prot · G909157 · 1985-12-31 00:00:00 — Både de internationella stora tävlingarna och den svenskaelitidrotten går i flera fall ut över den vanliga breddidrotten. I t, ex. Falundrabbas de små föreningarna i periferin just av denna satsning, därför attkommunen har begränsade medel och inte har något svängrum. Det är dagenssanning, ! Och så skall vi lyssna på idrotten. Men när den kommertill oss och vill ha medel, då skall vi politiker inte ha någon mening. Vimåste väl ställa krav? Är man en del av arbetarrörelsen måste man ju ocksåställa ideologiska krav och ta ställning till om man vill befrämja idrotteneller inte. Så aningslösa trodde jag faktiskt inte att ochsocialdemokratin var. Men det följer mycket annat med detta. Jag vill peka påvad informationschefen i säger om hur man försöker myglatill sig . satsar man på var och en av för att fåspelen. Med detta idrottsmygel på hög nivå följer en fortsättning, AndersNilsson. År det över huvud taget förenligt med de demokratiska principerna attbefrämja sådant? Nej, i skrivelsen kallas det för oblyga mutförsök, och det ärdetta vi nu ger garantier för. Jag tycker det är något tveksamt. Men.tillbaka till kärnfrågan, . Varförsatsar ni inte i vanliga fall på breddidrotten, varför är ni så njugga då?Varför vill ni inte ta tipsmedlen, som egentligen är en central inkomstkälla,och ge till breddidrotten? Då kanske vi kunde avstå från och se till attidrottsaktiviteterna ökade ivårt land. Kanske TV-tittandet minskade något medan idrottsutövande och motionökade. 60 () replik: Det drabbar de små föreningarna i området,säger , Jag tror inte alls att det är så. Tvärtom stimulerardet dem till mera verksamhet. Jag har visserligen ingen erfarenhet men jag har erfarenhet från en arrangörsklubb för femdagarsloppi orientering i mitt hemlän . Resultatet åren efter det vi fick dettastora arrangemang var en mycket kraftig ökning av deltagarantalet i ochuppslutningen kring orienteringssporten. Det är väl ingen hemlighet att våra framgångar iskidspåren har lett till ökat motionsidrottande pä skidor. Dethar också enligt vad jag har kunnat konstatera lett till att ävenlängdskidåkningen på motionsbasis har ökat mycket kraftigt. Det är inte någotkonstigt med den slutsatsen. Det går, tycker jag, att utläsa mycket klarasamband mellan sådana stora arrangemang och breddverksamheten. Jag tror inte att riskerna när det gäller ekonomin är särskiltstora. I den utredning som finns med som bilaga till propositionen hänvisas dettill att de ekonomiska riskerna faktiskt bedöms som ganska små. Det finns ocksåen möjlighet att resultatet blir ett överskott. Det kommer i så fall att gåtill idrottsrörelsen i . Förutom de psykologiska och andra effekter dethär arrangemanget kan ha, kan det alltså även bidra till en bättre situationekonomiskt. När så envetet kritiserarsocialdemokratin och regeringen för njugghet mot idrottsrörelsen, är det värtatt notera att idrottsrörelsen har varit ganskaförstående, t. om. berömmande, inför de budgetförslag på olika nivåer som vihar lagt fram. Vi tycker nog att vi här i landet sammanlagt satsar väldigtmycket på idrotten. 61 (): har en särskild klang. Även omman i debatten ifrågasatt vissa som man tycker föråldrade idéer, kvarstår denolympiska glansen. Därtill kommer att man - det är jag övertygad om -allt framgent kommer att kunna främja förståelsen mellanidrottsungdom världen över och även mellan folken. Kanske kan man vara djärvnog att säga att de kommer att bidra till att trygga eller åtminstoneåstadkomma fred i världen. För aktiva idrottsmän och idrottskvinnor är en olympiadnågonting alldeles extra, och de har ett enormt allmäntintresse. När nu genom och Åre ånyo ansöker om de olympiskavinterspelen, bärs det hela upp av ett stort nationellt intresse. Då är detockså nödvändigt att ställa de ekonomiska garantier som erfordras för spelensgenomförande. Inbjudan från och Åre till innebäratt man i någon mån bjuder tillbaka. Våra idrottsmän och idrottskvinnor har jugästat många nationer och är således angelägna om att få bjudatillbaka och stå som värdar. Just inom vinteridrotterna hör till deframgångsrikaste länderna. Av lång tradition har varit starkt inom längdlöpningpå skidor, och det har inte blivit sämre under epok. I utförsåkninghar upplevt en enorm framgång, självfalletstarkt signerad . Också i andra grenar har vi haft storaframgångar. Förläggningen av till Sverigeskulle, om de arrangeras bra, få ett utomordentligt PR-värde. Det skulle varaav stort värde för många verksamheter, självfallet också för kommuner och förlandet i dess helhet. Den ekonomiska kalkyl som gjorts upp av FOC visar attspelen ekonomiskt har alla chanser att gå ihop och t. o.m. lämna en ordentligvinst. Statens garanti är därför, , inget stort vågspel. Det är självklart att de anläggningar som måste till skallutformas så att de kan komma til största möjliga användning också efter spelen.För det krävs det också ordentlig planering i förväg. Det gäller icke minst förKopparbergs och , som på sitt sätt är arrangörslän. Den motion som har väckts av . Åsling tar upp dennaangelägna inriktning. Utskottet har inte varit berett att skriva in dettaspeciellt klart. Men i ett särskilt yttrande har vi från understrukitatt det är angeläget att ställa särskilda medel till dessa läns förfogande, såatt utbyggnaderna kan få en inriktning som garanterar vida möjligheter tillutnyttjande även efter spelens genomförande. Vi tycker att det är viktigt att kunna presentera ett ökatstatligt ekonomiskt engagemang som också innebär ökade länsanslag. Detta börsärskilt prövas om beslut fattas om att spelen skall förläggas till /Åre.1 anslutning till arrangemangen kommer således en positiv PR-verksamhet attuppstå, som verkligen kommer att bidra till ökad sysselsättning. Man gör enalltför enkel bedömning om man ställer arrangerandet av emotandra insatser i samhället. Man ställer sig ofta frågan om vi kan satsa likamycket på det sociala området, om vi arrangerar i t. ex. Falun.Jag tycker att det är alldeles fel att föra ett sådant resonemang. Det ärtvärtom så, att om vi kan stimulera näringslivet i t. ex. , får vi bättreekonomiska förutsättningar för att också kunna göra insatser på exempelvis detsociala området. Jag hyser förhoppningen att vi får ett positivtbeslut när det gäller förläggningen av . Med det anförda yrkar jag bifall till utskottets hemställan. 62LARS-OVE (vpk) replik: påstår att det inte handlar om någotvågspel. Jag vill bara erinra om att vi ännu inte vet om de stora TV-bolagen, iförsta hand de amerikanska, finner ett i vara intressant och villsatsa de miljoner eller miljarder som det gäller. Vi vet inte om det finns ettsådant intresse; det är bara något som man räknar med. Vi vet inte vad somhänder . Och TV-intäkterna är den huvudsakliga inkomstkällan.Därför anser vi att det är ett vågspel, . dessutom inte om att ställa satsningar på olika områden Jag förstår att stöder ett i , eftersom han är näravän till - som var centerpartistiskt kommunalråd i underden tid då lyckades driva igenom planerna härpå och som ikommunens regi fick föra frågan vidare. Men borde också veta att man idenna kommun, med dess ekonomi, har att prioritera i valet mellan olika saker.Och det här har redan skapat stora problem. Jag vill bara erinra om att det för kommunen - som jagtalade om för - gäller att också väga olika idrottsanslag motvarandra. Det gäller t. ex. vilka idrottsanläggningar som kan behöva byggas utei periferin -och har en stor periferi. Den ekonomiska utveckling somkommunerna har innebär att orter i Faluns periferi kommer att drabbas. Jag vet inte om har någon annan uppfattning omkommunernas ekonomiska utveckling än den som socialdemokrater ochcenterpartister tillsammans står för . Det är utifrån det som jag bedömeratt det blir problem för idrotten i . 63KARL () replik: Jag måste säga att gör enganska underlig bedömning. Han borde liksom jag kunna konstatera att vi harbrist på sysselsättning i . Om man vill ha en social trygghet, måste en första åtgärdvara att få till stånd sysselsättningsobjekt. Därmed skapas ju förutsättningarför utveckling på skilda områden. Jag trodde att detta ändå skulle vara ettskäl som också vpk skulle finna angeläget att ta i beaktande vid dennabedömning. Men så är tydligen inte fallet. Den bedömning som har gjorts är ju förankrad hos i stortsett alla intressenter och inte bara hos de stora företagen, som Lars-OveHagberg vill göra gällande. Tvärtom är det idrottsrörelsens heta önskan att skall förläggas till Åre och . 64 (vpk) replik; argumentation om sysselsättningengår väl över gränsen för vad man kan bedöma i fråga om ett sådant projekt . Om medel står till förfogande, tycker jag att de bör satsas påatt skaffa mer varaktig sysselsättning. Det vore mera meningsfullt, om vi anseratt det inte är nödvändigt ur idrottslig synpunkt att arrangerasi . Det kanske blir jobb, , i den meningen att förstbygger man och sedan river man, eftersom driftskostnaderna är så höga. Det ärju den tanke som finns i fråga om bob-anläggningen. Vem skall betaladriftskostnaderna för den när spelen är över - idrotten eller kommunen? Menvisst kan det bli sysselsättning. Att sysselsättningen skulle vara det avgörande argumentetför ett olympiskt spel kan ingen seriös bedömare ta på allvar. Man måste välställa frågan vad det är vi använder pengarna till. Är beredd att satsa1,2 miljarder på utveckling, så är det alldeles utmärkt. Men då finnsdet mycket bättre projekt att satsa dessa pengar på. 65KARL () replik: Jag tycker fortfarande att litet underligt. Här är det ju fråga om en garanti, och jag äralldeles övertygad om att det blir bara fråga om en garanti. Jag tror attintäkterna kommer att finansiera verksamheten och t. o.m. ge ett överskott. Då, , är det inte fråga om att anslåpengar till alternativ, utan då är det fråga om att skaffa nya sysselsättningaroch skapa bättre resurser för att också kunna främja utvecklingen på t. ex. densociala sidan. 66 (): Det är nu tredje gången söker fåarrangera vinterolympiaden, och chanserna att vi skall få den är mycket störreän någonsin förut. Om vi lyckas får landet , landskapet ,landskapet , orterna en rejäl skjuts framåt, inte bara ifråga om idrotten utan även i fråga om näringslivet i allmänhet och turismen isynnerhet. Det är ganska anmärkningsvärt att vpk, som i alla andrasammanhang säger att vi skall främja sysselsättningen i skogslänen, går emotdet här förslaget på det vis som partiet gör. Vpk har fört en intensivkampanj mot att och Åre skall få de , krönt av ordnade ett arragemang i till förmån för den norskakonkurrentorten . Ett så osolidariskt och mot bygden illojalttilltag kan väl närmast betraktas som en skandal. Qm kommunisterna är intresserade av och Jämtlandsframtid, är det att man avbryter kampanjen mot vinterolympiaden, ivarje fall fram till , då öde 1992 skallavgöras. Jag yrkar bifall tillutskottets förslag och avslag på motionerna. 67ALEXANDER CHRISOPOULQS (vpk): har vi hört näringslivsrepresentantensflammande tal för nödvändigheten av att ordna det här OS-arrangemanget. Jag kanförsäkra både honom och de övriga debattörerna att det finns faktiskt ilandet ett brinnande intresse för satsningar på idrottens område. I varje förening, på varje ort och i varje bostadsområdefinns smågrabbar-tillsammans är de tusentals och åter tusentals - som inte villnågot annat än idrotta och idellt sinnade människor som vill hjälpa dem attbedriva den verksamheten. Min grabb springer omkring och säljer lotter för attmedverka till att man skall kunna bedriva träning i en simklubb i . Detfinns mycket stora behov av idrottsanläggningar och simhallar på små orter ochi olika bostadsområden. Vi föreslår att de pengar det gäller i stället skallsatsas på detta. På detta sätt tillfredsställer man de sociala behov som KarlBoo efterlyste på ett bättre sätt än genom att satsa på en "mutidrott"i elitklass, vilket skulle gynna framför allt näringslivet. Dessa utgångspunkter är självfalletideologiska. De sammanfaller med vår ideologi, men de sammanfaller också medarbetarrörelsens värderingar om satsningar på massidrott. Men det är just socialdemo- Prot.1985/86:157 kraternas avsaknad av ideologiska värderingar vid sin bedömning av satsningen på som vi villunderstryka i denna debatt. Naturligtvis menar vi vad vi framför i våra reservationer.Vi utgår från vår ideologi. Från vilken ideologi utgår socialdemokraterna närde föredrar att satsa på ett elitidrottsarrangemang med"mutidrott"? Detta arrangemang omvandlar idrotten till ettmarknadsföringsobjekt för framför allt den svenska industrin. Vilka ideologiskaaspekter tar ni i beaktande när ni i samarbete med näringslivets representanterhär i kammaren - moderata samlingspartiet - föreslår en sådan satsning på idrotten? Överläggningen var härmed avslutad. betänkande 20 Punkt 1 (statensbiografbyrå) Utskottets hemställan bifölls med 228 röster mot 67 förreservation 1 av m.fl. Mom. 2(grunder för bidragsgivning) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering bifölls med 202 röster mot 91 för utskottets hemställan medgodkännande av den i reservation 2 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 1 (medelsberäkningför Stiftelsen för utgivning av En bok för alla, m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avIngrid m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 (anslag till barn- och ungdomsorganisationernas läsfrämjande åtgärder) Utskottets hemställan bifölls med 260 röster mot 34 förreservation 5 av och . Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 3(viss fonogramverksamhet m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avIngrid m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (Folkmusikens år) LJtskottets hemställan bifölls med 246 röster mot 49 förreservation 2 av m. fl. Mom. 7(in.satser för att stödja ungdomars musikverksamhet) Prot. Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 16 förreservation 3 av . Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(avslag på propositionen) Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 16 förreservation 1 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 (förändrad inriktning av de ) Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 16 förreservation 2 av . Utskottets hemställan bifölls. 1985/86:27om hedersbetygelser för , 1985/86:28om balters dubbla medborgarskap, m. m., 1985/86:29om situationen i , 1985/86:30om , 1985/86:35om vissa anslag m. m. pä tilläggsbudget III inom industridepartementets område(prop. 1985/86:125 delvis) 1985/86:22 om lag om näringsförbud, m.m. (prop.1985/86:126) 1985/86:23 om statlig reglering gentemot näringslivet (prop.1985/86:142), 1985/86:33 om allmänna pensionsfonden (skr. 1985/86:164) och 1985/86:14 om arbetsmarknadsverketsansvarsområde m.m. (prop. 1985/86:138). betänkanden 27, 28, 29 och 30,näringsutskottets betänkanden 35,22,23 och 33 samt arbetsmarknadsutskottetsbetänkande 14 kommer att debatteras i nu nämnd ordning. Voteringarna äger rum iett sammanhang efter avslutad debatt. Först upptas alltså utrikesutskottets betänkande 27 omhedersbetygelser för . 69 (): Jag begärde ordet med anledning av motion1985/86:27 om hedersbetygelser för . Motionen lämnade SvenMunke och jag in . var det i under sin tjänsteutövning som förste legationssekreterare.Det finns väl ingen enskild människa från som har hyllats sä över storadelar av världen för sina humanitära insatser. räddade tiotusentals judar undangaskamrarna med hjälp av provisoriska pass som han lät utfärda. På många håll i västvärlden har man hedrat Wallenbergsgärning. I har han blivit hedersmedborgare, den ende icke-amerikan jämteWinston som har hedrats på detta sätt. Staten har genom enkonstitutionell reform gjort till hedersmedborgare. Han har givitnamn åt otaliga skolor, offentliga platser och mycket annat. Vår avsikt med motionen var att manifestera riksdagensdjupa uppskattning av humanitära insats för de tiotusentalsjudarna i , enkannerligen i , förkrigsslutet. Vi anser att detta kan genomföras trots vår tro att hanfortfarande kan befinna sig i livet. Var avsikt var också att denna manifestation skulleverkställas inom väggar, således bli en uppskattning förden gärning som skedde under dessa år. Vi vill uppnå en aktion föratt visa denna uppskattning. Vi anser det därför vara riktigt att en kommittéinom skulle få i uppdrag att utreda vårt förslag. Vi har full förståelse för utskottets resonemang omhedersbevisningar för ej avlidna personer. Men kammarens ledamöter bör veta attdet är en regel som inte har varit utan undantag. avtäcktes en staty i av en känd sovjetiskdansös. , som då var statsråd inom ,var närvarande. Denna dansös är fortfarande vid god vigör. Han var själv närvarande då ettminnesmärke avtäcktes vid, enligt uppgift, hans födelsehem. Det har såledeshänt att man har gjort undantag frän den åberopade regeln. Vi anser dock att det i vårt fall inte är fråga om någotundantag, eftersom vi vill att inom sina väggar skall hylla dengärning som gjordes strax före krigsslutet. Jag avser inte, herr talman, att begära votering ellerrösträkning. Däremot kommer vi tillbaka med vårt angelägna ärende. jag är nämligen av den meningen att utskottets avstyrkande vilar pä ettmissförstånd när det gäller vår avsikt med motionen. I detta anförande instämde , och (alla m). 70GERD (): Låt mig först slå fast att det inte finnsnågon motsättning mellan utskottets ställningstagande och vad gäller stora och betydelsefulla gärning - detär inte det som det handlar om. Som det står i utskottsbetänkandet finns detdock en principiell skillnad, som är viktig. Det är det faktum att vi i Sverigeinte låter levande personers gärningar bli föremål för hedersbevisningar av dentyp som här nämns, och det är faktiskt det som denna motion går ut på. Det står ingenstans i motionen att manifestationen skulleske inom väggar, utan förslaget från motionärerna är att det blandriksdagsmän skall tillsättas en kommitté som skall få i uppdrag att pröva ivilken konstnärlig form som en sådan manifestation på lämpligaste sätt skallkunna förverkligas. Sedan hänvisar man till olika manifestationer som hargjorts ute i världen. Ett enigt utskott tycker att det är mycket viktigt att viutgår från att lever. Skulle vi officiellt göra sådanamanifestationer som motionärerna föreslår, skulle det kunna uppfattas som attvi har accepterat tanken att är i livet. Detskulle få konsekvenser för det fortsatta arbetet med att vinna klarhet i RaoulWallenbergs öde. Jag tycker att det är viktigt att vi häller fast vid denav utskottet anförda principen. Därför yrkar jag bifall till hemställan iutskottets betänkande. 71 (): Får jag säga till att vi harrespekt för det resonemang sorn det eniga utskottet har fört, vilket jag ocksåsade i mitt anförande. Också vi tror att lever - det är i allafall vår starka förhoppning. Men, , som jag försökte förklara gällermanifestationen en gärning under vissa år. Manifestationen skulle kunna skeinom väggar. Men det är möjligt att vi har uttryckt oss inågot vagt ochdärför inte har blivit tillgodosedda. Vi kommer i så fall tillbaka med enklarare skrivning. Jag tror att jag kan få råd om hur vi skall utforma den föratt få manifestationen genomförd. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om arbetsmarknadsutskottetsbetänkande 14.) Kammaren övergår nu till att debattera utrikesutskottetsbetänkande 28 om balters dubbla medborgarskap, m.m. Balters dubbla med borgarskap, m. m. Balters dubbla medborgarskap, m. m. 73 (): Få länders öden har väl kommit att beröra ossså mycket som de baltiska staternas. De baltiska folken har vi alltid haft näraoch intima förbindelser med. av var och Estlandförenade, och efter självständigheten kom de gamla kontakterna attintensifieras på nytt. Inte minst när det gällde i byggdesstarka förbindelser upp med . Många av oss minns kanske från våra ungdomsår de scenersom förskräckte hela folket när den s. k. baltutlämningen ägde rum. I vårkrets här i landet har vi sedan kunnat ta emot tiotusentals balter som flyttundan den sovjetiska ockupation som alltjämt består. Det har funnits anledning för mig att vid olika tillfällenberöra de baltiska folkens öde. ställde jag en frågatill statsministern när det gällde balternas dubbla medborgarskap, ochstatsministern kunde då meddela att frågan tagits upp vid hans besök i har emellertid ännu inte avsatt några resultat. En annan frågeställning av största betydelse är: HarSverige de facto och de jure erkänt den sovjetiska annekteringen av de baltiskastaterna? Det är detta som min motion i ärendet handlar om. Jag villunderstryka att det tycks råda oklarhet på de här punkterna. Att vi de facto erkänt den sovjetiska ockupationen mä varaen sak - vi måste böja oss för realiteterna. Men har vi också gjort det dejure? Enligt vad dåvarande utrikesministern sade 1944 skulleså icke vara fallet. betonade på samma sätt 1956 att ickede jure erkänt annekteringen av de baltiska staterna. hade iett uttalande något glidande formuleringar, men uppenbarligen var ocksåhan av den meningen att vi inte de jure erkänt den sovjetiska ockupationen. sammanställning av den svenska utrikespolitiken redovisade däremotchefen för , professor , den uppfattningen attSverige verkligen de jure erkänt införlivningen av de baltiska staterna. Utskottet tycks mena att frågan inte har någon aktualitet.Det är inte meningsfullt, säger man, att nu göra ett uttalande. Också i detsärskilda yttrandet sägs att det inte är meningsfullt att göra ett uttalande . efter det att ockupationen ägde rum. Men det finns anledning attpåminna om att de västliga demokratierna inte har de jure erkänt den sovjetiskaannekteringen. Det gäller , , , ,och jag vill minnas att även finns med i den bilden - för att nu baranämna några exempel. erkände de jure den sovjetiska annekteringenmen tog sedan tillbaka detta erkännande. I har antagits enresolution, i vilken man klart uttrycker förhoppningar om att de baltiskastaterna skall kunna få utöva sin självbestämmanderätt och själva fritt avgöravilket styrelseskick de vill ha. Utskottets uttalande här skulle möjligtvis kunna ses sornett uttryck för det intresse vi har för de stater som ligger nära oss och förfolken där. Det har ju sagts ibland att vårt intresse för omvärlden stär iomvänd proportion till Balters dubbla medborgarskap, m. m. avståndet.Nog måste man väl säga att det från moralisk synpunkt funnes all Prot.1985/86:157 anledning för riksdag att ge regeringen till känna att dethär inte är fråga om något de jure-erkännande. I en artikel i i går påpekar en estniskförfattare att när den estniska högtidlighålles brukarden ene efter den andre framträda med vackra ord. Det har gällt ,, . Vid de tillfällena hyllar mansjälvständighetssträvandena. Artikelförfattaren i erinrar också om ettvalmöte i , då det fanns företrädare för samtliga demokratiskapartier närvarande. På en direkt fråga, om man var beredd att arbeta för attfastslå att icke de jure erkänt den sovjetiska annekteringen, svaradesamtliga partiers företrädare ja. Men det var då det - valet är ju över. Det finns, herr talman, anledning att vara besviken överatt det händer så litet i dessa frågor. Visst är en stor ochmäktig granne, som ligger nära oss, men från moralisk synpunkt funnes välanledning för oss i det här landet, som annars så gärna uttalar oss om olikaförhållanden i världen, att klart säga ifrån att vi har våra sympatier för detfria och självständiga Balticum och att det inte är fråga om något dejure-erkännande, I det särskilda yttrande som fogats tillutskottsbetänkandet av de moderata företrädarna tas upp flera väl beaktansvärdapunkter. Inte minst vore det angeläget för att arbeta mot deförryskningssträvanden som pågår i Balticum och att på olika sätt stödjaansträngningarna att åstadkomma bättre förhållanden för de baltiska folken. Vadsom förvånar är att det endast är som tar upp dessa synpunkter ochatt de inte tycks ha någon större relevans för de andra partiernas företrädare. Det finns anledning att tro att denna frågakommer att aktualiseras , kanske inte minst genom degemensamma parlamentariska församlingar som finns ute i .