företagen vetorätt. Självfallet kan detta innebära ' °' *'" a. avseende fullföljande av vissa nationella uppgifter som lagts tillbolaget med anledning av det statliga delägandet. Totalt tror vi att de gemensamma intressena skall väga såtungt att rimliga lösningar kan nås på partsskiljande problem. Vi i centernmenar att OKP bör få sin chans. I varje fall anser vi det olämpligt att fallaundan för de internationella oljebolagens intressen. Vi i ser en klar fördel i att som nationkan företrädas gentemot oljeproducerande länder av ett företag länder som hardominerande statligt ägandeintressen. OKP kommer i det sammanhanget attuppfattas som ett av statsmakten sanktionerat företag, och därmed kanförhandlingar bedrivas på mera jämbördig nivå. Åven om det i dagensöverskottsmarknad kan synas vara inaktuellt med dylika direkta förhandlingaroch överenskommelser, kan den tid då detta åter blir aktuellt komma snabbareän vi tror. I någon mån kan OKP medverka till att öka försörjningstrygghetenavseende olja. Bildandet av OKP kan alltså på ett rimligt sätt platsa ien välavvägd och långsiktig oljepolitik. Den statliga andelen i OKP kommer i utgångsläget att vara30 %. Vi anser inte att det finns skäl att ändra på den andelen. Iett längre perspektiv ser vi däremot inget hinder att den statliga andelen tillviss del kan avyttras. När erfarenhet vunnits av OKP;s effektivitet ochkonkurrenskraft, och jag förutsätter då att det blir ett positivt utfall, kandet inte vara primärt att genom ett statligt ägande bedriva en konstruktivoljepolitik. Det kan mycket väl räcka med en insynspost för att markera QKP:snationella uppgifter. På ett par viktiga punkter delar inte centernutskottsmajoritetens uppfattning. Informationen avseende bildandet av OKPborde redan från början ha varit bättre. Propositionen är i viktiga avsnittalltför knapphändig. Vi delar inte heller utskottsmajoritetens expansiva syn påoljeprospekteringen. Med hänsyn till den krympande oljemarknaden och denmålsättning som vi är överens om, att ytterligare minska vårt oljeberoende,finns det ingen anledning för staten att stimulera omfattandeoljeprospektering. Vi anser att stöd till olje- och gasprospektering börbegränsas till insatser inom . De företag som önskar bedrivaprospektering utomlands bör själva stå för de ekonomiska riskerna i sådana satsningar.Möjligen kan vi acceptera att stöd utgår övergångsmässigt för insatser iNordsjön. avstyrker alltså regeringens begäran ombemyndigande att fatta beslut som medger att de reserveradeprospekteringsmedlen enligt nu gällande regler får utnyttjas inomOKP-koncernen. Vi menaratt regeringen i stället skyndsamt skall framläggaförslag om ändrad inriktning pä prospekte-ringsstödet enligt de principer jaghär redovisat. Därmed kan resurser frigöras för andra, mer angelägna ändamålinom energisektorn. Det bör väl också påpekas att det här är överenskommelsersom kommit till stånd fullt frivilligt. Jag har i alla fall fått den uppfattningen att depriser 147 Prot.1985/86:156 som betalats sannolikt skulle ha varit ungefär desamma om dethade varit 29 maj1986 andra parter inblandade i affären.Därmed tycker jag att mycket av det som ... , u 1 r' sades tidigare om att affärenskulle vara osund faller på rent sakliga grunder. Vissaoljebolagsfragor t- c o Vi har påingen punkt konstaterat att det skulle kunna bevisas något osunt Jag yrkar bifall till reservation 1 och 8 samt i övriga delar till 211 (): anser att det är av storvikt att landets försörjning med oljeprodukter inte tillåts att bli heltberoende av utländska intressen. Det är därför positivt att möjligheterna tillökad samverkan mellan svenska oljeföretag kan tas till vara. Frånberedskapssynpunkt är det värdefullt att norska och andra företag som hartillgång till oljekällor är väl företrädda på den svenska oljemarknaden. Mot den bakgrunden hälsar utskottsmajoriteten medtillfredsställelse det avtal som träffats mellan staten. Oljekonsumenterna ochdet statliga finska bolaget om bildande av ett gemensamt ägt bolag, OKPetroleum. Bolaget kommer att ägas till av OK, av staten och avNeste. Staten tillskjuter till det nya bolaget rörelse, där bl. a. ingår av aktierna i och avaktierna i . OK tillskjuter den rörelse som bedrivs inomvaruförsörjning, företagsmarknad och värme inkl. distribution. Häri ingår bl.a. av aktierna i och av aktierna i verksamhet berörs inte på annat sätt än att det nya bolagetskall leverera QK-föreningarnas hela behov av drivmedel och eldningsoljor. Detta innebär att QK:s tillskott uppgår till 580 milj. kr.per , vartill kommer en extra nedskrivning av varulagret med100 milj. kr. Därutöver tillför marknad sorn engaranterad marknad för det nya bolagets produkter. villebortse från dessa fakta när han gick till illasinnat angrepp mot förslaget. tillskjuter 600 milj. kr.-dels 320 milj. kr.kontant, dels 280 milj. kr. i form av råolja. har fått rätt att årligenpå marknadsmässiga villkor leverera 600 000 M-* oljeprodukter. Genom överenskommelsen blir det statliga engagemanget ihuvudsak oförändrat. Statens ägartillskott garanteras till 550 milj. kr. Utskottet tillstyrker i alla delar regeringens förslag.Mot utskottets beslut har de borgerliga ledamöterna reserverat sig i olikadelar. Gemensamt anser de i reservation nr 1 att informationen iregeringens proposition inte varit öppen och tillräckligt fyllig. Till detta äratt konstatera att utskottet har haft tillgång till all den information somutskottsledamöterna har efterfrågat. Utskottets ställningstagande grundas bådepå propositionen och på det material utskottet därutöver erhållit. Läser man reservation nr 1 skulle man kunna tro att härfinns begravda hundar. Så är alltså inte fallet. Regeringen har inte dolt något. Vid en jämförelse med de regeringspropositioner som lades fram under de borgerli- 148 ga regeringsåren, hävdar sig denaktuella propositionen väl. Självfallet förändras, i takt med utvecklingen, kraven pävad som skall redovisas i regeringspropositioner, bl. a. i samband medföretagsaffärer. Utskottet utesluter inte att det kommer förändringar iframtiden. I det aktuella ärendet har dock enligt utskottets uppfattninginformationen varit fill fyllest, och det finns det anledning att slå fast, motbakgrund av den här reservationen. De moderata ledamöterna säger i reservation nr 2 att detfinns anledning att misstänka att regeringen i samband med bildandet av OKPetroleum på ett otillböriigt sätt gynnar OK. Det finns, framhåller reservanternavidare, inget skäl att stödja just kooperativa företag. För att börja med det sista; Konsumentkooperationeninnebär att konsumenterna bygger upp företag där de själva har insyn ochinflytande och delar överskotten i förhållande till inköpta produkter.Bestämmanderätten grundas på principen en medlem-en röst. Detta ger dekonsumentkooperativa företagen en unik ställning i jämförelse med de privataoch multinationella företagen, när det gäller demokratiskt styre, insyn ochkontroll. Inte minst skapar detta en stark förankring av företagens verksamhetinom landet. Allt detta har vi erkänt i många andra sammanhang. Detfinns ingen anledning att ifrågasätta detta när det gäller oljekooperationen.Tvärtom finns det anledning att betona dessa faktorer, som har ett specielltvärde när det gäller oljebranschen, där marknaden domineras av storamultinationella företagskombinationer, som kan laborera helt oberoende av oss iSverige. Det är för mig helt obegripligt att med sitt nationellaförflutna kan påstå att det mot denna bakgrund inte finns anledning att stödjajust kooperativa företag inom oljebranschen. hör det till saken att inte har redovisaten enda punkt och inte fört fram ett enda argument som stödermisstänkliggörandet i reservationen att OK otillbörligt skulle gynnas. Hela anförande var ett enda försök tillmisstänkliggörande utan att redovisa några argument. Jag ber därför att tillPer-Richard Molén få rikta en klar och konkret uppmaning: Redovisa här idebatten de skäl som ni har för detta misstänkliggörande! Jag kan bara hänvisatill vad representanterna för de andra två borgerliga partierna sagt alldelesnyss- de om några borde ju kunna sägas vara bättre bedömare av denna situationän jag- och de har klart deklarerat att det inte finns fog för någotmisstänkliggörande. I reservation nr 3 ifrågasätter folkpartisterna detutländska inflytandet i , som erhålls genom att för ett prisav 600 milj. kr. får av ägarkapitalet. Enligt utskottsmajoriteten innebärNestes inträde att det nya bolaget får ett fillskott av friskt kapital som ärnödvändigt för att ge slagstyrka på marknaden. har kompetens i fråga omvaruförsörjning och förädling av råvara samt marknadskraft, vilket förstärkerdet nya bolagets möjligheter. Detta är värdefullt. Till bilden hör också att levererarprodukter till den svenska oljemarknaden. Garantin på 600 000 m' oljeprodukterär alltså inte ett nettotillskott. Enligt reservation nr 4 anser att det intefinns några motiv för staten att äga oljeföretag. Vår energiförsörjning skall istället tryggas genom norska och internationella oljeföretag. Som fastslog skulle det statligaengagemanget i syfta till att skapa en försörjningsmässigtstabil struktur på den inhemska oljemarknaden. Detta skäl kvarstår naturligtvisfortfarande och motiverar i sig det statliga engagemanget i . på förslaget i dess helhet kan vi konstatera att det självfallet är ettstarkt nationellt intresse att det finns ett svenskt oljebolag. Det ärnaturligt att staten och oljekooperationen tar ansvar för detta, när andraintressenter inte klarar uppgiften. I fråga om prospekteringsverksamheten finns det trereservationer, nämligen en från vardera , och centern.Moderaterna protesterar mot oljeprospektering med statliga subventioner ochanser att prospekteringen skall ske enbart efter affärsmässiga principer.Centern vill över huvud taget inte bedriva oljeprospektering. Folkpartietsreservation innebär ett tillstyrkande av fortsatt prospekteringsverksamhetenligt nu gällande regler. Utskottsmajoriteten anser att det från såvälenergipolitiska som industripolitiska utgångspunkter är motiverat med ettfortsatt svenskt engagemang i prospektering efter olja och naturgas. Givetvismåste aktiviteterna bedrivas till rimliga kostnader för staten. Den statligtstödda verksamheten bör bli finansiellt självbärande. Detkan tilläggas att det statliga stödet till prospektering endast ges till verksamhetersom bedrivs i eller angränsande havsområden. Under hänvisning till vad jag sagt vill jagyrka bifall till näringsutskottets hemställan i betänkande 36 på alla punkteroch avslag på samtliga reservationer. Anf.212 (): Alla som har lyssnat på kannotera att de frågor och funderingar jag tog upp i mitt anförande fortfarandestår obesvarade. fick tillgång till det hemligstämpladematerialet. I vanliga näringslivssammanhang presenteras detta enligt bestämdaregler i öppna, offentliga emissionsprospekt. Så inte i det här fallet. I den första omgången handlingar, som skulle varfullständiga, fanns allting med förutom informationsmaterial som gällderelationerna mellan OK och OKP. Först, i samband med ytteriigare en omgånghandlingar presenterades även detta material för näringsutskottet. Det intressanta är att det i den konsolideradebalansräkningen för OK finns en skuld på 240 milj. kr. som OKP tar med sig in isin verksamhet. Vad är detta för ett belopp, ? År det värdet påden marknadsandel som OKP får? Det är också värt att notera att aktiekapitalnedskrivs från 275 milj. kr. till 150 milj. kr. innan man genomför fusionen. Vidare är det värt att notera vilka principer som användsvid varulagervärderingen. I vanliga fall brukar man vid en varulagervärderingta upp lagret till det lägsta av anskaffnings- eller återanskaffningsvärdena.Qm man i företagen, som i det här fallet, har samma revisorer och tillämparsamma principer, kan värderingssättet i sig kanske inte spela någon roll. Menom SP har ett mindre varulager att gå in i fusionen med än vad OK har - och dettorde finnasalla skäl att utgå ifrån det - innebär detta att man låter OK gå in med Prot. 1985/86:156 ett övervärde på sitt lager, och det finns inte någon verklig grund för ett sådant tillvägagångssätt. tar inte upp de frågor som gäller , där svenskt SI B f näringslivkommer att föriora möjligheten till export till på mellan 600 och700 milj. kr. Det är, som jag sade tidigare, det pris som vi får betala för attden här fusionen skall gå ihop. Det här är inte något unikt - det finns äveninom skogsindustrin. Svensk skogsindustri köper rundvirke från . Sedanär man i så uträknande att man i sin tur köper rundvirke frånSovjetunionen. Därigenom skapar man ytterligare utrymme för export. Det skulle också vara intressant, , att fåsvar på en fråga om SP Exploration. Det var värt 480 miljoner. ärhälften värt en enda krona. Vad är det som har hänt under den tiden?