prot · G909118 · 1985-12-31 00:00:00 — , ,, , , i det här sammanhanget. 104 ()replik: De grundläggande principerna i 1977 årsbeslut är vi i stort sett ense om. Det i nuvarande skogsvårdslagstifning somkrifiseras i moderata samlingspartiets motion är främst de tvångsåtgärder -avverkningstvång och liknande - som har införts vid senare tillfällen. Detintressanta är att se att det inte bara är moderater som förordar enöversyn av skogspolitiken. Också har i sin reservation krävt ensamlad översyn av skogspolitiken. Vad som ligger i orden "en samladöversyn av skogspolitiken" får de själva svara för. De har också framförtförslag om en mer naturvårdsinriktad skogspolitik. Även har enreservation om detta. När det gäller 5:3-skogarna vill jag säga att jag i stort sett är ense. Det är ett intresse för både skogsbruket ochsamhället icke minst att vi får ordning på dessa trossbestånd. Vi är bereddaatt utföra programmet, men vi är inte beredda att finansiera det på det sättsom föreslås. Jag känner inte till någon annan yrkesgrupp där man låter sinakolleger finansiera investeringar. Det här är ett samhällsintresse, och därförskall samhället bära kostnaderna. Det är alltså av stort intresse förindustrin, för samhället och för oss politiker att få ordning på det här. Menman skall inte ändra på de spelregler som gällde från början. Jag håller med om att de översiktligaskogsinventeringarna har gått så långt och täcker så stor yta att de börfullföljas. Jag häller med om att det kan göras i oförändrattempo. Det har vi från vårt håll tidigare påtalat. Det kan göras mycketenklare, och det behövs inte några detaljerade planer. Då klarar vi detekonomiska och arealen, vilket är det viktigaste, 105 () replik: När tog till orda och börjadetala om planerade insatser från departementet för att få fram mer skog blev jaglitet orolig. När socialdemokraterna talar om samhällsansvar i sädana härsammanhang, tolkar jag det som att man menar att det blir den enskilde somkommer i kläm. Det behövs inte mera tvång i dagens skogsbruk, utan merstimulans. Om det är vad menar att departementet skall ställa uppmed och ta sitt samhällsansvar för, så är det bra. Det är också bra om vi fårdet bekräftat. står bakom skogsvårdslag, men vi villta bort de skönhetsfläckar som socialdemokraterna har klampat i med i form avavverkningstvång, gallringstvång och obligatoriska skogsbruksplaner. Därföranser vi att det behövs en översyn av lagen och skogspolitiken. Vad så gäller 5:3-skogarna vill vi inte avskaffa helabidraget. Det skall finnas kvar där det behövs. Bidrag till skogsvård i de skogsdelar där det finns en stark lövskogsinblandning bör helt enkelt inte utgå, l'*8 De fjällnära skogarna har tidigarediskuterats i kammaren. Jag har sagt att vi är enseom att ha ett mångbruk i skogen. Men det brådskar att få fram planerna. Vi harkonflikter inte bara med naturvårdsintressen och samer, utan vi hamnar också ikonflikt med den allmänhet som mer och mer engagerar sig i avverkningen inomdessa områden. Jag tycker att regeringspartiet skall vara aktivt och sättafart på markplaneringsarbetet ute i de berörda länen. 106 () replik: och vpk vill ge mer pengartill skogsvårdsorganisationen, och det tycker jag är vällovligt. Att jag intekan ställa upp på Lestanders invit beror på att jag inte kan acceptera att mantar pengar från väganslagen. Jag tycker absolut inte att minskningen av väganslagenskall drabba , Det är väl inte i första hand jag som skall göra migtill tolk för intressen, men så pass är jag insatt i förhållandenaatt jag vet att en stor del av väganslagen går till och att de görnytta i det länet, talade aldrig om att vpk vill minskaväganslagen. Han har nog anledning att förklara i sitt hemlän varför det ärviktigare att lägga pengar på en administration. säger att han inte vill försvara depassiva. Men hans inlägg om skogspolitiken var ju ett enda långt försvar för depassiva skogsägarna! Jag sade tidigare att skogsvårdslagen har kommit tillenkom för att motverka ett passivt skogsägande. Avverkningsregeln, som viinförde 1983, har ännu ingen drabbats av, men kan den komma atttillämpas. Det är därför vi vill ha informationsinsatser, och jag tror faktisktatt många skogsägare kommer att ställa upp på att avverka. Den här regeln vill Brunander och andra ha bort. Men dendrabbar inte den som sköter sin skog och avverkar, utan den drabbar deskogsägare som är passiva och som har stått här ochförsvarat. Till vill jag säga att stödet till5:3-skogar är inget nytt. Vi har under många decennier haft den principen iskogspolitiken -jag sade detta fidigare också. Här får skogsägare från Skånetill möjlighet att få ta del av bidraget. Till vill jagsäga när det gäller bidragsreglerna för 5:3-skogar: Läs s, 47 i vårtbetänkande. Där finns saklig upplysning. Att det skulle utgå stöd till områdensom har naturvårdsintressen är rent nonsens. 107LENNART BRUNANDER (c) replik: Om har tolkat det jag sade somett försvar för de passiva skogsägarna, har tolkat mig fel. Jagtycker inte alls att det finns anledning att försvara dem. Men de häråtgärderna löser inte problemen, utan här får vi nog hitta på något annat. Avverkningstvånget har inte drabbat någon, förklarade , Då har det ju inte heller drabbat de passiva, så då har det integjort någon nytta. Men det kan slå fel, och det har visats vid fleraexkursioner. har också sagt att det kan göra det. Skogsvårdsstyrelsenhar dessutom sagt att avverkningsregeln inte på något 1985/86:118 sätt löser det problem vi har med att få fram mer virke, för det är ganska små kvantiteterman kan ta fram den här vägen. De stora kvantiteterna virke finns igallringsskogen och framför allt i domänverkets gallringsskog. Obenägenhetendär att gallra borde faktiskt regeringen kunna komma till rätta med utan sådanahär åtgärder. 108 (vpk) repUk: Det är möjligt att minskningen av anslagetfill vägarna också till någon del skulle drabba . Men i ingår vägsektionen, och såvitt jag vet är dettillgången till planerande personal som har utgjort den största begränsandefaktorn för möjligheten att få skogsbilvägar brutna i , 109 () replik: talar nu ominformationsinsatser. Förra gången var det om samhällsansvar. Men vi får ingetbesked om vilka åtgärder som skulle vara riktigt positiva för de enskilda s. k,passiva skogsägarna, så att de avverkade mera, måste ju varamedveten om att lönsamheten för dessa skogsägare måste vara positiv, om deskall ta fram skog ur sina marker. Beträffande bidrag tilllövdominerade skogar uppmanar mig att läsa betänkandet. Jag troratt många håller med mig om att det är bättre att gå ut i naturen och se vadsom händer än att läsa några rader i vårt betänkande. Det kan vara olika frånställe till ställe, men vi menar i alla fall att bidragen fill skogsvård i delövdominerande skogarna bör utgå. Anf.110 () replik: Efter senaste inlägg tändesen liten strimma hopp hos mig om att när han har satt sig in i vad den häravverkningsregeln betyder, vilket han uppenbarligen inte har gjort - denutlöses alltså först , eftersom konstruktionen är kopplad till ransoneringsreglerna,och det är ganska rimliga krav - kanhända att vi kan finna varandra. Som jagsade drabbar den här regeln bara dem som inte har avverkat. Låt oss pröva den här möjligheten! Skogsägarna harverkligen ställt upp på skogsvårdslagens övriga minimikrav. Jag tror faktisktatt när man går ut med en ordentlig information kring detta kommer flertaletskogsägare att ställa upp även på det. De här tillgångarna, , finns inte iförsta hand hos domänverket. Skogsbolagen tvingades ju inte minst under denförra virkeskrisen att öka avverkningarna på grund av att privatskogsbruketdrog ned sina avverkningar. Det är inom privatskogsbruket vi har denavverk-ningsmogna skogen, det är där det råder en mycket stor eftersläpning närdet gäller gallringarna. Men sade i sitt första inlägg atthan inte trodde på prognosverksamhet, trots att jag vågar påstå att vi ärvärldsbäst på sådant. Vi är ett mönster för alla andra länder i världen, visäljer tjänster ute i världen på grund av att vi är duktiga på detta. Till PaulLestander vill jag säga att det faktiskt är pengarna som är Hade vi enoutsinlig källa att ösa ur skulle jag ställa upp direkt på att öka anslagen förvägbyggandet. Enbart i har det planerats vägar för 30 milj. kr.Ytterligare 16 milj. kr, är på gång. Om de prutningar ni har gjort påväganslagen skulle genomföras - men ni kan ju leva i den världen att förslagensällan genomförs - skulle det drabba . Vägbyggnationen har vi kanskeanledning att se upp med än mera, eftersom vi får mindre hyggen. Det är enanpassning av skogsbruket. Vi får en större spridning av hyggena, vilket göratt behovet av vägbyggnationer troligen ökar. Det borde vi bli överens om, PaulLestander och jag, om vi fick hålla på litet längre, men är det slut på minrepliktid. 111 (): Jag kommer i mitt anförande uteslutande att beröra de miljöfrågor somär upptagna i aktuellt betänkande. Övriga viktiga miljöfrågor, kanske deviktigaste, kommer upp . Underrubriken har moderata samlingspartiet genom reservationer markeraten annan inställning i vissa anslagsfrågor än majoriteten. När det gälleranslaget för naturvård föreslår vi en minskning från 40 milj. kr. Självfallet är besparingsmomentet i förslaget viktigt, men det ärinte avgörande. Enligt vår uppfattning är det inte alltid nödvändigt attförvärva mark för att tillfredsställa naturvårdsändamål. Det är ofta bättre församhället att försöka komma överens med brukarna av marken om hur man skall tahänsyn till naturvårdens intressen. Jag är övertygad om att man med rimligaersättningar kan komma långt på den vägen. En ömsesidig anpassning mellansamhällets krav och brukarens kan ge långsiktigt posifiva effekter. Detvisar sig ständigt att resurserna för att sköta det stafliga innehavet av markför naturvårdsändamål är otillräckliga. Ingen är betjänt av illa sköttanaturreservat. En del av besparingen på anslaget fill mark för naturvård börförstärka anslaget för vård av naturreservat. Vi föreslär detta. En bättrebalans skulle skapas genom mindre inköp och mer pengar fill skötseln. Det ärdessutom dags att erkänna och uppmuntra de svenska lantbrukarnaslandskapsvårdande insatser. del av betänkandet är föranlett av den proposifion som avhandlarriksdagens beslut om hur de medel som har influtit fill statskassan frånskatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel skall fördelas. Vår grundläggandeinställning är att dessa skatter skall avskaffas, och vi har fört fram förslagom detta. Vår inställning grundar sig på uppfattningen att skatterna inte harnågon miljöeffekt. har samma mening när det gällerhandelsgödselskatten. Däremot lägger vi fram förslag om fördelning av de redaninflutna skattemedlen. Jagvill citera vad beslöt om fördelningen av de här medlen: "- de influtna medlen skall användas till utökade insatser i fråga om forskning,rådgivning och miljöförbättrande åtgärder. Avgifterna bör således i storutsträckning användas för sådan forskning och rådgivning som kan främja enminskning av behovet och användandet av handelsgödsel och bekämpningsmedel ijordbruket. Vidare bör speciellt beaktas arbetsmiljön Prot.1985/86:118 för dem som hanterar preparaten." 16 april1986 Jag tycker att fattadeett klokt beslut . Vi har lagt fram Jordh kd förslag som anpassar sig till dethär riksdagsbeslutet. Det enda undantag vi t I b d " " ' "accepterar en viss summa pengar till skogsforskning. T , står ingenting om det i detursprungliga beslutet. Möjligen kan man med god viljatolka det därhän. Däremot tycker vi att de medel som skall anslås för ändamåletbör grunda sig på skogsbrukets användning av handelsgödsel. Därför kommer vifram till en anslagsnivå som inte stämmer med regeringens, utan det är enavsevärd skillnad. Vi accepterar 8 milj, kr, till den här typen av forskningmen regeringen ungefär 30 milj. Vårt ställningstagande är grundat påskogsbrukets användning av de här medlen. När det gäller de 8 milj, kr, som föreslås anvisas tillnaturvetenskapliga forskningsrådet, vill vi bestämma användningen av medlen.Det är ju inte vanligt att uttalar sig i sådana frågor och så attsäga styr forskningen - det skall ske på annat sätt - men vi tycker attriksdagsbeslutet i den frågan ändå anvisar det kravet att medlen skall användaspå ett visst sätt. Därför säger vi att medlen bör användas till forskning omhur bl, a. kemiska, fysiologiska och biologiska samband påverkas avanvändningen av gödselmedel och bekämpningsmedel. En annan viktig del i beslutet gällde rådgivning. Vi uppfattningen att en opartisk, korrekt rådgivning i de här frågorna är enmycket viktig faktor när det gäller att förändra gödselmedelsanvändningen påett ur miljösynpunkt riktigt sätt. Det bör vara en rådgivning som ärföretagsinriktad och företagsanpassad. Här har regeringen föreslagit 5 milj,kr, och att lantbruksnämnderna skall fördela pengarna. har man dockförslag om tåxesättning som gör att miljöeffekten av dessa pengar blir mycketmåttlig. Till att börja med tycker vi det är bättre att öka anslaget, eftersomvi anser att frågan är utomordentligt viktig, och dessutom tycker vi att det ärrimligare att lantbruksstyrelsen får i uppdrag att fördela medlen. För attuppmuntra konkurrens på detta område bör lantbruksstyrelsen släppa fram intebara lantbruksnämnderna utan även t, ex, hushållningssällskapen på dettaområde. Vi föreslår också att man tar bort 28 milj. kr. frånkalknings-anslaget, som tas från dessa medel, helt enkelt därför att vi intekan finna att en sådan användning står i överensstämmelse med riksdagensfattade beslut, I och för sig är ändamålet viktigt, men vi har funnit anledningatt placera pengarna på annat sätt. Regeringen föreslår 15 milj, kr, till etanolutredningenför att planera en fullskaleanläggning. Det är inte i motsatsställning till eneventuell etanolan-vändning som vi anser att dessa pengar inteskall anslås, utan det är snarare så att vi anser att det ligger utanförriksdagens beslutsområde att fördela dem till detta ändamål. En annan viktig punkt är forskningen om växtnäringsläckagetill bukten, Här har regeringen föreslagit 2 milj, kr. Vi tycker att detta är ett område som fordrar forskning och föreslår därför en ökning av detta anslag. Det är ju ett av de områden som verkligen behöver en kartläggning som ställer stora krav på medel. Vi tycker också att det är viktigt att man tar med läckage av bekämpningsmedel i denna undersökning. Det finns data som 152 tyder på att det, i varje fall närdet gäller vissa växtskyddsmedel, sker ett Även i fråga om Ringsjöomrädet föreslår vi ökade anslag.Det här är ett testområde. Regeringen föreslår 3 milj. kr. Bedömningen är attkostnaden kommer att uppgå till 18 milj. kr., och vi föreslår att man fyller utmed 15 milj. kr. för att komma upp i den nivån. En av de viktigaste punkterna i vårt förslag är att kommatill rätta med de problem man har på stallgödselhanteringensområde. Här lägger vi största delen av pengarna. Vi finner det lämphgt eftersomdet i riksdagsbeslutet uttryckligen talas om miljöförbättrande åtgärder. Härfinns det ett område där man direkt kan göra en betydande insats. Inte mindreän 31 milj. kr. anslås till just detta ändamål. Här har regeringen ingaresurser. Skillnaden är alltså betydande. Detta är de förslag som finns inom detta område. Vi haruppfattningen att de på ett betydligt bättre sätt anpassar sig till riksdagensbeslut än vad regeringens förslag gör. 112LARS (): Jag fick i går. Där finns på första sidan en bild av ensälunge, och rubriken lyder: "En nyfödd sälunge på is - livetblir grymt i det giftiga havet," Den här rubriken är ett exempel på vad som håller på attske. Försurningen och skogsdöden är ett hot. Luftföroreningarna skadarozonlagret och medför utsläpp av tungmetaller och gifter. Våra vattenförorenas, och tillstånd är ett exempel på detta. diskuterar vi statsbudgeten och då speciellt den delav budgeten som ligger under . Statsbudgetens utgiftssidaslutar på . har ansvar för 6,5miljarder av denna totalsumma. Går vi sedan in och studerar sammanfattningen ijordbruksdepartementets petita hittar vi långt ned i tabellen anslagen tillmiljövård, 504 miljoner. av anslag går tillmiljövård. Jämför man i stället med statsbudgetens totala utgiftssida bliranslagen inte mer än ungefär 1,5 %c. Eftersom en del av kostnaderna täcks avmiljöavgifter, kan vi göra den beräkningen att av varje tusenlapp som vibetalar i skatt går inte mer än ungefär en krona till miljövård. Det sägernågot om vad den omfattande miljödebatten och de kraftfulla deklarationernakonkret ger i utfall i statsbudgeten. Jag är naturligtvis medveten om att det finns myndighetermed miljöansvar som har kostnaderna täckta på andra ställen och attmiljöansvaret bygger på lagstiftning och åtgärder. Men som en belysning avmiljöfrågornas status är det ändå vikfigt att göra den markering jag hargjort. Folkparfiet prioriterar i sitt budgetförslag miljövården. Men det ärinte så att våra anslag skulle vara tillräckliga inför de stora behov somfinns. Totalt vill vi tillföra miljövården ca 40 miljoner mer än regeringen.Dessutom vill vi att 30 miljoner av handelsgödselmedlen skall användas förforskning inom jordbrukssektorn. Genom besparingar på andra konton kan vi göradetta utan att skogsforskningen drabbas. Försurningsforskningen är naturligtvismycket angelägen. Jag går tillbaka fill början av mitt anförande. Salarna iÖstersjön är hotade av miljögifter. Vi har i jordbruksutskottet fått enskakande redogörelse för 11 protokoll 1985/86:117-118 deförändringar som är på gång inom de olika sälarterna. De är utrotningshotade,och det gäller också många andra arter inom såväl flora som fauna. Det är braatt Världsnaturfonden finns, och det är bra att privata företag ställer upp ochsponsrar bevarandeinsatser. har begärt ett anslagför flora- och faunavård. Staten har också ett miljöansvar, harundertecknat , och det medför förpliktelser. Folkpartietföreslår att flora-och faunavården skall få ett särskilt anslag på 2 milj, kr.Det är med stort beklagande jag konstaterar att inte något av de övrigapartierna ställer upp bakom detta yrkande. En god vän från har sänt över etttidningsurklipp till mig. Det handlade om en person som fått avverkningsförbuddärför att en sällsynt fågel hade byggt bo i hans skog. Varför skall jag ensambära kostnaden? säger den lantbrukare som är markägare. Ja, det beror bl. a. påatt anslagen för bildande av nationalparker, naturreservat och naturvårdsområdenoch för underhåll av dessa områden är alldeles otillräckliga. Folkpartietföreslår högre anslag för både markinköp och underhåll. Dessutom anser vi attdomänverket bör överföra 15 miljoner till naturvårdsfonden bl, a, för attunderlätta markbyten. har också skogsvårdsavgiften diskuterats. Frånfolkpartiets sida anser vi att denna avgift bör finnas kvar för skogsvårdandeuppgifter, och vi tror att miljöinsatserna därvid kommer att fästörre betydelse. Vi menar t. o, m. att det kan vara oansvarigt att föreslå ettavskaffande av skogsvårdsavgiften. Det är dock viktigt att understryka att depengar som flyter in genom skogsvårdsavgiften skall användas för insatser inomskogsvården. Den nuvarande regeringen har en stor förmåga att förvandlaavgifter av den arteri till vanliga skatter. Alternativ odling, exempelvis naturvärd som består i attmänniskor ägnar sig åt att hålla landskap öppna med hjälp av fårskötsel, bör fåmöjlighet till ökat stöd. Inom vissa områden av landet, exempelvisVästernorrland, har insatser av den arten betydelse för behållandet av detöppna landskapet. har den uppfattningen att vibehöver ett miljödepartement, och det framstår allt tydligare att inrättandetav ett sådant är en nödvändig åtgärd för att vi skall kunna få en helhetssyn påmiljöfrågorna. Inte minst framgår detta när vi diskuterar budgetfrågorna.Miljöfrågorna är för viktiga och för angelägna för att kunna vara ett bihangtill jordbruksfrågorna. Det kan ibland finnas ett motsatsförhållande mellanjordbruk och miljö, en motsatsställning som är likartad vad som kan förekommainom andra näringar. Detta konstaterande från min sida får inte ses som någonspeciell kritik mot jordbruket. Men det är viktigt att slå fast attmiljöfrågorna inte får komma på undantag. Det finns risk för detta när dehanteras i samma sammanhang som frågor som gäller så viktiga näringar somjordbruket och skogsbruket. Med vad jag nu har sagt yrkar jag bifall tillreservationerna 17,47, 62, 63, 65, 67, 68, 71 och 77, Dessutom yrkar jag bifalltill samtliga de övriga reservationer i betänkandet där folkpartietsrepresentanter finns med. Jag yrkar också bifall till reservation 52, somKerstin Gellerman har yrkat bifall till, I övrigt, herr talman,yrkar jag bifall till utskottets hemställan. 113ULF LÖNNQVIST (s): Miljöfrågorna möts av ett allt störreintresse. Det är naturligt och riktigt, eftersom frågorna kring vår livsmiljöär avgörande för möjligheterna till en dräglig tillvaro i , men också förframtida generationers möjligheter att bygga sitt samhälle. Målet för miljöpolitiken är att stoppa miljöförstörelsenvar den än förekommer och att så långt möjligt söka återställa redan förstördmiljö. I detta mål inryms .självfallet också strävan att på olika områden sökaförebygga miljöförstörelse. Det är alltid den effektivaste vägen. Att lösaproblem när de väl uppträtt är alltid svårare. För socialdemokraterna är det viktigt att söka trygga allamänniskors rätt till en god livsmiljö. Det gäller såväl nationellt sominternationellt. Enligt vär mening får materiellt välstånd inte köpas tillpriset av rovdrift med naturresurser eller allvarliga risker för människorshälsa, I miljöarbetet har vi använt olika medel. Med forskningenshjälp fär vi kunskap om problemen men också metoder för att lösa dem. Med hjälp av planering på olika områden skaffar vi ossinstrument för att skapa ett säkrare beslutsunderlag. Planering i sig löserinte problem, men planering ger o.ss förutsättningar att fatta så bra beslutsom möjligt. Mängden av lagar pä miljöområdet är ett uttryck församhällets strävan att dra upp de gränser inom vilka olika verksamheter måstebedrivas för att vara acceptabla från miljösynpunkt. Det gäller industriell ochkommunal verksamhet, men gränserna gäller också för var och en av oss somenskilda individer. Det krävs en administration som kan sätta kraft bakomlagar och bestämmelser. Så har , ,länsstyrelsernas naturvårdsenheter och de kommunala miljö- ochhälsoskyddsnämnderna vuxit fram. Vi strävar efter att återvinna så mycket som möjligt avdet som en gång använts. Återvinning är ett sätt att minska behovet att ta ianspråk orörda naturresurser. Så blir också återvinningen ett viktigt inslag ien aktiv miljöpolitik. Det internationella samarbetet är kanske viktigare påmiljöns område än på flertalet andra. Med vattnets och vindens hjälp spridsföroreningar långt bort från utsläppskällan. Föroreningar i ett land kan vållamiljöproblem i ett annat. Därför måste vi bedriva ett omfattandeinternationellt samarbete. Så ser de medel ut som vi arbetar med för att söka uppnåde mål vi ställt upp på miljöns område. Reformverksamheten när det gäller denyttre miljön har varit intensiv i vårt land, alltsedan debatten fick fulltgenomslag och reformverksamheten sköt fart. Jag tror detär på få samhällsområden som omdaningen och nytänkandet lett fram till såomfattande reformer som just på miljöområdet. Men är det viktigt attstryka under att vi aldrig kan slå oss till ro. Vi måste ständigt fortsättaarbetet för att realisera uppställda mål. Forskarna talar ständigt orn för nya problem som hotar vår miljö dyker upp, som de ger ossförutsättningar att lösa dem. Vi flyttar ständigt fram våra krav ochpositioner. Det som kunde accepteras för sedan kan varaoacceptabelt. Då måste vi skärpa lagar och bestämmelser, finna vägar att uppnåde mål vi sätter upp. Prot.1985/86:118 Därför är miljöfrågorna fascinerande med sin förankring i nuetoch sin 16 april1986 inriktning mot framtiden, ~ ~ ] ] Vi diskuterar regeringensförslag till miljöpolitiska insatser, som de Jordbruksdeparte- , , , , . kommer till uttryck ibudgetpropositionen. Totalt anvisas under lordbruks- mentetsbudget- j o r r