prot · G909134 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag tror att de är betydligt mer vittomfattande än vad DanielTarschys påstår i sitt inlägg. Blandde 28 motioner som behandlas i detta utskottsbetänkande finns ett stort antalsom berör landsfingsverksamheten i och därmed i den norrasjukvårdsregionen, Imotion So417 framförs ett ställt krav om att rättspsykiatriskverksamhet skall fullföljas även för Umeåregionens del, sker denrättspsykiatriska utredningen inte i närheten av bostadsorten när det gällerklienter från de fyra nordligaste länen. Det har hänt att svåra utredningar harfått ske nere i . Det har medfört ytterst traumatiska upplevelser för densom står mitt i en brottmålsutredning och lider av psykisk sjukdom. Man kanäven tänka sig in i de svårigheter som föreligger från den undersökandeklinikens sida då det gäller att kunna sätta sig in i den situation som dentill undersökning hänvisade lever i. Dettahar varit en mycket lång historia om avtal mellan staten och länslandsting, vilka inte följts upp från statens sida. Lokaler har funnits färdigaett stort antal år, och det kan inte råda något tvivel om riktigheten i attdessa undersökningar skall ske i , Det har bara varit staten som inte visatnågot intresse. verkar en lösning vara inom synhåll, då ärendet bereds iregeringskansliet och verksamheten kan komma i gång. Jag kommer meduppmärksamhet att följa den fortsatta handläggningen av detta ärende och detgör även mina utskottskolleger, som betonar detta i det särskilda yttrande somde fogat till detta betänkande. När det gäller min motionangående flyktingcenter i , kan jag förstå att det för utskottet kan finnas vissatveksamheter i att förorda att denna verksamhet skall förläggas till ett visstställe. För den som besökt kan det dock inte finnas någontveksamhet inför att hemmet skall användas för vårdändamål, är intespeciellt väl framme när det gäller att ta hand om tortyroffer. Vi har förstunder november månad 1985, på enskilt initiativ, öppnat ett vårdhem för dessamänniskor. har både invandrarverket och socialutskottet frånsagt sigmöjligheten att utnyttja värdhemmet i för denna uppgift, och jag fårfinna mig i det. Jag anser det viktigt att frågan om dessa torteradesrehabilitering verkligen tas på allvar. I den ström av flyktingar som passeratSveriges gränser finns ett stort antal som behöver denna vård för att kunnaåtervända till ett något så när normalt samhällsliv. Under allmänna motionstiden väcktes också motioner om kravpå thoraxkirurgisk verksamhet vid i . Detta är inte hellernågon ny sak, utan den har varit föremål för tidigare motioner, frågor ochinterpellationer i . Dagens thoraxkirurgi bedrivs vid fyra kliniker: iLund, , och . De patienter som utreds i sjukvårdsregionopereras i och får sedan mycket snabbt återvända till föreftervård. Antalet operationer som krävs för att täcka behovet avthoraxkirurgiska ingrepp med s. k, by pass-operationer kan inte uppnås med denoperationskapacitet som redovisas. De flesta fall av hjärt-kärl-sjukdomarsom kräver operativt ingrepp finns i Norrlandslänen och det pågår projekt somvill förhindra en fortsatt utveckling av frekvensen hjärt-kärl-äkommor. Detgäller först och främst kostförändringar och motionsvanor. Detta sker bl,a, i kommun, med tillskyndande av WHO, Detta till trots finns det klar statistik som visar det förhöjda operationsbehovet hos de människor sombor i , Med nya behandlingsmetoder kommer man att kunna komma tillrätta med kärlförändringar utan öppen bröstkirurgi. Detta kräver dock entillgäng till thoraxkirurgi. Även om den behandUngsmetoden visar sigverkningsfull och användbar, kommer det, för att täcka operationsbehovet, attkrävas en utbyggnad av operationsfrekvensen som inte kan på de nuvarandeklinikerna. Detta innebär att det finns behov av en ny klinik för dennaverksamhet. Av många skäl borde det vara självklart att fick den kliniksom skulle öppnas för denna verksamhet. Av underlaget att döma finns det motivför detta. Av stor betydelse är att , som utbildningsort för läkare, ocksåfår denna del som underlag för forskning och vidareutveckling. För den enskildepatienten är det också en fördel att slippa transporter i nyopererat skick,inte minst med tanke på avståndet från de norra delarna av ner fillUppsala. Pafientunderlaget för är fullt tillräckligt för att geden kliniken sysselsättning även om en klinik i skulle öppnas. Detta framgåräven av den till utskottsbetänkandet fogade reservationen nr 2, som jag yrkarbifall till. I utskottsskrivningen läggs det på ochLandstingsförbundets ansvar att besluta om och var denna utbyggnad avverksamheten skall förläggas. Jag tror att det hade varit en fördel om ocksåsocialutskottet haft en uppfattning i frågan. Till sistvill jag, herr talman, bara kort kommentera en motion som utskottetavstyrkt och som berör allmän undersökning för att spåra prostata- Prot.1985/86:134 Just den cancerformen är den som är vanligast hos män och 6 maj1986 somorsakar de flesta dödsfallen. Utskottet avfärdar motionen kort och gott I med attupptäcktsfrekvensen skulle vara så låg att det inte lönade mödan att ' ' söka spåradenna cancerform i tidigt skede. Jag vill nog påstå att man varit något förkategorisk när man med detta så snabbt avfärdar en motion. finnsläkare som på allvar framhållit vikten just av att fidigupptäcka prostatacancer,och den alltmer förbättrade operationstekniken är anledning nog attöverväga en allmän hälsokontroll. Vi gör det när det gäller Kan orsaken till att intresset är så lågt för dennagrupp vara att det inte finns någon som ställer upp för mäns rätt att undgå ensmärtsam och starkt dödlig sjukdom? På samma sätt som tidigupptäcktav bröstcancer har samband med överlevnad måste också en tidigtupptäckt prostatacancer öka möjligheterna till överlevnad. inte troatt det är intressenterna som är för svaga för att kräva denna undersökning,utan anledningen är att det finns en stark tro på att en allmän hälsokontrollskall komma åt problemen. Det är bara att hoppas att utvecklingengår därhän att även mäns cancerrisker snabbare spåras och upptäcksså att man skall kunna sänka frekvensen av denna sjukdom, som kräver såmånga dödsfall. Många andra motioner kunde ge underlag för inlägg här, menmycket av det vi behandlar tillhör landstingsvärlden, och vi har avhänt ossalla möjligheter att tycka till om de rådande förhållandena - annat än i svagaeller positiva skrivningar i utskottsbetänkandet, 74 () rephk: Både och att jag förenklade problemet. Det är möjligt att det är så och attproblemet är svårare än jag påstår. Men om det nu är svårt, borde det då intefinnas ännu starkare skäl för att trycka på regeringen för att takrafttag? Båda de senaste talarna har gett ytterligare starka skäl för attriksdagen bör bifalla reservation 10. 75 () replik: Det är så, , att det ofta blirkomplicerat när man sätter sig in i problemen. Ju mer man vet, desto merkomplext blir det hela och desto svårare att lösa med enkla åtgärder. Detfolkpartiet pekar på i reservationen äger naturligtvis sin riktighet, men detbehöver dessutom kompletteras med andra synpunkter, som både jag och BlendaLittmarck har givit i våra inlägg. Detta har också samband med vårt sätt atthantera sjukvårdsfrågorna i riksdagsarbetet. Det bhr ofta ytligt och ianledning av någon motion. Därför får vi detta resultat - vi hinner aldrigtränga tillräckligt djupt in i problematiken, vilket vi borde göra. Vi fårförlita oss på att och även bearbetarproblemen. 76 () replik: Det är självklart att haren viktig funktion, men vad jag påpekade i mitt anförande var att här finns en 75 sammankopplingav flera olika intressen. Sjukförsäkringen betalar pengar till dem som står iköerna, färdtjänsten betalar för transporter, och arbetsgivare lider av attnågon är borta från jobbet. Det är helt enkelt många olika kostnadsbärare somär inblandade. Just i en sådan situation, när man har ett samhällsproblem somberör flera olika parter, är det väsentligt att regeringen fyller ensamordnande funktion. Det är därför vi menar att det är viktigt att riksdagennu trycker pä regeringen så att regeringen aktiverar sig och tar initiativ föratt lösa de olika konflikter som finns och främja en hantering av problemet somleder till att sjukvårdsköerna kan försvinna eller förkortas. 77 () replik: Den samhällsekonomiska samsyn som DanielTarschys efterlyser i den här frågan efterlyser vi i många andra sammanhangockså. Det är synd att den inte kommer till stånd, men vi har olika budgetarsom vi öser medel ur, och det är möjligt att man är speciellt enkelspårig närdet gäller just sjukvården så att man inte ser de andra fältens kostnadsramaroch inte ser att en samsyn skulle vara bra. Jag tror dock inte att det är riktigt så enkelt. Det finnsen spärr för att klara det här genom specialistkompetensen. Det finnsnaturligtvis också trögheter i sjukvårdsorganisationen, som man gärna vill se förändradi de avseendena för att kunna öka genomströmningen. Men i allt detta finns också en patient som skallbehandlas väl. De här sakerna är inte fullt tillräckligt utbyggda. Jag harpekat på att vi har en åldersfrekvens med ett starkt ökat antal äldre somjust är de som drabbas av behovet av starroperationer och höftledsoperationer.Utvecklingen på sjukvårdssidan har alltså inte räckt till för att kapa köernatill sådana operationer. Men vi här i kan ju inteheller gå förbi , och ;de måste ta hänsyn till att vi påpekar att de här bristerna finns, och vi kanockså vara delakfiga i en eventuell samsyn där vi får anlägga våra synpunkterpå problematiken. Lämpligt vore också att man hade någon typ avgemensam konferens, där vi fick belysa de här frågorna och även få dessa organssyn på varför problemet är så stort som det är. 78INGA (vpk); Benämningen oral galvanism är egentligenmissvisande, eftersom det handlar om korrosion som i vissa fall kan leda tillkroniska kvicksilverförgiftningar. Och egentligen har därmed 6,5 miljonermänniskor i oral galvanism, eftersom alla lagningar innebär spänningar.Ett bättre ord vore därför tungmetallförgiftningar. Dentalt amalgam består till av kvicksilver. Övrigamaterial som mest används är tenn, silver och koppar. Amalgam har, precis somde flesta andra metaller, en benägenhet att korrodera, dvs, fräta. Hastighetenpä korrosionen beror bl, a, på den omgivande miljön. Om olika metaller kommeri kontakt med varandra, t, ex, guld med amalgam, kan galvaniska strömmaruppstå, som i sin tur kraftigt ökar denna korrosion. Det finns forskning som visar att yttre miljöfaktorerpåverkar kvicksilverförgiftningen. De effekter som det effektiva jordbruketför med sig i form av brist på selen i vår kost, en ökad försurningsgrad i formav sänkt pH-värde Och allmänna föroreningar i vår miljö medför ökad risk förförgiftning. Det Som bevisar detta är att barn kan ha symptom utan att ha någralagningar av tänderna. Eller, som man kan läsa i socialstyrelsensMeddelandeblad nr 4/86: "Toxiska reaktioner mot kvicksilver och andra tungmetaller-oavsett om de kommer från tandersättningsmaterial eller inte - har i pågåendeforskning även diskuterats i förhållande till individens selenhalt iblodet," Symptomen vid kronisk förgiftning är väl kända. De som ärsjuka orkar oftast inte bråka. De allra flesta som får sina fyllningarborttagna och ersatta med andra material blir friska. harsocialstyrelsen hävdat att det inte finns någon anledning till oro när detgäller att ifrågasätta användningen av amalgam vid lagning av tänder. Tiotusentals kvicksilverförgiftade patienter har underårens lopp blivit feldiagnostiserade. Och har människor somdrabbats av kvicksilverförgiftning avfärdats med att de har neurotiska besvär.Den senaste tidens rön har visat att frågan om oral galvanism, eller hellretungmetallförgiftningar, måste lösas på ett tillfredsställande sätt både för demänniskor som drabbats av detta och för tandvårdens framtida utformning. Detskall också sägas att det inte är alla personer som bär amalgam i munnen somblir sjuka av detta, precis som alla rökare inte får lungcancer. Dental förgiftning ger hos dem som drabbas värst upphovtill mycket lidande. Och deras problem späds på genom att samhället inteaccepterar förgiftningen som en sjukdom. Den behandlande läkaren hittar ingendiagnos, ty sambandet finns inte beskrivet i läroböckerna. Läkarens slutsatsblir att sjukdomen har sina rötter i psykiska problem. I motion 428 av centernföreslås att oral galvanism skall klassas som sjukdom. Utskottet avstyrker motionenmed att yttrat att sjukpenning utgår om så Svåra fysiskaeller psykiska besvär föreligger att man inte kan arbeta. Det är en sanning medmodifikation. Det är sant att en kvinna beviljats ersättning frånförsäkringskassan för att kunna byta ut sina amalgamfyllningar, men det falletgällde allergi. Sambandet mellan amalgam och förgiftningar har aldrig erkänts. I finns ingen myndighet som är ansvarig förtandvårdsmaterial, och vem som helst kan också sälja vad som helst på dendentala marknaden. Biverkningar har inte registrerats. Vid legeringaroch rotfyllningar kan bl, a, följande material användas; kvicksilver, krom,kobolt, nickel, kadmium, bly, vismut, kloroform, klorerade fenoler, formalinoch mycket mera. Dessa ämnen är i andra sammanhang underkastade strängarestriktioner- men inte i fråga om våra tänder. Det är märkligt. Detta hadejag ingen vetskap om innan jag började läsa om tungmetallförgiftningar i våramunnar, borde det inte finnas någon anledning att tveka omattityden till amalgam. Men det finns behov av att utföra en undersökning påbred statistisk bas av personer med symptom som kan misstänkas varakvicksilver-förgiftade på grund av amalgam i munnen. Den expertgrupp utskottethänvisar till, som tillsatt, kommer inte att tillföra dennafråga Prot.1985/86:134 något nytt, eftersom den bara skall sammanställa befintlig forskning.Det flnns således ett behov av förnyadutredning. Den allmännasiuk- ''"'"'" skulle jag vilja fråga utskottets talesman, , vilken sorts behandling de människor somlider av förgiftningar skall fä. nämligenom detta i utskottets betänkande. Betyder det att dessa människor skall fårätt att byta ut gamla lagningar mot annat material kostnadsfritt? är jutydligen det enda som hjälper. Sä skulle jag vilja övergå till en annan fråga, nämligenprimärvården. En hög kvalitet pä vården av blivande mödrar och barn drevs framav framför allt arbetarrörelsens kvinnor. Den låga spädbarnsdödligheten i vårtland har säkerligen ett samband med vår höga kvalitet inom mödra- ochbarnhälsovården. Detta får inte raseras av "sparsamhetsivrare", somgärna offrar en god hälso- och sjukvård för att kortsiktigt minska utgifterna. Många landsfing har redan fattat beslut om eller övervägeratt införa en förändrad organisation för barnhälsovården, så att ävenbarnavårdscentralerna i tätorterna inordnas i distriktsvården. För att upprätthålla kvaliteten föreslår vpk attbarnläkare och gynekologer även skall knytas till primärvården. Enallmänläkare har i sin vidareutbildning till specialist i allmänmedicin barafyra månaders utbildning i barnhälsovård mot den utbildade barnläkaren som . Lika knapp är utbildningen för allmänläkaren när det gällerkvinnosjukdomar och förlossningar. Socialministern, som har debatterat denna fråga någragånger, tycker tydligen att dessa räcker för att ge kvinnor ochbarn en fullgod vård, I ett frågesvar i sade hon nämligen följande: "Tillgången på läkare med fullgjord vidareutbildninginom gynekologi/ obstetrik gör det möjligt för ett betydande antal av dem attarbeta inom primärvården," Jag delar inte denna uppfattning. Det gör inte hellerbarnmiljörådet. säger i ett uttalande: "Barnhälsovården äri dag organiserad dels som barnavårdscentraler, främst i tätorter, dels genomdistriktsvärden, främst i glesbygd. Verksamheten har fungerat utomordentligtväl och nått i stort sett alla barn. konstaterar att enförändrad organisation av barnhälsovården är på väg eller är redan beslutad imånga landsting, sä att barnavårdscentralernas uppgifter kommer att övertas avdistriktsvården. finner det förståeligt om många med barnensbästa för ögonen oroas när barnavårdscentralerna överförs till distriktsvården.Landets barnavårdscentraler har sannolikt haft en avgörande betydelse när detgällt att ge svenska barn ett hälsotillstånd som är enastående i världen," Vpk vill också peka på risken för att enkvalitetsförsämring inom mödra-och barnhälsovården kan bereda mark för enprivatisering med allt vad det innebär i form av orättvisor, avgifter, m,m. En grundläggande värdering inom mödra- och barnhälsovårdenär att den skall vara avgiftsfri och frivillig för den enskilde. Att barnhälsovården är betydelsefull visar besöksstatistiken, av spädbarnen och nio av tio fyraäringar kommer till barnavårdscentralerna. Om mödra- och barnhälso vården helt inlemmas i primärvården ökar också risken för att dessa 78 verksamheter avgiftsbeläggs påsamma sätt som övrig sjukvård. Med detanförda, herr talman, yrkar jag bifall till vpk-reservationerna i Prot. Senarekommer att ta upp frågan om bristen på läkare i------------ - 79JOHN (): I föreliggande betänkande frånsocialutskottet behandlas bidrag till allmän sjukvård m.m. Jag skall göra någrakommentarer till villkoren för en god sjukvård för alla i värt samhälle. Vissa grupper i vårt samhälle är utsatta för större ochallvarligare hälsoproblem än andra. Sådana riskgrupper finner man ofta blandarbetare, lägre tjänstemän, arbetslösa, barn i låginkomstfamiljer m,fl. Basen för folkhälsoarbetet är den solidariska välfärds-och socialpolitiken. Dagens hälsoproblem måste åtgärdas utifrån en helhetssynpå samhällsutvecklingen. För en bättre folkhälsa måste därför såväl allaberörda samhällssektorer och folkrörelser som allmänheten engageras. Ett aktivt och målinriktat hälsopolitiskt arbeteförutsätter vidare att kunskaper och information om hälsoutvecklingen finnslätt tillgängliga. Det övergripande målet för hälso- och sjukvårdspolitikenär att vården ges på lika villkor och att vid sjukdom alla erhåller god vårdoberoende av kön, boendeort eller betalningsförmåga. En grundläggandeförutsättning för principen om vård på lika villkor är att tillgängligafinansiella och personella resurser fördelas efter befolkningens behov av vård. Ett problem inom denna sektor är speciellt bristen påläkare i glesbygden, medan läkartätheten i de befolkningstäta områdena är stor.Utskottet har behandlat läkarfördelningen tillglesbygden och då understrukit vikten av att åtgärder vidtas. Som framgår avbetänkandet arbetar en särskild grupp inom medläkarförsörjningen fill glesbygden, I samband med behandlingen av förslaget om medelsanvisningför ett antal olika ändamål på hälso- och sjukvårdens område behandlarutskottet 28 motionsyrkanden med krav och förslag av skilda slag. De flestamotionsyrkandena har avstyrkts av ett enigt utskott, då de i de aktualiseradefrågorna redan på något sätt är föremål för åtgärder och då andra har varitinaktuella. Till utskottsbetänkandet har fogats 11 reservationer.Reservationerna, som har kommenterats här av tidigare talare och som omfattarskilda delar av betänkandet, avstyrks. De ämnesområden som reservanterna har tagit upp har pä ettutomordentligt sätt redovisats i utskottsbetänkandets majoritetsskrivning, somhar antagits med breda majoriteter, varför jag, herr talman, inte behöverkommentera dem ytterligare. är besviken på utskottsmajoriteten,och det må han väl vara. Utskottsmajoriteten kan väl också vara besviken påDaniel Tarschys. Med det anförda yrkar jag på samtliga punkterbifall till utskottets hemställan. Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas , Prot.1985/86:134 9 § Meddelande om debatt med anledning av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl Meddelande om debatt med anledning av kärnkraftsolyckan Sedan regeringen föreslagit att en debatt skall anordnasmed anledning av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl har jag efter samråd med de av partigrupperna utsedda ledamöterna avtalmanskonferensen beslutat att en debatt i detta Meddelande om frågor ämne skallhållas vid det plenum som utsatts till , I sambanddärmed besvaras ett antal interpellationer om kärnkraftspolitiken. 10 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1985/86:531 av () till försvarsministern omplanerna på tillträdesskydd för vissa skärgårdsområden: Enligt uppgift kommer utredningenom tillträdesskydd att avlämna sitt slutbetänkande . a. frågan om vissa skärgårdsområdens tillgänglighet. I anledning härav vill jag fråga; Är statsrådet i tillfälle att förkammaren redovisa med vilket tidsperspektiv det fortsatta arbetet med dessafrågor kommer att bedrivas? 1985/86:532 av VViggo Komstedt (m) till justitieministernom åtgärder mot rymningar inom kriminalvården; Avser justitieministern att vidtanågon åtgärd med anledning av att personer som är dömda för grovanarkotikabrott ges möjligheter att ''leka" skådespelare på orter långtifrån den anstalt där de vistas och därmed ges möjlighet att ganska enkeltrymma? 1985/86:533 av () till finansministern omökad odling av energigrödor: Enligt Rapport den 5 maj 1986hävdar finansministern att jordbrukets problem inte kan lösas utan omfattandenedläggning av . Det är fullt möjligt att på "överflödig"producera energi till lägre kostnad än med hjälp av ny kärnkraft ochkolkondens. Utnyttjas åkermarken på så sätt kan öppna landskap,försörjningstrygghet och sysselsättning bevaras, och det uppstår inga negativaeffekter pä vår livsmiljö. Energigrödor är ett realistiskt alternativ för att ersättaen del av kärnkraf ten utan att öka användningen av olja eller kol. En flexibel bas av biobränslen 80 skapar en ökad handlingsfrihet försnabbare avveckling av kärnkraften. Nedläggningav stora åkerarealer innebär konkret att vi begränsar våra möjligheter att tilllägsta kostnad och med i övrigt enbart positiva effekter snabbt ersättakärnkraften. Min fråga tillfinansministern är: Är regeringen beredd att verka för att denomisfliga naturresurs som vår är utnyttjas för energigrödor, i denutsträckning den inte behövs för produkfion av mat, och på så sättminska vårt beroende av kärnkraften? 1985/86:534av () till jordbruksministern om rökgastorkningen av spannmål: Enligt uppgift torkas av all spannmåli med rökgaser från eldningsolja. Livsmedelsverketanser att rökgastorkning med olja inte skall accepteras och hävdar att metodenbör förbjudas. utreder en grupp på livsmedelsverket riskerna meddenna torkningsmetod. Gruppen påstår att man inte fått tillräckliga resurserför att effektivt fullfölja sitt uppdrag. De rapporter som avlämnatsav utredningsgruppen visar emellerfid tydligt att rökgastorkningen tillförbrödsäden polycykliska aromatiska kolväten, giftiga, hälsovådliga ämnen. Är jordbruksministern beredd att tillse attutredningsgruppen erhåller tillräckliga resurser för att på ett effektivt ochtillförlitligt sätt kunna fullgöra sitt uppdrag? 1985/86:535av () till statsrådet . Å, om villkoren vidutbyte av premieobligationer: Vid inlösen av statens premieobligationslån, somsker vid utgången av lånets löptid, har principen varit att utbyte av utgångnaobligationer sker mot motsvarande antal obligationer av det nyaobligationslånet. Vidutbyte av premieobligationer erbjuds innehavare av obligationer atterhålla nya av lån. gör nu staten en förändring ibytesrätten. har man kunnat byta antalet gamla obligationer mot sammaantal nya om obligationerna haft samma nominella värde. Vid inlösen av 1986 årslån avkrävs emellertid obligationsinnehavarna att betala . per obligation -annars inget utbyte. Min fråga till statsrådetär: Vill statsrådet medverka till att staten vid utbyteav gamla premieobligationer när ett obligationslån förfaller inte tar ut etthögre pris på nya obligationer än vad som motsvarar dessas nominella värde? 6 protokoll 1985/86:133-135 1985/86:134 ll §Kammaren åtskildes ,54.