prot · G909118 · 1985-12-31 00:00:00 — Beträffande förenklingen av jordförvärvslagstiftningen harjordbruksministern vid ett flertal tillfällen uttalat att han har för avsiktatt göra en översyn av denna lagstiftning. Men knappast någon kan väl tro atten sådan översyn skulle kunna vara klar i sådan tid att hinner fattabeslut om ändrad lagstiftning före ingången av kommande budgetår, som tar sinbörjan . Det är samma sak när det gäller administrationsbidragetför skördeskade skyddet, I det här arbetet ingår inte bara att samla in och administrera uppgifter för skördeskadeskyddet utan också att föra hela skördestatistiken. Med tanke på det överskott som vi producerar är det nödvändigt, , att vi har noggranna skördeskadeprognoser, så att vi tidigt kan aktivt gä ut på världsmarknaden för att hitta köpare av vårt spannmål. Det här är ingen lätt uppgift. Det är inte bara så att man tvingas sälja till ett pris som ligger långt under produktionspriset, man har också mycket svårt att hitta köpare, därför att överskottet på världsmarknaden när det gäller spannmål är enormt. Dessa uppgifter tas fram omrädesvis genom s. k. provytor. För att 124 minska kostnaderna med exempelvis20 %, som föreslår i sin reservation,måste man antingen minska områdenas antal eller antalet provytor. Det har manförsökt tidigare men konstaterat att det då blivit brister istatistikuppgifterna. Det går inte att avbryta sådant här arbete från det enabudgetåret till det andra, utan man måste pröva hur man skall gå till väga påbetydligt . Vad sedan gäller reservationerna 11 och 13, också de frånfolkpartiet, angående jordbrukets rationalisering och angående markförvärv förjordbrukets rationalisering vill jag säga att om vi skall medverka till enstabil livsmedelsproduktion här i landet, där basen produceras avheltidssysselsatta jordbrukare, måste vi också medverka till nödvändigastrukturförändringar och rationaliseringar. Det gör man inte genom att bifallareservationerna 11 och 13 - det skulle verka i rakt motsatt riktning. När det gäller centerreservationerna 1 och 2 kan jag delareservanternas uppfattning i reservation 1, att det är angeläget att vi frånsvensk sida noggrant bevakar de internationella miljöfrågorna. Jag tycker attdet är riktigt att vi har ett lantbruksråd placerat i för att bevaka bl,a, försurningsfrågorna. Men eftersom är med i finns det, som vi ser det, i fortsättningen inte behov av att ettlantbruksråd på heltid är placerat i , Dessa uppgifter kan bevakas avpersonal på den svenska ambassaden. Men självfallet bör man under vissa tiderav året, då man finner det nödvändigt, ha en svensk representant som observatörav de internationella miljöfrågorna. Vi ser det heller inte som nödvändigt att anslå speciellamedel till lantbruksnämnderna för energirådgivning. Det är säkert angeläget medmer energirådgivning också inom lantbruket, men sådan rådgivning bör kunnabekostas genom omfördelningar inom ramen för ordinarie medel under anslagettill lantbruksnämnderna. Det bör heller inte alltid tas för givet attrådgivningen skall vara helt kostnadsfri för den som tar rådgivningen ianspråk. Man får ju oftast ett ekonomiskt utbyte när man anlitar expertis i sinverksamhet. Detsamma kan gälla den moderata reservationen 4, därreservanterna anser att jordbruksnäringens speciella organisationer borde kunnatillföras medel från lantbruksnämnderna för den rådgivning som dessaorganisationer förmedlar till branschen. Detta är utskottsmajoriteten inteberedd att ställa sig bakom. Branschorganisationerna har självfallet ett mycketstort kunnande på sitt område att erbjuda lantbrukare, som alltså hos dessaorganisationer kan få råd och därigenom ett bättre ekonomiskt utbyte. Menlantbruksnämnderna har ett vidare syfte med sin rådgivning, som man inte kanavkräva den direkta branschrådgivningen. Lantbruksnämnderna har att lägga enmer enhetlig samhällssyn på sin rådgivning till jordbruket än vad man kan krävaav den särskilda branschrådgivningen. Jag kan tillägga beträffande reservation nr 5 om enuppräkning av lantbruksnämndernas rådgivningsanslag att denna rådgivning börkunna fortsätta på en relativt hög nivå även genom effektiviseringoch bättre resursutnyttjande. När det sedan gäller reservationen om en översyn avblockorganisationen inom jordbruket så anslås det särskilda medel för dennaorganisation. Lantbruksnämnderna har avsatt personal för att planlägga dennaverksam- Prot.1985/86:118 het. har ju tillskapats för att vi skallkunna klara vår livsmedelsförsörjning i situationerav ofred eller avspärrning. nisationmåste i så fall göras i ett större sammanhang som gäller beredskap motomfattande störningar. Därför yrkar jag avslag på den reservationen. I övrigt kan det finnas skäl att påpeka, med anledning avreservationerna om lantbruksnämndernas rådgivningsverksamhet, att den aldrig ärstatisk. Det är självklart att den anpassas till önskemålen och behovet av rådgivning.Varje lantbruksnämnd utarbetar en verksamhetsplan för nästkommande är, där manförsöker tillgodose behovet av rådgivning och serviceverksamhet. Även omlantbruksnämnderna i viss utsträckning bedriver uppdragsverksamhet motersättning, är kostnaderna inte så omfattande att det borde hindranäringsutövare att anlita rådgivningen. Det ger ett förbättrat rörelseresultat,och det måste vara detta som är det väsentliga och också det huvudsakligasyftet med den avgiftsbelagda rådgivningen. Under punkt 10 i utskottsbetänkandet har visocialdemokrater i utskottet inte ansett oss kunna bidrädautskottsmajoritetens förslag. Det gäller anslaget till rennäringen - delsbidraget till rovdjursskadade renar, dels övriga bidrag som berör rennäringen.Här delar vi socialdemokrater jordbruksministerns bedömning att användning avmedel för rovdjursskador liksom övriga frågor som berör rennäringen böromfattas av årliga överläggningar mellan staten och rennäringen. Man uppnår påså vis från rennäringens sida den fördelen att man kan påverka fördelningen avmedel och prioritera de ändamål som man anser vara angelägna. finns dethär möjlighet för rennäringen att, om man så skulle anse önskvärt, användamedel för att exempelvis bekosta sådana åtgärder som skulle kunna förebyggarovdjursskador. Vi anser i enlighet med prositionen att anslaget på 11 miljonerbör föras över från och i stället administreras avlantbruksstyrelsen och berörda lantbruksnämnder. I reservation 16 menar vi från socialdemokraterna, också ilikhet med propositionen, att storleken på prisstödet till rennäringen årligenbör bestämhnas av jordbruksnämnderna och lantbruksstyrelsen gemensamt sedanstaten och rennäringen efter överläggningar bestämt en ram för hur stort beloppsom får användas till pristillägg. Det går inte att jämföra rennäringen medjordbruket i norra därför att stödet till jordbruket ju är beräknat pågrundval av de ökade kostnader som det innebär att bedriva jordbruk i norraSverige till skillnad från jordbruken i den mellansvenska jordbruksbygden. Menbeträffande rennäringen kan aldrig sådan jämförelse göras därför att man intehar någonting att jämföra med. Därför är det felaktigt att fastställa prisstödtill rennäringen på samma grunder som för jordbrukets Norrlandsstöd, Jag yrkardärför bifall till reservationerna 14 och 16, När det sedan gäller förslaget i reservation15 om en översyn av reglerna för ersättning för rovdjursskador vill jag i stället för att yrkabifall till denna reservation rekommendera folkpartisterna att rösta med vår reserva tion 14, Där ger vi möjlighet till rennäringen att själv utforma ersättningsreg lerna. Det måste vara de som mest drabbas och som oftast konfronteras med problemen som bäst vet hur reglerna skall utformas. 126 Kravet på en utredning angåendeskördeskadeskyddet vill jag avvisa. pågåröverläggningar mellan regeringen och näringen om hur man kan finna ett tillnuvarande förhållanden anpassat skördeskadeskydd. Så länge dessa överläggningarpågår finns det ingen anledning, som vi ser det, att tillsätta en utredning. Låt mig, herr talman, också säga några ord om reservation12 av innan jag lämnar jordbruksområdet. De frågor som berörs ireservationen kommer upp i propositionen om prisreglering. Det påpekade ocksåJohn . Men talar om att det norrländska jordbruketförblöder. skrev under varenda stavelse i det beslut om stödtill det norrländska jordbruket som vi fattade . Vi får se vadregeringen kommer fram till i prisregleringspropositionen och vilka möjlighetervi ges att kunna medverka till att förbättra situationen. Vi kan då föradebatten om det norrländska jordbruket. I reservationerna 36-39 tar man upp frågor som innefattarfisket. Också jag tycker att det skulle kunna vara angeläget att öka stödettill fiskerinäringen, men tillgången på medel är av kända skäl begränsad. Ävenom vi är ett litet land, skulle det självfallet vara till fördel om vi kundeinrätta ett nytt havsfiskelaboratorium vid ostkusten med speciell inriktning påförhållandena i . Det skulle naturligtvis också vara värdefullt, omvi ytterligare kunde bygga ut fiskehamnar och vidga ramen för dels lån tillförnyelse och upprustning av fiskeflottan, dels bidrag till fiskevård. Vi har dock inte, och kommer heller aldrig att få,obegränsade resurser. Vi tvingas år att vara noga med utgifterna ochpå bästa sätt använda de resurser som vi kan förfoga över. Därför måste visamordna resurserna för havsforskning och satsa på de utbyggnader avfiskehamnar som är mest angelägna. Lånen till fiskerinäringen är de mest förmånliga somfinns. Vilken nivå för lån och stödformer som vi än lägger fast, skulle förmodligenbehovet av ytterligare län vara större än anslaget. Jag förnekar inte heller att ökade bidrag till fiskevårdkan ge positiva effekter. Och även om den i vpk-reservationen föreslagnauppräkningen med 1 milj. kr. skulle kunna vara överkomlig, kan detta argumentanvändas också på många andra angelägna områden. Därför kan jag avvisa kraven ide reservationer som rör fisket. Beträffande punkt 36, bidrag till djurens hälso- ochsjukvård, och reservationerna 41 och 42 vill jag deklarera att det inte kananses orimligt att också näringen kollektivt bidrar till att täcka denkostnadsökning som vi har haft inom djursjukvården. Det kan inte vara enbartsamhället som skall finansiera alla kostnadsökningar som sker inomjordbruksnäringen. I reservation 42 frän moderata samlingspartiet ochfolkpartiet framhålls vikten av långsiktig kartläggning av vissa frågor inomdjursjukvården genom en skyndsam utredning. Regeringen avser att återkomma tillriksdagen i denna fråga. Därför kan jag avvisa också detta reservationskrav. Övriga socialdemokrater från utskottet kommersenare att ge motiven för våra ställningstaganden på de andra punkterna ibetänkandet. Jag vill beträffande punkt 10 mom. 1 a och 2 a samt punkt 10 mom. 3 yrka bifall till reservationerna 14 och 16. I övrigt yrkar jagbifall till hemställan i det betänkande som här föreligger och därmed avslag påsamtliga reservationer från moderata samlingspartiet, , ochvpk. 84ARNE i () replik: sade att han hade kunnatförstå av mitt anförande att jag var kritisk och tyckte att regeringen varpassiv, men han menade att jag inte framförde några egna förslag. Skallsanningen fram, , spelar det ingen roll vilka punkter på jordbruksområdetsom vi väljer att tala om. Det går att klarlägga att regeringen har varitpassiv, närmast handlingsförlamad, på alla områden. Jag nämnde skördeskadeskyddet och djursjukvården därföratt dessa frågor tråkigt nog har råkat bli "repetitionspunkter" vidvarje debatt. Varje gång talar om - som denpliktskyldige regeringsföreträdare han är - att man diskuterarskördeskadeskyddet, att överläggningar pågår med jordbrukets företrädare.Vilka problem löser man genom att ge oss detta besked gång efter annan? Det ärenbart ett bevis på att regeringen är ointresserad, är okunnig eller över huvudtaget inte har förmåga att driva frågan. Något intresse finns i varje fallinte. Detsamma gäller djursjukvården, sade islutet av sitt anförande att regeringen avser att återkomma. Ni har ett par årpå er, och jag vill inte utesluta att ni får den chansen. Men ni har hållit påi med detta. Ett märkligt fenomen är att ni förmodligen delar vårfarhåga beträffande djursjukvårdsavgiftens farlighet och heladistriktsveterinärorganisationen. Ni har insett faran, men ni har inte insettatt ni skall göra någonting. Regeringen är passiv på alla punkter, konstaterade också att näringen tycks hainsett att man inte bara kan fortsätta att producera överskott. Vad innebär nudetta? Jo, det innebär att nu har upptäckt att det redan i 1977års jordbrukspolitiska beslut lades fast att jordbruket självt skall taansvaret för överskottet inom animalieproduktionen. Det är sannerligen ingennyhet. Det är en sent uppvaknad regeringsrepresentant här i kammaren som 1986har upptäckt vad som konstaterades . Detta har jordbruksnäringenvarit medveten om - möjligen har man inte varit tillräckligt lyhörd för att detkunde gå snett. Jag har här givit några exempel på att vadsom verkligen saknas är handlingskraft i . 85KARL () replik: Med hänvisning till vad jag harsagt, vill jag hävda att jag har minst lika stor tilltro tilllantbruksnämnderna och rådgivningen som har. Jag vill ändåberätta att jag för sedan diskuterade denna fråga - dvs. att de somgenom rådgivningen skulle bli starka egentligen har blivit svaga - med enframträdande representant för lantbruksministeriet i . Han sade att man iVästtyskland har ett särskilt namn på dem, nämligen"Beratungsbeschädigte", rådgivningsskadade. Tyvärr finns en del avdet även här. Detta är litet bekymmersamt, därför att socialdemokraternabackar, som vanligt, när det gäller energirådgivningen. Det gäller kanskeemellanåt också energipolitiken i övrigt, och det är tråkigt. Regeringen sägeratt man skall öka rådgivningen för att förbättra miljön och satsa 5 milj. kr.extra på det, men man tar bort 10 milj. kr. i andra änden. Var och en kan räknaut att det inte blirbättre rådgivning på det sättet. Det är emellertid den typen av rådgivning sombehövs. När det gäller avgiftsbeläggningen skall vi komma ihåg attdet blir de starka som får mest och de som bäst behöver som får vara utan. Jag noterade att sade att man i regeringenhar varit medveten om påfrestningarna på jordbruket och försökt eliminera dem.Dessa försök har inte alltid lyckats, och pengarna har inte räckt till, HåkanStrömberg berömmer sig ändå av att regeringens budgetunderskott nu har gått neroch att man har mera pengar. Det är då förvånande att regeringen har försöktkomma undan ansvaret för spannmålsöverskottet. Jag är glad över det resultatsom har uppnåtts, men man glömmer inte detta så snabbt utan är förvånad ochbekymrad över att regeringen har agerat så som den har gjort. Jag vill upprepa det påstående som jag gjorde i mittförsta inlägg vad gäller det särskilda yttrande som socialdemokraterna i dettasammanhang har fogat till betänkandet. De säger där att de vill ha en annanfördelning och andra metoder. Jag utgår fortfarande från, , attdetta inte gäller 1985 och att det inte heller i avsevärd grad kan gälla 1986ärs skörd men att det är en anslutning till vad som för övrigt sägs om vidareöverläggningar för att nä långsiktiga resultat. Jag vill gärna ha ettförtydligande av att vi är överens på den punkten. 86JOHN (vpk) replik: Det vore kanske välgörande, ,om vi klargjorde vad vi två menar när det gäller statens kostnadsansvar föröverproduktionen, så att det inte behöver råda något missförstånd. sade att vi måste finna åtgärder för attminska kostnaderna. Det måste, sade han, vara riktade åtgärder. Men nog fattaderiksdagen ett beslut om att staten skulle svara för av kostnaderna förspannmålsöverskottet. Man skulle klara kostnaden via spannmålen, HåkanStrömberg kan väl inte förneka att kostnaden inte blev den som man hadeberäknat utan mycket större. Ni försöker nu smita undan ansvaret, för någraförslag har ni inte kommit med. Jag har ingenting emot att ni har initiativetoch lägger fram förslag om hur vi skall komma till rätta med överskottsproblemet,men vi måste ändå hålla fast vid ett beslut som fattats, tills det finnsmöjlighet att vidta andra åtgärder, som kan lösa problemet långsiktigt. Dethandlar alltså om två olika saker. Självfallet var jag med om det beslut som vi fattade förraåret om Norrlandsjordbruket, och jag står naturligtvis för mittståndpunktstagande. Ingen kan förneka att det blev en mycket stor höjning.Norrlandsstödet räknades upp , Men tydligen är detta otillräckligt.Hur kan man annars förklara att mjölkinvägningen vid vissa mejerier i Norrlandunder minskade ? I har man förlorat en tredjedelav potatisarealen, osv. Det är bara att konstatera: Trots de stora höjningarnahar man inte kunnat förverkliga vad som enhälligt beslutades av riksdag och regering,att slå vakt om Norrlandsjordbruket, Menar ni allvar med beslutet, måste dettill mycket mera än vad som har gjorts. 87BENGT () replik: Socialdemokraterna har stor tilltro tillpolitiska lösningar och till statens aktiva styrelse av landet. Därför harockså den offentliga sektorn svällt ut. Vi vill öka de enskilda människornasmöjlighet att fatta egna beslut, och vi vill ge lantbrukarna mer att säga tillom. Vi säger inte stopp, , till storleksrationalisering, menanser att den har gått för långt, särskilt i skogs- och mellanbygder. Vi vändeross inte emot att enskilda lantbrukare säljer till sin granne, så att denne fårett större underlag, men vi vänder oss emot de alltför många avslagen frånlantbruksnämndernas sida. Vi tror att lantbruksnämndernas arbete på dettaområde kan reduceras, och vi tror även att man kan sänka ambitionsnivån när detgäller rådgivningen. I en motion har jag sett en uppgift om att kostnaderna förden totala rådgivningen, utslagna på det antal hektar som brukas i landet,skulle uppgå till . Kan vi spara på statens utgifter på de områden vi harpekat på i folkpartimotionen kan dessa medel tillföras jordbruket och förbättraden dåliga lönsamheten. tar vi ut avgifter pä handelsgödsel och växtskyddsmedel,och dessa pengar går bl. a. till forskning. Om vi i stället låter dennaforskning, genom de besparingar som jag nämnt, bekostas av budgetmedel, kan deavgifter som tas ut gå till regleringskassorna och sänka slaktdjursavgifteroch förmalningsavgifter och därmed förbättra förhållandena för näringen. 88 () replik: i upprepar år efter årsamma debatt. Han talar om att regeringen är handlingsförlamad och att de endasom egentligen är aktiva i det här landet och har konstruktiva lösningar påalla problem, det är . Men kom igen, , och lägg framförslag till det handlande ni vill stå för. Viskall inte avvisa förslagen utanpröva om de är möjliga att genomföra. , vi backar inte på varje område. Viförsöker också vara litet rationella och inte ha ett alltför stelbentregelsystem och anvisa det exakta antalet kronor till olika verksamheter. Vitycker att man inom ett anslag skall ha möjlighet att anpassa rådgivningen ochservicen till de behov som finns i stället för att kanske plocka ut ett visstantal kronor på varje lantbruksnämnd att användas för exempelvisenergirådgivning. Får jag också säga något om spannmålsöverskottet till KarlErik . Tyvärr är jordbruksministern inte här för att svara förregeringen, men jag vill ändå säga att vi socialdemokrater i utskottet och idenna kammare står bakom varje skrivning i det betänkande som ligger på bordet.Jag vill än en gång - även för - påpeka attlivsrnedelskornmittén räknade fram att spannmålsöverskottet skulle kostajordbruksnäringen och det svenska samhället gemensamt ungefär 400 milj. kr. och man skulle sä småningom göra en avtrappning. Men för skörden efter detvi behandlat livsmedelskommitténs förslag är kostnaderna förmodligen dubbelt såhöga. Då kan det inte vara fel att man kanske ändå funderar på om beslutet varriktigt och om man inte borde hitta andra vägar. Jag behöver knappt säga det,för ni följer ju också vad jordbruksnäringen har för funderingar och förslag. som mankanske skall vara beredd att diskutera och satsa pengar på i stället för attanvända regleringskassorna. Till vill jag också säga beträffande depolitiska lösningarna att det är när det saknas regler som problemen är störst.Det är av jordförvärvsärendena som avslås och största delen med stöd avprisparagrafen. När det gäller strukturärenden avslås . Mer är det inte,. 89 i () replik: Årefter är säger samma sak häri , påstår . Det är alldeles riktigt. Klarare kan detegentligen inte uttryckas; regeringen får ingenting gjort på det här området.Det har varit möjligt att hälla samma anförande om skördeskade skyddet,djurhälsovården och en massa andra saker . HåkanStrömberg har för övrigt också sagt samma sak . Se till att ni fårnågonting ifrån er på när det gäller de här sakerna! Däkommer jag i varje fall att förhindras att hålla samma anförande - denhälsningen vill jag ge regeringens företrädare. några ord om spannmålsöverskottets kostnader.Hade det varit så enkelt för regeringen att överskottets kostnader inte hadekunnat förändras, hade den socialdemokratiska regeringen kunnat förstå vad dethandlade om. Vi fattade ett principbeslut, grundat på en kostnadsberäkning, ochlade fram den för regeringen. Ända är statsrådet och hans medarbetarede enda här i landet som inte har förstått vad principbeslutet innebar. Föralla andra har det varit glasklart. Sanningen är, som jag konstateradei mitt första anförande, att har man målsättningen att ta sin hand ifrånjordbruket, gör man det rned nästan vilka medel som helst. Riksdagsbeslutstruntar man i. Välj i stället den vanliga metoden och försök produceranågonting i ! Lägg fram ett ändringsförslag när detgäller det jordbrukspolitiska beslutet som vi kan diskutera här! Att ta saken iegna händer och göra egna tolkningar är ett skamgrepp, som bara är ägnat attskada politikers anseende och göra jordbrukets företrädare betydligt vresigareän som är nödvändigt. Oskicklig politik, , har givit er dåligtrenommé hos jordbrukarkåren. 90KARL () replik: Vi lever ju alla i ett dynamiskt samhälle,och vi måste vara medvetna om att teknik och annat skall anpassas efterutvecklingen; det krävs alltså en fortsatt rationalisering inom jordbruket. Detär emellertid inte lika självklart som det var - och detär inte riktigt säkert att det var helt självklart då heller- att det främst ärfråga om storleksrationalisering. Jag noterar att litet förmycket låter som ett eko av den diskussion som fördes , När det gäller fördelningen av rådgivningen med en ökadavgiftsbeläggning kommenterade inte ett dugg min oroöver att det blir de stora, effektiva, högproduktiva som får stödet - det är desom tycker sig ha råd att betala och fär fördelarna av det, medan denutåtriktade, uppsökande verksamheten från lantbruksnämndernas sida fär ståtillbaka. Det här ärkanske ännu mer uttalat på trädgårdsnäringens område, som kanske mer än andraområden är utsatt för denna strävan efter avgiftsbeläggning. När det sedan gäller frågan hur vi pä sikt skall hanteraöverskottsarealen vill jag gärna hänvisa till att det vid beslutegentligen var en femårsperiod som diskuterades, I det sammanhanget innebärårets beslut -det principuttalande som det är avsikten att skall göranu eller när det nu kan bli fråga om beslut - naturligtvis en vissförändring. diskuterar vi att det här skall gälla , och det bör ihuvudsak gälla skörd. Jag har förstått senasteinlägg så, att vi på den punkten är överens. Sedan är det en öppning förframtiden. Men jag är noga med att understryka att det gäller för tidendärefter. Vi skall då i ökad omfattning kunna diskutera hur man skall nä långsiktigalösningar. Där ställer jag gärna upp pä att vi måste hitta nya former, justdärför att exportkostnaderna för spannmål nu har stigit från att när vi förstdiskuterade detta ha varit per kilo till att kanske vara en kronaper kilo. Vi måste hitta andra lösningar, och det ser jag positivt på. Jaghoppas nu att jag har förstått rätt och att vi är överens omtolkningen för första året och i huvudsak för . Anf.91 (vpk) replik: Vi kanske skall lämna frågorna omspannmålsöverskottet och överproduktionen därhän. Vi fär ju tillfälle attdiskutera dem om drygt en månad.