prot · G90911 · 1985-12-31 00:00:00 — Viden utbyggnad av barnomsorgen är det oerhört viktigt att kvaliteten i omsorgeninte försämras. Därför är det angeläget att antalet barn i daghemsgruppernainte är för stort. Daghem, lekskola och förskola har den viktiga uppgiftenatt vid sidan av föräldrarna vårda och fostra barnen. Tillsammans kan föräldraroch förskolepersonal bygga upp en trygg och harmonisk omvårdnad. En viktig utgångspunkt för oss i är attbarnomsorgen bygger på jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar. Jagtror att vi i samhället i stor utsträckning har lyckats ge barnen i förskolanen bra grund och framtidstro. i förskolan är barnen i de viktiga år då deskall utveckla sitt språk, dvs. lära sig att med ord uttrycka tankar. Dettainnebär att det pedagogiska innehållet i förskolan utvecklas. Förskolan arbetarhelt enkelt med förberedande undervisning. Jag tycker därför att det är ettytterst intressant projekt som förbereds för Hagaskolan i med mjukövergång mellan förskola och lågstadium och delvis ej åldersbundna klasser. Det är viktigt att vi håller en hög kvalitetinom barnomsorgen. En stor del av våra barn präglas i sina tidiga år av daghemoch förskola. Avkall på omsorgens kvalitet kan få betalas dyrt om endastett fåtal år. De senaste årens återhållsamma alkoholpolitik har lyckatstränga tillbaka alkoholkonsumtionen. Denna positiva trend är delviskonsekvensen av alkoholpolitiska riksdagsbeslut, som tog sikte på attminska den totala alkoholkonsumtionen i landet. Dessa resultat tycks nu vara hotade. delbetänkande Handel med alkoholdrycker, SÖU1985:15, anges en delvis ny inriktning. I denna enmansutredning från förordasautomatiskt tillstånd för alkoholservering till alla som öppnar restauranger,även på nöjes- och idrottsplatser. Kommunerna, som är ansvariga för sinainvånares väl och ve, skall inte längre genom kommunalt veto kunna förhindratillstånd eller värna om behövliga alkoholfria miljöer. Förslaget är nu ute på remiss. Jag hoppas att alla somyttrar sig i frågan avvärjer försöken att göra alkoholdrycker lättaretillgängliga och värnar om folkhälsan och de få alkoholfria miljöer som finns isamhället. Det finns kanske anledning att se över lagen om handel medalkoholdrycker, men det får inte vara liktydigt med att det skall bli lättareatt få tillstånd att servera alkohol på restauranger. , , har kommitmed en undersökning om den svenska våldsbrottsligheten. Där påvisas att alkoholmissbrukofta hör ihop med brottslighet i allmänhet och våldsbrottslighet i synnerhet.Dessutom konstateras i forskarnas rapport att våld ofta förekommer i sambandmed nöjesliv och särskilt vid restauranger. gick stick i stäv emot uppfattningen om detsociala, försiktiga supandet på våra svenska restauranger. Prot, 1985/86:11 1 samband med att remissyttrandena nu samlas in vill jagpeka på några punkter som är av mycket stor betydelse för den framtidautvecklingen inom alkoholpolitiken när det gäller handel med alkoholdrycker. Jag tycker det är nödvändigt att kommunernas vetorättkvarstår liksom deras rätt att granska etableringen av serveringsställen. Detär också angeläget att man motsätter sig införandet av en ny restaurangkulturmed inriktning mot yngre publik. Nuvarande regler för alkoholservering pånöjes-och idrottsplatser bör kvarstå. I det alkoholpolitiska program som Göteborgskommunfullmäktige antagit uttalas bl. a. att kommunen skall arbeta för ökaderestriktioner på alkoholområdet samt dessutom motverka alkoholbejakandeattityder. Särskilt gäller detta i de fall där ungdomar är den dominerandegruppen. delbetänkande innebär ett avsteg frånsamhällets alkoholpolitiska linje, som inneburit ökad nykterhet bland ungdomaroch en sjunkande alkoholkonsumtion. har också kommit ut med en motskriftmot alkoholhandelsutredningens förslag, kallad "Ny alkoholpolitik -smygvägen". I den framför , chef för tillståndsbyrån vidStockholms socialförvaltning, åsikten alt betänkandet kanske är incitamentettill den största alkoholpolitiska kursändringen på detta område sedanhusbehovsbränningen avskaffades 1855. Det är viktigt att se ideellt arbete som enresurs och tillgång i samhället. Detta kan gälla inom barnomsorgen där t. ex.en kyrka driver ett daghem, eller inom missbruksvården där görstora insatser. Det är viktigt att samhället uppmuntrar och stödjer ideella arbetsinsatser. Det handlar om att inse att inget samhälle kan blimänskligt, om det inte tar till vara idealiteten och räknar med ett personligtansvarstagande. 75GUNNAR (): Den välfärdsstat som socialdemokraternaerbjuder medborgarna är hård och kall. Det är ett samhälle där människorna försin välfärd är mer beroende av politikernas beslut än av de egna värderingarnaoch önskemålen. 1 socialdemokratins välfärdsstat gäller långa köer, brunakuvert, långa korridorer, nästan ingen valfrihet men mycket kontroll. Den sjuke får inte välja, trots att han eller hon t. o. m.kan vara rädd för den vård som han eller hon hänvisas till. Föräldrarna fårinte välja, även om de är missnöjda med den barnomsorg som bestås. Men detvingas lämna uppgifter ifrån sig för att få ta del av välfärden, och detvingas underkasta sig kontroll. Socialdemokratisk välfärdspolitik skapar ettberoende till stat och kommun som är ett hot mot människornas integritet. Denskapar en framväxande kontrollstat som faktiskt för allt fler människor ter sigskrämmande och farlig. Alltmer utvecklade system för hur politikers värderingarskall styra över människornas välfärd skapar ännu större behov av kontroll. Med hjälp av datatekniken har möjligheterna att kräva inuppgifter och kontrollera dem ökat. Med hjälp av datasystemen har man skapatmöjlighet till nya typer av system, som förutsätter en ännu mer ingåendekontroll av Steg för steg rinner därmed människornas integritet bort i detsvenska samhället. Detta är, herr talman, inte någonting som har passeratmänniskorna förbi. presenterade enundersökning som visade att av de svarande var skrämda av myndigheternasmöjligheter att med hjälp av datauppgifter kontrollera medborgarna. Sedan desshar mycket hänt. Vi har fått fler samkörningar. Användningen av personnummer,som för många är en symbolfråga för dataregistreringen och datakontrollen, harökat. Vi kommer att uppleva en ny folkbokföring, där allehandauppgifter om människors vardagsliv skall samlas in. Den förenkladesjälvdeklarationen kommer att träda i kraft och bygga på att uppgifterna om denenskilde samlas in bakom ryggen på honom eller henne. har börjat bygga ut sittslutenvårdsregister, ett register som kommer att omfatta samtliga de människorsom har varit intagna på landstingens slutna sjukvård - med allauppgifter det medför. Steg för steg minskar därmed den enskildes rätt till sinintegritet. Kommunerna arbetar på samma sätt. Här i är manjust i färd med att bygga upp ett barnomsorgsregister, där uppgifterna omföräldrarnas inkomster inte ens skall lämnas av dem själva utan skall tas viadataregister från . Och har regeringen ställtsig på och lantmäteriverkets sida motdatainspektionen när det gäller hanteringen av två stora register. Medmyndigheterna mot den enskildes integritet - steg för steg äts integritetenupp. Det skrämmande med det nya mönster som vi seri socialdemokraternas är att allt fler uppgifter skall samlas in bakomryggen på den enskilde. Det blir inte längre så att människor kommer att vetavilka uppgifter som finns om dem. Den enskilde medborgaren blir inte ensinblandad i att lämna uppgifter om sig själv. Myndigheten kommer i stället atthämta uppgifterna från någon annan myndighet via datasamkörningar. Iförlängningen ser vi ett samhälle där den enskilde varken tvingas begrundaeller ens får avgöra vilka uppgifter som han eller hon skall lämna. Den offentligamyndigheten vet redan. Men den enskilde kommer inte att veta vad myndighetenvet. Det är så ett mardrömsliknande kontrollsamhälle byggs upp. För att bryta denna utveckling krävs en nypolitik i . Den kräver privatiseringar, marknadsekonomi, lägre skatteroch en ökad frihet för de enskilda människorna. Detta minskar nämligen behovetav kontroll och stärker den enskildes integritet. Men det behövs också enpolitik med det renodlade syftet att skydda den enskildes integritet. Enligt minmening bör denna bygga på tre principer. För det första bör det vara en självklarhet att uppgifterom den enskilde i första hand skall tillhöra den enskilde. Det får inte bli såatt den enskilde medborgarens integritet blir en restpost av de beslut somfattas i olika sakfrågor. Av det skälet är det nödvändigt att man ger den enskildesintegritet ett skydd i den svenska grundlagen. Liksom vi har ett grundlagsskyddför de mänskliga fri- och rättigheterna bör rätten till ett fredat privatlivges ett grundlagsskydd. Prot, 1985/86:11 För det andra bör det alltid finnas en särskild lag i defall det är befogat och motiverat att samla in uppgifter från den enskilde ochbygga upp register på dessa. Det måste nämligen vara uppgiftsinsamlandet ochregisteruppbyggandet som skall motiveras, inte människors vilja att ståutanför registren. För det tredje bör strävan vara att en uppgift som denenskilde har lämnat till en myndighet skall vara en sak mellan den enskilde ochden myndigheten. Detta bör prägla myndigheternas hantering av personuppgifter. Offentlighetsprincipen innebär visserligen, på godagrunder, att alla uppgifter som inte är sekretessbelagda är offentliga, och detställer krav på att insamlingen av personuppgifter begränsas. Men respekten förden enskilde borde förhindra myndigheterna att som aktivt sprida insamladepersonuppgifter genom försäljning. Det faktum att uppgifterna är offentliga ärinte - om man respekterar den enskildes integritet - ett argument förmyndighetens försäljning av personuppgifter. En lång rad olika myndigheter säljer uppgifter ommedborgarna, uppgifter som de har fått i sin egenskap av myndigheter. Det ledertiH att den enskilde än mindre vet vem eller vilka som har insyn i hans ellerhennes privatliv. Det innebär enligt min mening ett missbruk av det ansvar sominsamlandet av uppgifter medför. Det innebär en ringaktning för den enskildesintegritet. Därför bör den här typen av försäljning stoppas. Regeringen börgöra klart att myndigheter inte får sälja personuppgifter om de inte har stödför detta i en särskild lag. Personnumret är av betydelse i det här sammanhanget. Genomatt införa den förenklade självdeklarafionen gör regeringen den störstautökningen av personnummeranvändandet i det svenska samhället som någonsingjorts i ett slag. Därmed öppnar man för nya samkörningar och nya kontroller iframtiden. Och därmed tar man ännu ett steg mot ett samhälle där medborgarnamer blir personnummer inför myndigheter än människor. Det gör man samfidigt somman hycklar ett intresse av att begränsa personnummeranvändningen. Det socialdemokratiska samhället är ett hårtoch okänsligt samhälle. Det skyr inte någon kontroll. Integriteten är för dennuvarande regeringen bara en avvägningsfråga, där myndigheters intresse av eneffektiv kontroll i praktiken har kommit att gå före medborgarnas intresse aven skyddad integritet. Vi moderater kommer att göra vad vi kan för att genomopinionsbildning skydda den enskildes integritet mot de attacker somsocialdemokraterna gång på gång riktar mot den. Vi skall också visa att dendebatten illustrerar alternativen i svensk politik - en kontrollstat somportionerar ut välfärd till människorna eller ett välfärdssamhälle därmänniskorna i frihet utvecklar välfärden. Kammarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 7 §Anmäldes och bordlades 1985/86:43av Berld Fiskesjö m.fl. 1985/86:44av m.fl. Försöksverksamhetmed samordnad länsförvaltning (prop. 1985/86:5) 1985/86:45av m.fl. Prot, 1985/86:11 1985/86:46av m.fl. Utlänningarsrättsliga ställning (prop, 1985/86:7) .. , , , ', 7', 1985/86:48av m. fl. 1985/86:49av och 1985/86:50av m.fl. Lag omdisciplinförseelser av krigsmän m, m, (prop, 1985/86:9) 1985/86:52av Margö och 1985/86:53av m.fl. 1985/86:54av m.fl. 1985/86:55av och 1985/86:56av och 1985/86:58av Per m.fl. 1985/86:59av m.fl. Ny skollagm, m, (prop, 1985/86:10) 1985/86:60 av och 1985/86:61av m.fl. Förslagtill lag om ändring i högskolelagen (1977:218) (prop, 1985/86:11) 1985/86:63 av andre vice talman för nordiska socialavgifter (prop, 1985/86:12) 8 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1985/86:87 av () tillindustriministern om försäljning av statiiga företag: I en tidningsintervju nyligenaktualiserade VD koncernens försörjning med riskkapital.Som ett alternativ till ägartillskott-från staten nämns i artikeln riskkapitalvia börsen. Jag viH med anledning av Procordiasbehov av riskkapital fråga industriminister ; Övervägerregeringen någon försäljning och börsintroduktion av statligaföretag? 1985/86:88 av () till utrikesministern omde politiska förhållandena i : har lämnat Contadoragruppen och därmed försökenatt medver- i o ka till enfredlig utveckling i . Skälet för åtgärd är enutrikespolitisk konflikt med . Regeringen i har beslutat att upphäva demedborgerliga rättigheterna i landet och att återinföra fullständigmediacensur. Avser utrikesministern företa någonåtgärd riktad till , med syfte att säkerställa en fortsattutveckling mot fullständig demokrati i ? 1985/86:89 av Margö (vpk) tillkommunikationsministern om förslaget om höjda teleavgifter: Som vårt samhälle ser ut ochfungerar är telefonen en social nödvändighet. Den bör därmed också varaen demokratisk rättighet. vill genomföra en kraftig höjning avabonnemangs-, installations- och flyttningskostnader samt av samtalsavgifter.Enligt beräkningar kommer abonnemangskostnaden för telefon att fördubblas underen femårsperiod. Blir det inte för dyrt för folk attha telefon om föreslagna höjningar genomförs? 9 § Kammaren åtskildes .