prot · G90925 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:25 1 §Justerades protokollet för den 4 innevarande månad. 2 §Svar på interpellation 1985/86:29 om villkoren för tillstånd att serveraalkoholhaltiga drycker har frågat finansministernvilka åtgärder han ämnar vidta för att personer som driver restaurangrörelseinte skall straffas med indraget serveringstillstånd - en alkoholpolitiskåtgärd - i en fråga som gäller misstänkt bokföringsbrott. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på interpellationen, hänvisar till ett faH i där enrestaurangägare fått sitt tillstånd att servera alkoholdrycker indraget.Anledningen till indragningen är enligt henne att skattemyndigheterna iJönköpings län funnit brister i bokföringen i en rörelse som ägaren har drivitdär tidigare, anser att ett misstänkt skattebrott inte börpåverka innehavet av ett serveringstillstånd. Hon pekar på att tillståndet hardragits in innan dom i skattemålet är avkunnad. ställde MargitGennser en nästan likadan fråga i en interpellation. Förhållandena har inteförändrats , och mitt interpellationssvar nu blir i princip detsammasom den gången. De nuvarande reglerna om tillståndsprövning utformades år1977 för att förebygga och undanröja alkoholpolitiska olägenheter vidalkoholservering. Vid en ansökan om tillstånd skall sökandens personligalämplighet prövas. Denna prövning innefattar ett krav på att sökanden skall haekonomiska förutsättningar att sköta rörelsen, så att denna inte ges eninriktning som medför alkoholpolitiska olägenheter. Enligt 64 § lagen (1977:293) om handel med drycker (LHD)skall länsstyrelserna i vissa fall ingripa mot redan meddelade tillstånd genomatt återkalla tillståndet eller begränsa det. En tillståndshavare kan ocksåmeddelas varning eller särskilda föreskrifter. Enligt paragrafens första styckeskall ingripa vid brister i fråga om ordning, nykterhet ochtrevnad eller när bestämmelser i lagen eller med stöd av lagen meddeladeföreskrifter inte iakttas. Bl, a, gäller här bestämmelserna om bokföring i 70§, Prot,1985/86:25 Omvillkoren för tillstånd att servera alkoholhaltiga drycker Enligtandra stycket i 64 § skall också ingripa då tillståndsha-vareninte längre kan anses lämplig att bedriva försäljning av alkoholdrycker ellerom annars förutsättningarna för tillståndet inte längre föreligger. Detta andrastycke fick sin nuvarande lydelse genom en lagändring . I lagtexteninfördes då uttryckligen som en grund för ingripande det förhållandet att entillståndshavare inte längre bedöms vara lämplig att driva serveringsrörelse.Lagändringen tog sikte på bristande lämplighet på grund av ekonomiskmisskötsamhet. Av propositionen med förslag till ändring (prop. 1981/82:143)framgår bl. a. att uppgifter om ekonomisk misskötsamhet inte automatiskt fårdiskvalificera en tillståndshavare eller utgöra grund för ingripande. I ställetskall göra en utredning som läggs till grund för en samladbedömning. En förutsättning för ingripande borde enligt propositionen vara attmisskötsamheten varit betydande. Det framhölls att skatteskulder kunde bero påaffärsmässiga betingelser. Ingripanden skulle ske mot dem som systematisktmissköter skatte- och avgiftsbetalningar eller allvarligt åsidosätterbokförings- eller uppgiftsskyldighet. Vidriksdagsbehandlingen av förslaget förordades också en viss försiktighet vidbestämmelsernas tillämpning. har senare meddelat anvisningar ienlighet med dessa riktHnjer. Avuppgifter som jag har inhämtat från framgår att ärenden omåterkallelse kan bli aktuella efter en företagen taxeringsrevision. Denvanligaste gmnden för ett ingripande av tillståndsmyndigheten till följd avrevisionen är då emellertid inte att det uppdagats att tillståndshavaren kanmisstänkas för att ha fuskat med skatter och avgifter. I stället är detväsentligaste i sådana fall oftast att det genom revisionen har upptäckts atttillståndshavaren haft en bristfällig bokföring över sin alkoholservering ochlämnat felaktiga eller direkt missvisande uppgifter till omomfattningen av dryckesförsäljningen. När det i dessa fall varit klarlagt attbristerna varit betydande har tillstånd återkallats. De skattemässiga konsekvensernaav taxeringsrevisionen är då av underordnad betydelse från alkoholpolitisksynpunkt. Jagvill också nämna att regeringen nu har tagit ställning till ekokommissionensförslag som rör bl. a. restaurangbranschen. Regeringen har valt en annan väg änkommissionen och har i en lagrådsremiss, som behandlas i lagrådet,föreslagit att en utökad vandelsprövning försöksvis skall införas förrestaurangidkare som serverar alkoholdrycker. I syfte att åstadkomma detta harregeringen föreslagit en komplettering av lämplighetskravet vid tillståndsprövningenför servering av alkoholdrycker enligt lagen om handel med drycker. Ilagförslaget anges uttryckligen att vid prövningen särskild hänsyn skall tastill lämpligheten med avseende på laglydnad och benägenhet att fullgöraskyldigheter mot det allmänna. Lämplighetskravet skall gälla även för redanmeddelat tillstånd. En utvärdering kommer att ske av försöksverksamheten. Motbakgrund av vad jag nu har redovisat är det inte aktuellt att göra någraändringar i lagstiftningen av det slag som frågar efter. 2 (): Jag tackar socialminister för svaret, som tyvärr gör migganska oroad. Statsrådet hänvisar nämligen i huvudsak till ett interpellationssvarden och anser att förhållandena i stort sett är oförändrade. Ja,dess värre är de det. har åtminstone det hänt, att ytterligare etttjugotal restaurangägare blivit offer för en som jag anser horribellagstiftning, som rycker undan försörjningsmöjligheterna för dem på gmnd avmisstänkt ekonomisk brottslighet. Jag hade faktiskt hoppats att socialministernskulle bli djupt upprörd över ett sådant sakernas tillstånd. Demänniskor som råkar ut för denna lagstiftning och som vi nu diskuterar anserminsann att lagstiftningen har stora brister och ger stort utrymme förrättsosäkerhet och godtycke. De tycker också att det ar skändligt att de skallbli utsatta för att man drar ifrån dem deras möjHghet att fortsätta enverksamhet där de har visat sig skötsamma, bara därför att det föreliggermisstanke om brott inom ett helt annat verksamhetsområde. Nuskall alltså lagstiftningen enligt socialministern ytterligare förvärras. Detoroar mig, och jag antar att det oroar alla restaurangägare i som haren seriös verksamhet att bedriva. Jagfick heller inte några egentliga svar på mina frågor. Jag hade frågat; Varfinns rättssäkerheten för mannen i det konkreta exempel jag hade angivit, närdet kan gå till så här? Och var finns jämställdheten för hans fästmö, somriskerar att mista sitt serveringstillstånd därför att myndigheterna anser attdet föreligger ett bulvanförhållande på grund av en samboende-relation? Minafrågor kvarstår, och jag vill gärna ha socialministerns synpunkter på de härtvå frågeställningarna. Det kan väl t, ex. inte vara rimligt att en kvinna inådens skall "åka dit" bara för att hennes man är misskötsam,om hon själv sköter verksamheten på ett tillfredsställande sätt? Men så går dettiH . Detaktuella fall som jag har redogjort för är tyvärr ett i en rad olika ärendendär lagstiftningen möjliggör denna fiskala instäHning till restaurangnäringen,tjänstemannavälde och godtyckligt förfarande. En jurist här i är förnärvarande ombud för minst 20 restaurangägare som har hamnat i den situationjag har talat om här. Jagkom själv i nära kontakt med den här lagstiftningen i ettärende som gällde i . Det föranledde mig då att skrivaen motion i ärendet, och jag har sedan följt lagstiftningen med stort intresse.Skatteutskottet har faktiskt uttalat att "det kan ligga viss fara i atttillämpa en lagstiftning med ett rent alkoholpolitiskt syfte för att bekämpaekonomisk misskötsamhet eller brottslighet enbart på den grunden attanmärkningarna av ekonomisk art skulle kunna medföra risker föralkohol-poHtiska olägenheter". Närjag nu ställt den här interpellationen har jag fått en rad telefonsamtal ochbrev. Jag vill citera ett brev just från förutvarande ägarinnan tillStadshotellet i . Det levandegör hur en människa känner när hon bliroffer för denna orimliga lagstiftning. "Självhar jag och min man blivit hårt drabbade av de luddiga regler som gäller-- , Inkopplade jurister menade att 'som detta ärende behandlades Prot,1985/86:25 Omvillkoren för tillstånd att servera alkoholhaltiga drycker Prot,1985/86:25 Om villkoren för tillstånd att servera alkoholhaltigadrycker fick detbara inte gå till', men ingen kunde hjälpa oss, då det råder ett fruktansvärttjänstemannavälde i , Slutet på vår historia blev naturligtvis konkurs.Besvikna på svenska myndigheter, politiker och i stort sett allt här hemmasålde vi vårt hem och flyttade till , Vi har i två år bottoch drivit en liten restaurang på , Jag hoppas nu på en snarförbättring för oss vanliga medborgare som vill arbeta i och för Menkvinnan hoppas tydligen förgäves på . Det lagförslag som vi nuhar fått presenterat för oss kommer tydligen att handla om en vandelsprövninggenom en skärpning av 40 § i lagen om handel med drycker. Alternativet hade,såvitt jag förstår, varit ett system för näringstillstånd enligt'ekobrottskommissionens förslag, dvs, en utökad etableringskontroll förrestaurangnäringen. Båda förslagen är dåliga. Det är som att välja mellan pestoch kolera. Jag nödgas konstatera att det sannerligen inte är alkoholpolitiskahänsyn som har legat till grund för propositionen. Inte heller harrättstryggheten fått vara ledstjärna, utan det är ekobrottskommissionen somfått vara ledande när det gäller regeringens ställningstagande. Jag hoppas attlagrådet har mycket att erinra mot den föreslagna lagstiftningen, som germycket av godtycke och rättsotrygghet. Jag antar att socialministern har klart för sig attEuropakommissionen kommer att pröva ett liknande ärende som jag har redogjortför, och jag vill nu fråga socialministern - inte minst mot bakgrund av attsvensk lagstiftning nu återigen skall stå under kontroll -om hon inte skulle kunna tänka sig att ändra lagstiftningen så att vi ökarrättstryggheten i stället för att åstadkomma ytterHgare rättsosäkerhet och godtycke. Ja, jag vet att det i förde mänskliga rättigheterna har tagits upp ett fall som gäller klagomål motSverige i fråga om återkallelse av serveringstillstånd. vet också lika väl som jag att jag intekan gå in och diskutera det enskilda fall som tar upp.Återkallelsebeslutet har överklagats, och ärendet skall prövas isocialstyrelsen. Jag tycker lika väl som att det är viktigtatt vi har rättstrygghet i det här landet - och det tycker jag att vi har. Menvi får inte heller glömma bort att ekonomisk misskötsamhet och ekonomiskbrottslighet är ett stort problem, inte minst inom restaurangbranschen. Jag vill än en gång påpeka att det är viktigt medrättssäkerhet och även säga att ingripanden som görs kan överprövas avsocialstyrelsen. Den utredning som arbetat med lagen om handel med drycker,alkoholhandelsutredningen, har föreslagit att besvären i stället skall gå tillkammarrätten, med möjlighet att föra målen vidare till regeringsrätten.Betänkandet har just remissbehandlats, och vi håller på medpropositionsskrivandet. Jag menar att det på detta område är nödvändigt med enlagstiftning som är ganska hård. Den lagändring som härdiskuterar är av så sent datum som 1982. 4 (): Jag vill först säga att jag naturligtvis inte kräver att vi skall gå inpå det enskilda ärende som jag har redogjort för i min interpellation. Det harjag tagit upp som ett principfall. Minafrågeställningar är fortfarande kvar. Tycker verkligen socialministern attnuvarande lagstiftning på detta område ger svenska medborgare rättssäkerhet? Jaganser att det tyvärr är ekobrottskommissionen som alltför mycket har fått liggabakom om inte den gällande så åtminstone den föreslagna lagstiftningen.Jag kan återge vad ekobrottskommissionen bl.a. sade i sitt betänkande omnäringstillstånd, SOU 1984:8; Branschen i fråga-det gäller alltsårestaurangnäringen - erbjuder genom sin verksamhetsstruktur goda möjligheterför den som vill fiffla att sätta sina planer i verket. Jagtycker att det är ganska otroligt att man enligt svensk lag inom vissa näringarförst måste bevisa sin oskuld för att inte betraktas som en presumtivbrottsling. Det är alltför mycket av detta tänkesätt som präglar dennalagstiftning, och jag hade hoppats att socialministern skulle vilja ändra pådetta och få en förbättring till stånd. Deförslag inom alkohollagstiftningen som utredningen i övrigt har kommit framtill kommer att medföra vissa förbättringar. Det blir litet mindre krångel ochadministration. Jagär inte den som på något sätt förringar vare sig alkoholpolitiska strävandeneller ambitionen att beivra ekonomisk brottsHghet. Jag försvarar naturligtvisinte misskötsamhet på något av dessa områden. Men jag anser att det borde varasjälvklart att man skiljer mellan - förlåt mig, herr talman - lort ochpannkaka. I nuvarande lagstiftning blandar man samman två skilda lagkomplex.Jag kan straffas i en verksamhet - man slår undan grundvalarna för minfortsatta försörjning och möjlighet att betala eventuella restskatter och annat- därför att jag är misskötsam inom ett helt annat område eller, vilket är detvärsta, är misstänkt för att vara misskötsam. Drarvi ut konsekvenserna av en sådan lagstiftning, kan faktiskt åkeriägaren mistasitt körkort eller elektrikern sin behörighet om de visar sig misskötsamma påett helt annat område eller är misstänkta för ekonomisk brottslighet. Detta kaninte vara rimligt i svensk lag. Jaghoppas att socialministern tänker om och kommer med ett förslag somär klart och redigt och enligt vilket man blir straffad på det område där mangör sig skyldig till brottet och inte inom ett annat där man sköter sinverksamhet med, som det heter, ordning, nykterhet och trevnad. Överläggningenvar härmed avslutad. 3 § Svar påinterpellation 1985/86:33 om öde Per Stenmarck har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta isyfte att bringa klarhet i öde. Det är sedanRaoul försvann. Han om någon visade vad somkan uträttas med outtröttligt och självuppoffrande arbete. Minnet av hansgärning lever, i hans hemland och över hela världen. har ohka svenska regeringar gjort enträgnaförsök att uppnå klarhet om öde, vittnar om regeringens ansträngningar. Det rör sig om20 000 sidor arkivmaterial. En tredjedel har tillkommit sedan år 1979.Kortregistret innehåller namnen på ungefär 3 000 personer eller platser, somframkommit under efterforskningarna. Flertalet personer har intervjuats.Energiskt följer vi upp varje indicium, varje spår och varje ledtråd. Så snartövertygande nya omständigheter kommit till vår kännedom, har en framställninggjorts på hög nivå hos . Vi har inte heller försummatatt med återkommande påminnelser hålla frågan vid liv. har detexempelvis skett vid två olika tillfällen. Vi har varje gång blivit hänvisade till 1957 årssvar, att skulle ha avlidit i sovjetisk fångenskap tio årtidigare. Inte minst i ljuset av senare vittnesmål är detta beskedotillfredsställande. Men vi kommer inte att förtröttas. Jag har sagt,och jag upprepar det , att regeringen kommer att gripa varje lägligt tillfälleatt få klarhet i vad som hände med , 6 PERSTENMARCK (m): Jag ber att få tacka utrikesministern försvaret på min interpellation, öde har, alltsedan han bortfördes frånBudapest , intresserat väldigt många människor. Få frågor harsedan slut förblivit så gåtfulla som just denna. har givetvis många ansträngningar gjortsför att bringa klarhet i vad som verkligen hände. Inte bara har gjortefterforskningar. Även andra länder - kanske främst , där ärhedersmedborgare - har gjort stora ansträngningar. Även i har frågan debatterats vid åtskilligatillfällen, senast . gjorde med säkerhet en av andravärldskrigets största individuella insatser. Han gjorde det inte som entraditionell krigshjälte, utan han gjorde det i mänsklighetens tjänst. Exakt hur många människor som räddades genom hans försorgär naturligtvis svårt att uppskatta, men siffror uppemot 100 000 har nämnts.Ännu kan många av dessa människor vittna om att de har tacka för sina Hv. Det vilar, herr talman, en sorts diskret skam över en radav de svar på frågor rörande som olika utrikesministrar gettunder årens lopp. Mellan raderna lyser frågorna igenom: Har vigjort allt som stått i vår makt? Kunde viha gjort något ytterligare? Har tillräckligt många enträgna frågor ställts vidtillräckligt många tillfällen? I skildasammanhang har kritik framförts mot olika regeringars sätt att Jag harinte för avsikt att nu ta upp denna polemik utan kommer att inrikta mig pådagens situation och på vad som kan göras . Iett frågesvar i denna kammare framhöllutrikesministern följande; "På40-årsdagen av hans försvinnande framhöll statsministern att regeringen, sålänge ovissheten består, kommer att gripa varje lägligt tillfälle att fåvisshet om hans öde," Svaret innehåller enlikartad formulering. Jaghar givetvis ingen som helst anledning att betvivla äktheten i regeringensgodavilja. Men som jag särskilt vill peka på utrikesministerns egna ord,som han upprepar , nämligen "varje lägligt tillfälle", vill jagställa följande fråga till utrikesministern: Harregeringen framfört någon vädjan till den amerikanske presidenten att ta uppfrågan vid sitt möte med ledaren för eller ämnarregeringen framföra en sådan vädjan? I sitt svar den 24 oktobersade utrikesministern vidare: "Detkan väl därför inte uteslutas att hans faH kommer upp också i framtidasovjetisk-amerikanska kontakter. Det är enbart somavgör, om den vill ta upp frågan om vad som hände medSovjetunionen," Vadsom sägs här uttrycker närmast en självklarhet. Givetvis avgör ;s regering själv,, vilka frågor den skall ta upp. Mengenom en förfrågan, eller en vädjan, från den skulle vi visaatt vi har intresse av att frågan tas upp. Omfrågan på det här viset aktualiserades, vore det inte första gången ochUSA agerar gemensamt i ärendet. gjordes ett svenskt inlägg mot bakgrund av att vittnen givitindikationer på att , trots att förflutit efterförsvinnandet, fortfarande kunde vara i Hvet. Densvenska framställningen fick stöd av , och . I detamerikanska inlägget sägs bl. a.: "Det har förekommit uppgifteratt han kan vara i livet." I det engelska inlägget nämnslikartade ord, Iett brev av framför också envädjan till den amerikanske presidenten att ta upp frågan vid sitt möte medGorbatjov, En sådan vädjan skulle givetvis få ökad tyngd om regeringen anslutersig till den. Detgäller för den att inte missa någon chans att få klarhet iRaoul öde. Ju går, desto viktigare blir detta. Vitvingas acceptera det faktum att om är i livet, såär han en gammal man, som kanske tillbringat i Gulag, Reaktionenpå det svenska inlägget vid visar att andra länder inte ärHkgiltiga inför öde. Just av det skälet kan det kanske varaav värde att visar sitt intresse genom att framföra en vädjan om att frågantas upp . Omregeringen inte har för avsikt att göra detta, tycker jag - med förlov sagt -att det är en något nonchalant inställning. Anf.7 (): Även om det lönar sig föga att beklaga att de svenskainsatserna för att bringa klarhet i vad som hänt och för attfå honom frigiven har varit för dåliga och verkningslösa, måste man en sådanhär dag med upprördhet betona att de har varit det. Det intresse som finns runtom i världen för avtar inte - tvärtom får vi många bevis på attintresset ökar. Det är inte bara ett intresse hos de människor som har RaoulWallenberg att tacka för sina liv, utan det är ett intresse och ett engagemanghos alla som hyllar och vördar vår store landsman. Utrikesministernssvar här är viktigt av två anledningar. Den första anledningen är följande. Det förestående mötetmellan den nye Sovjetiedaren och ;s president är, som Per Stenmarck sade, avstor betydelse även för möjHgheterna att få klarlagt öde.President har lovat att göra sitt yttersta. Det löftet återfanns bl. a.i det tal som presidenten höll när utnämndes till amerikanskhedersmedborgare. Det är därför av yttersta vikt att frågan kommer upp pådagordningen i . Hundratusentals människor från hela världen har vänt sigtill presidenten med vädjan om att han skall ställa krav om . Det finns säkert ledamöter av detta parlament som har vädjat.Folkpartiets partiledare har skrivit till presidenten. och anhöriga kan inte nog betona hurviktigt mötet i är. Det är därför angeläget att få veta vilkaansträngningar utrikesminister gör för att försöka få upp ärendet pådagordningen. Svaret innehöll ingenting om detta. Den andra anledningen till att utrikesministerns svar ärav särskilt intresse är att är ny i ämbetet. Vi måste få klarhetom vår nye utrikesminister helhjärtat stöder alla ansträngningar att få RaoulWallenberg frigiven och att han helhjärtat kommer att ta initiativ i ärendet. Precis som i svaret till sadeSven att man kommer att gripa varje lägligt tillfälle att fåklarhet. Det låter i mina öron ganska passivt. Vi vill ha ett bevis på ettstörre engagemang. fick inget besked omutrikesministern avser att försöka påverka så att frågan kommer upp i ,Därför hoppas vi få det svaret , så att det står klart att vi gör vårtyttersta och att utrikesministern helhjärtat stöder det. Om man, , förklarar att man ärberedd att gripa varje lägligt tillfälle, och också gör det, kan det ju inteuppfattas som ett uttryck för passivitet - i varje fall inte med vanligtspråkbruk. Jag är beredd att göra allt i den här affären som tjänarsaken, dvs, det som jag bedömer kan leda fill att vi äntligen får klarhet idenna fråga. Vi har, som jag sade i mitt första inlägg, tagit åtskilligainitiativ. Denna fråga togs upp -jag kan gärna säga det, eftersom det bara harsagts i allmänna ordalag i mitt svar - då det sovjetiska utrikesministerietsSkandinavienchef besökte StockholmTfebruari, Frågan togs också upp vidkabinettssekreterarens samtal med förste vice utrikesministerMaltsev . Man flera tillfällen återkommit tiH frågan om vi är beredda att vädja till den amerikanskepresidenten att han vid toppmötet - alltså vid mötet med - skall taupp den här frågan. Jag skuHe vara beredd att göra en sådan framställning omjag trodde att det skulle tjäna saken. Men på den punkten är jag ytterligttveksam. Jag skall inte här utveckla varför. Men var och en som är någotintresserad av svensk utrikespolitik inser säkert att det inte är alldelessjälvklart att en sådan framställning skulle gagna sak.Därför upprepar jag det jag sade i debatten med : Det är enbartFörenta staternas regering som avgör om den skall ta upp fallet RaoulWallenberg med . Vänd på steken och tänk ! Då trorjag att det här står alldeles klart. Jagvill gärna komplettera vad jag tidigare sade och således försäkraatt vi kontinuerligt granskar frågan om vad vi ytterligare kan göra för att fåklarhet i öde. Som en ytterligare ökning av ansträngningarnakommer en särskild utredningsman att stå till mitt förfogande, varsenda uppgift är att ur olika aspekter belysa hela ärendet. Vi har ju ettgigantiskt material att tillgå. Det behövs alltså en ordenthg genomlysning ochanalys för att man skall få en grund för vidare arbete. a. att ha i uppdrag att överväga vilka eventuella nya initiativ från svensksida som kan tas och vilka former dessa initiativ i så fall bör få. 9 PER STENMARCK (m): Låt mig först säga att jag tycker att den sista delen avutrikesministerns svar är utomordentiigt positiv. Men jag hävdar också att sålänge regeringen inte vädjar till om att man tar upp RaoulWallenberg-frågan i sina samtal med företrädare, lever inteutrikesministern upp till sina egna och till statsministerns ord om att - jagciterar ordagrant - "gripa varje lägligt tillfälle att få klarhet".Oavsett vad utrikesministern här säger är det en smula underligt att andraländer ofta har varit mera offensiva än i denna fråga, åtminstone undersenare år. Sålunda krävde president på 40-årsdagen av en fullständig redogörelse från om öde.Det var i grunden mycket offensivare, jämfört med vad gjorde sammadag. Detta, tycker jag, är ytterligare ett tecken på att det förmodHgen inteskulle vara alldeles utsiktslöst att rikta en vädjan till om att ta upp denhär frågan vid samtalen .