prot · G90922 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringen har som ett ledi sitt utredningsarbete velat höra om det är Prot, 1985/86:22 nödvändigt med 25, 30eller , när det i stor utsträckning ärteknologer med längre erfarenhet än de som skall utbildas som går påkursen, och om inte denna utbildningstid kunde tas i anspråk av akademiskalärare, Anf.25 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Den medgivna tiden är tyvärr ute, Anf.26 PER (): För min del handlar det när det gäller "kvalificerade lärare"i detta sammanhang om fast anställd personal och dem som doktorerar, vilkaenligt min mening också är kvalificerade. Denna typ av undervisning tycker jagatt utbildningsministern borde försöka slå vakt om. Det gäller däremot knappastden undervisning som sker med hjälp av dem som själva håller på att lära sigtill civilingenjörer, I regeringsuppdraget till UHÄ står det uttryckligen, frutalman, att man skall undersöka förutsättningarna att undervisa mindre på detekniska högskolorna. Det anser jag mig, med viss tyngd, kunna säga är raktmotstridigt de intressen för högre kvalitet i civilingenjörsutbildningen somSverige har användning och behov av, Det finns ju andra former av akademisk undervisning där det inte ärnödvändigt att ha 25, 30 eller . Vidare kan det väl inte varaså farligt om ställer frågan om det skulle varanödvändigt att ha teknologerna sittande på skolbänken oavbrutet från måndagmorgon till , Anf.28 PER (): Utbildningsministern kom från ett annat departement ochkan därför kanske inte avkrävas några större kunskaper om hur länge de bHvandeingenjörerna faktiskt sitter på skolbänken. Jag kan försäkrautbildningsministern att den tid han angav Hgger mil från den omfattningsom undervisningen har, UHÄ konstaterar i sitt svar på regeringsuppdragetatt den antydan till lösning av problemet som regeringen givit UHÄ innebär endålig lösning. Jag för min del konstaterar att utbildningsministern dess värreunder den här debatten inte har varit beredd att säga att han också tycker det. Överläggningenvar härmed avslutad. 13 § Svar på fråga1985/86:95 om försöksverksamhet med mindre vindkraftverk Utvecklingen av vindkraften i och har gått delvisskilda vägar beroende på skillnader i förutsättningar. 2 protokoll 1985/86:22-25 Om försöksverksamhet med mindre vindkraftverk I bygger elförsörjningen på produktion i kraftverksom eldas med importerade fossila bränslen. Detta leder till avsevärt högreelpriser än i . De höga elpriserna har gjort det lönsamt för bl. a.jordbrukare att investera i egna vindkraftsaggregat vilket givit upphov till enomfattande hemmamarknad för små vindkraftverk. Den stora efterfrågan påvindkraft i som följd av bl. a. speciella skatteregler och höga elpriserhar skapat exportmöjligheter som många danska tillverkare skickligtutnyttjat. Den svenska elförsörjningen baseras i huvudsak påvattenkraft och kärnkraft och kännetecknas av låga elpriser. Detta gör attvindkraften har svårt att konkurrera i det svenskakraftsystemet. I har en målmedveten satsning på vindkraftgenomförts. Kalkyler och bedömningar visade att en mer omfattande användning avvindkraft i svensk elförsörjning skulle förutsätta stora aggregat. Det svenskaprogrammet inriktades därför redan tidigt på utveckling av sådana aggregat.Vindkraft i stora aggregat är emellertid avancerad teknik som tar attutveckla. Staten har satsat 270 milj. kr. på att utveckla vindkraften. Jag har kommit överens med kraftindustrin om en fortsattutveckling av vindkraften i vilken ingår såväl statliga insatser som insatserfrån kraftindustrin. Små aggregatstorlekar har utvecklats såväl här hemma somutomlands. Om det visar sig att vi skulle vilja satsa även på småvindkraftsaggregat för svensk elförsörjning bör det således finnas godamöjligheter till detta. 30INGRID HASSELSTROM NYVALL (fp): Tack för svaret, statsrådet ! Bakgrunden till min fråga är givetvis den omställning frånkärnkraft till andra energikällor som vi har framför oss. Alla utvägar måsteprövas, eftersom det inte är bara en enda energikälla som kan ersättakärnkraften, utan det måste bli fråga om en mångfald energikällor. Alla energikällor har nackdelar, vindkraften dock iovanligt ringa grad. Hur stora fördelar vindkraften har, dvs. hur mycket energiden ger, är ju under prövning. Det svenska vindkraftsprogrammet har dockhittills dominerats av konstruktion och drift av de två stora vindkraftverkenpå 2 resp. 3 MW på och i . Det utvecklingsprogram som lagtsfram fortsätter enligt min uppfattning alltför ensidigt denna satsning på storaverk. I och i har det ju, som statsrådet härnämnde, skett en satsning på mindre verk. Det har naturligtvis haft speciellabetingelser. Varför nu bundit upp sig för mångdubbelt störrevindkraftverk tycker jag inte är klarlagt. Att vindkraften harsvårt att konkurrera i det svenska kraftsystemet kan jag helt hålla med om, mendet är ju inte det vi talar om - det är framtiden vi talar om. Varför kan viinte då pröva andra typer av vindkraftverk efter våra långa och många gångerflacka kuster? Jag vill ställa en följdfråga till statsrådet : Varförmåste vi vänta med att pröva andra typer? Det tar ju med de olikautvecklingsenheterna. Varför kan vi inte, som vi planerar att bygganya stora aggregat, också försöka pröva några små? Vi är helt överens om att vi inte kan väntamed att utveckla den teknik som skall ersätta kärnkraften. Det är av det skäletsom vi , trots att det är svårt för vindkraften att hävda sigkommersiellt, faktiskt satsar på utveckling avvindkraften. har vi också fått kraftindustrin att engagera sig, så attindustrin är med om att dela kostnaderna och ansvaret. Det finns ocksåtillverkare och uppfinnare som arbetar med små vindkraftverk i . Man har alltså gjort en bedömning av användbarheten förstörre vindkraftverk. Det betyder inte att man utesluter små. Inriktningen äratt vi till 1990 genom praktiska erfarenheter skall ha underlag klart för attkunna bedöma vindkraftens roll i det framtida systemet. Om försöksverksamhet med mindre vindkraftverk 32INGRID (): Om vi skall försöka att ha detta klarlagtredan till 1990, statsrådet , måste vi väl börja pröva olika sorter ? Jag har föreslagit att vi skulle kunna göra sådana härprov på Simpvarpshalvön, där vi redan har O 1 och O 3 och där miljön så attsäga redan är elektrifierad. Jag tycker att detta skulle vara en mycket lämpligplats för sådana försök. I det brev som vi fick från och därman talar om att man har en vilja att avveckla kärnkraften, sägs bara - nästanparentetiskt -att man försöker klarlägga vindkraftens förutsättningar. Jagönskar att statsrådet ger större möjligheter än att baraförsöka klarlägga. Jag tycker att vi skall göra en mer aktiv prövning. Jag vill för fullständighetens skull klargörainte bara att det finns tillverkare som arbetar med små vindkraftverkutan att det i utvecklingsprogram ingår även små vindkraftverk. Detsatsas alltså på det . 34 (): Jag tackar statsrådet för deninformationen. Jag tycker att den inte har kommit fram i den kortfattade PM somhelt presenterades om det utvecklingsprogram som regeringen har antagittillsammans med , och övrig kraftindustri. Jag skulle gärna se att vi framöver får litet merakonkreta bevis på vad man vill göra. Det är mycket bra att tillverkare arbetarmed små vindkraftverk, men vi kanske måste systematisera det hela mera. Överläggningen var härmed avslutad. öm begränsning av användningen av kol i värmeverk 14 §Svar på fråga 1985/86:114 om begränsning av användningen av kol i värmeverk har frågat statsrådet om vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att undvika ökadanvändning av kol i svenska värmeverk. Arbetet inom regeringen är så fördelatatt det är jag som skall svara på frågan. energipolitiska beslut godkände riksdagenriktlinjer för en försiktig introduktion av kol innebärande en förbrukning avkol för energiändamål om /år . I regeringens proposition (1983/84:158) om vissakolfrågor, som i sin helhet godtogs av , föreslogs somriktlinje att viss kolanvändning skall få ske för att ersätta olja men attkolanvändningen bör minimeras. Kolanvändningen skulle .därigenom kunnabegränsas till . I propositionen föreslogs bl. a. attkoleldade anläggningar endast bör få uppföras när det inte är tekniskt ellerekonomiskt rimligt att använda inhemska bränslen. Som en följd härav har ensärskild energipolitisk prövning av tillkommande koleldade anläggningar införtsi lagen (1981:559) om utförande av eldningsanläggningar för fast bränsle.Vidare har riktlinjer för prövning av koleldade anläggningar skärpts genom attnya mycket stränga krav för maximalt tillåtna svavelutsläpp införts. uppföljningar av utvecklingen på kolområdethar visat att kolintroduktionen har blivit avsevärt mindre omfattande än vadsom förutsattes energipolitiska beslut. Mot då antagna 4-6 miljonerton/år prognosticeras nu knappt för år1990. Mot bakgrund av vad jag nu har sagt vill jag bestämt hävdaatt regeringen har full kontroll över pågående introduktion av kol och attstränga miljökrav - betydligt strängare än för exempelvis befintligt oljeeldadeanläggningar -gäller för tillkommande koleldade anläggningar. Dess omfattningär avsevärt mindre än tidigare planerat - som följd av restriktioner och aktivainsatser för att främja andra alternativ. Ansträngningarna inriktas på atthålla kolanvändningen på lägsta möjliga nivå. 36 (); Jag tackar statsrådet för svaret på minfråga. Anledningen till att jag ställde den till statsrådet varatt jag anser användningen av kol som energikälla vara en miljöfråga. Kommerkol att användas i det här aktuella värmeverket i handlar det omsvavelnedfall inte bara i närområdet utan det kommer också att spridas överstörre områden. och angränsande områden hör till de mestförsurningsdrabbade i landet. satsas för att man skall kunnaåtgärda konsekvenserna av försurningen - och ändå är det endast ettuppehållande försvar. Skall man komma till rätta med problemet får manåtminstone inte tillskapa nya försurningskällor. Koleldning kan ju på ettavgörande sätt förvärra en redan svår försurningssituation. binderockså upp resurser och förhindrar en eftersträvad användning avinhemska energikällor. Skall man använda kol måste det vara ett absolut krav attanläggningarna förses med rökgasrening och att bästa möjliga teknik utnyttjas.Naturvårdsverkets krav på begränsning av utsläpp är faktiskt mer långtgåendeän man har planerat för när det gäller värmeverket i . Därför tyckerjag att det är bra att statsrådet och regeringen i övrigt arbetar för att hållakolanvändningen på lägsta möjliga nivå. Men jag vill fråga: Är det över huvudtaget nödvändigt att släppa fram koleldning då tillgången på inhemska bränslenär god? Prot, 1985/86:22 Om konkurrenskraften för inhemska fasta bränslen För det första; Jag känner mig i högsta gradansvarig för miljöfrågor på energiområdet. Det är en grund för det arbete jaghåller på med som energiminister. För det andra: Jag känner någorlunda väl till situationeni , och jag vet att man i kommunen har bestämt att göra ytterligare engenomgång av dessa frågor för att verkligen veta att man väljer rätt när mantill slut skall fastställa vad man skall använda. För det tredje: Dels kommer regeringen att göra enprövning av om det enligt fastbränslelagen finns andra alternativ, dels kommerockså de hårda miljökrav som gäller att fastställas för den här anläggningen omden blir aktuell. KommunalpoHtikerna i är mycket medvetna om detta-det vet jag - och jag litar på att de kommer att utgå från det i sinplanering. I annat fall kommer ju regeringen att fastställa de kraven. 38 (): Jag hoppas precis som att kommunalpoHtikernai anser att det är angeläget att också utnyttja inhemska bränslen. Görvi det innebär det att vi ersätter importerade bränslen såsom kol och olja. Manskapar också nya arbetstillfällen inom landet. Varje MW ger mellan 20 och 40årsarbeten om man använder inhemska bränslen. Genom att för uppvärmning välja bränslen som ger minstamöjliga försurning bidrar vi också till en bättre miljö, Miljöförstörningen ärju ett skrämmande hot. Överläggningen var härmed avslutad. 15§ Svar på fråga 1985/86:119 om konkurrenskraften för inhemska fasta bränslen har frågat mig omregeringen avser att ta några initiativ för att förbättra konkurrenskraften förinhemska fasta bränslen. Antalet anläggningar avsedda för fastbränsleeldning harmångfaldigats . Från inhemska bränslen produceras ca 60TWh, dvs, en lika 1985/86:22 stor energiproduktion som vattenkraft och kärnkraft var för sig, Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att underlätta introduktionen av inhemska bränslen. Bland dessa kan nämnas fastbränslelagens prövning av kolanvändningen för att säkerställa att kol används endast , da konkurrens med inhemska bränsleninte föreligger, Tillskillnad frän andra energislag är de inhemska bränslena vidare De har också undantagits från mervärdeskatt och förmånsbeskattning.De får stöd inom ramen för investerings- och oljeersätt- Ett huvudsyfte med de ekonomiska stödinsatserna ärsjälvfallet att de inhemska bränslena skall kunna etablera sig på den svenskaenergimarknaden och klara sig på egna meriter utan någrasubventioner. Den snabba ökningen av användningen av inhemska bränslenhar medfört att många värdefulla tekniska erfarenheter vunnits. Det är docksannolikt att vi nu går in i ett skede där tillväxten i användningen avinhemska bränslen dämpas något. Men genom den målmedvetna och intensivastatliga satsningen på dessa har en fastbränslemarknad etablerats, ochsamtidigt har grunden lagts till en ökad export av tekniskt avancerade ochmiljövänliga fastbräns-leanläggningar. Frågan om de inhemska bränslenas ställning analyseras förnärvarande av utredningen om el och inhemska bränslen (). Konkurrenskraftenför inhemska fasta bränslen behandlas i en särskild arbetsgrupp, i vilkenföreträdare för statens pris- och kartellnämnd och branschen ingår. Utredningenkommer att avlämna sitt slutbetänkande . 40 (); Jag får tacka statsrådet för svaret. Det är glädjande att man ser över detta medkonkurrenskraften för fasta bränslen, för det är ju viktigt att vi införframtiden håller alla vägar öppna för utveckling av olika former förenergiförsörjning. Eldningen med fasta bränslen, såsom flis, briketter ochpellets, är en viktig del därvidlag. När det gäller flis är man fullt konkurrenskraftiggentemot oljan, medan den avställningsbara elen har visat sig varabilligare i många fall. På är det inte säkert att det är på detviset, eftersom man får högre totala investeringskostnader, dels först för enelpanna, dels för en panna för annat energislag. När det däremot gäller pellets, som är ett relativtnyutvecklat bränsle med många fördelar - och vad jag bl. a. väl känner till ären anläggning i min hemkommun, - är bilden en annan. Pellets användsföreträdesvis i anläggningar på mindre än . Där kommer inte denavställningsbara elen in alls, utan man konkurrerar med oljan. För närvarandelever man på marginalen. Eftersom eldningen med pellets är beroende av att detfinns fungerande eldningsanläggningar och dessa är under utveckling, får bransch en bära stora utvecklingskostnader. Ett investeringsstöd till dem som installerar anläggningar för pelletseldning skulle ge mer jämbördiga konkurrensvillkor i förhållande till olja och el och därmed 22 säkerställa utvecklingen på dettaområde. Jag har därför en följdfråga; Är statsrådet beredd attverka för att ge investeringsstöd till pannor för pelletseldning? Det är sant att det har förekommitproblem i konkurrensen och att de är störst för det bränsle som förutsättermest förädling, dvs. pellets jämfört med oförädlat inhemskt bränsle. Men ävenhär går utvecklingen mycket fort. Staten har gjort och gör stora insatser föratt bl. a. hjälpa till med utvecklingen av bra brännare och bra system för attanvända pellets även i mindre anläggningar. Därför har jag stort förtroende föratt även den delen av marknaden för inhemska bränslen haren framtid för sig ochkommer att utvecklas. Men det kommer alltså att vara en del bekymmer på vägen,och vi gör allt vad vi kan för att se till att man löser problemen på ett brasätt. 42 (); Det var positivt att jag fick svaret att nigör allt vad ni kan för att säkerställa denna marknad. Jag vill understryka attdet är mycket viktigt att man verkligen gör det. Den anläggning som jag kännertill och som tillverkar pellets har i dagens läge en lönsamhet som är nästanlika med noll. Att den har haft stora utvecklingskostnader bidrar naturligtvisen hel del till detta. Också flismarknaden har problem, eftersom tillväxten haravstannat på grund av investeringar i elpannor och eluppvärmning. Visst är detviktigt att på ett effektivt sätt använda den el som vi har , men också attinte motverka förutsättningar för utveckling av alternativ. Denavställningsbara elvärmen medför en ryckighet på marknaden som lätt kan ledatiH pessimism hos tillverkarna av fastbränsleanläggningar, vilket kan bliförödande för framtiden. Det är därför viktigt att man är vaksam på dennapunkt. 43 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Taletiden är nu slut. Om konkurrenskraften för inhemska fasta bränslen Dess bättre finns det många goda exempel påfliseldade anläggningar som hävdar sig väl i konkurrensen inte bara med oljautan också med el. Det är rätt stor skillnad mellan priset på el och priset påde inhemska bränslen som används i anläggningar ute i landet. Jag tycker inteatt det är fel att man sätter press även på dem som använder inhemska bränslenatt få så låga kostnader som möjligt genom att bygga och sköta sinaanläggningar väl, 45 (): Bara ett kort inlägg. Man måste naturligtvisha en strävan att varje anläggning skall bära sina kostnader. Men detförekommer övergångsproblem. Vi är kanske rätt överens på den här punkten. Mendet är viktigt att man upprätthåller en vaksamhet och hjälper tillmed åtgärder när det uppstår verkliga problem. Överläggningen var härmed avslutad. Prot,1985/86:22 Om senareläggningen av vissa anskaffningar förförsvaret 16 §Svar på fråga 1985/86:110 om senareläggningen av vissa anskaffningar förförsvaret har frågat mig varför regeringen iårets regleringsbrev ställt 150 milj, kr, av försvarets medelstilldelning tillregeringens disposition för senareläggning av anskaffningar samt när dessamedel åter skall kunna disponeras för sitt avsedda ändamål, I den ekonomiska situation som rådde fannregeringen det nödvändigt att vidta åtgärder för att dämpa bl. a. denefterfrågan som skapas via statsbudgeten. Det är ett högst normalt ochvedertaget sätt att bedriva en aktiv konjunkturpolitik, och principen om attförsvaret skall kunna medverka i en sådan är knäsatt i riksdagenoch har mig veterligt satts i fråga. Som finansministern anmält i proposition 1984/85:217 omvissa ekonomisk-politiska åtgärder avser regeringen att återkomma tillriksdagen med en redovisning i nästa års budgetproposition i den månanslagsutnyttjandet innebär större förändringar i de utgiftsprogram somriksdagen tagit ställning till. Jag räknar emellertid med att medlen i fråga skall kunnaanvändas under innevarande eller senast under nästkommande budgetår för denanskaffning som de avdelats för. 47KERSTIN (); Jag vill börja med att hälsa statsrådet välkommen som svårare i sin egenskap av chef förförsvarsdepartementet. Jag vill också tacka för svaret på frågan. Det är bra attdet är så pass positivt som det är. Anledningen till min fråga är att det finnsrisk för att man inom försöker manipulera med de pengar somskall gå till försvaret. Det allvarliga som bl. a. vi från villuppmärksamma är att man i så fall frångår det försvarsbeslut som vi för ett ochett halvt år sedan fattade i enighet här i . Det är allvarligt nog attregeringen genom att inte kompensera försvaret för inflationen, som uppgicktill , urholkar resurserna. Det är naturligtvis riktigt, som försvarsministern säger isitt besked, att det kunde vara försvarbart att försöka dämpaefterfrågan, men skälen härför finns inte . måste pengarna fram. Detborde egentligen kunna ske redan under innevarande år. Från kommer vi att följa frågans vidarehantering och se om det försvarsministern nu har sagt kommer att bliverklighet. Jag vill för understryka attfinansdepartementet icke manipulerar med några medel till vare sigförsvarsdepartementet eller något annat departement. 49KERSTIN (): Prot. Ordvalet kan givetvis diskuteras. Men i regleringsbrevet står 7november 1985 Om åtgärder mot skred att medlenskall innehållas så . Då tycker jag att man får vara uppmärksampå att de verkligen kommer fram. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på fråga 1985/86:145 om åtgärder mot skred har frågat när ettregeringsförslag om förebyggande åtgärder mot skred kommer att föreläggasriksdagen. Frågan om förebyggande åtgärder mot jordskred ärkomplicerad med många olika aspekter vad gäller både ansvarsförhållandena ochfinansieringen. Frågan bereds inom regeringskansliet.Regeringens ställningstagande kan redovisas tidigast i anslutning till 1986 årsbudgetproposition. 51 (): Jag ber att fåtacka försvarsministern för svaret på min fråga. Höga grundvattennivåer, som återkommer vid längreregnperioder, gör människor som bor i områden med potentiell skredrisk oroliga.1 finns det gott om sådana områden. Försvarsministerns svar inger hopp om åtgärder på det härområdet, och det är viktigt att åtgärder i förebyggande syfte kommertill stånd. Det skall väl inte behövas ett nytt storskred för att få fart på sådanahär frågor. föreslog åtgärder av förebyggandeart och också en kostnadsfördelning mellan staten och den enskildefastighetsägaren. Denna utredning följdes av en departementspromemoria, därkostnaderna i stort fördelades mellan kommunen och fastighetsägaren. Kommunermed potentiella skredriskområden och enskilda fastighetsägare skulle enligtpromemorian drabbas onödigt hårt i förhållande till andra. Det borde därför vara möjligt att hitta ett system som påett ansvarsfullt sätt fördelar kostnaderna mellan staten, kommunen och denenskilde, för staten får ändå anses ha det övergripande ansvaret. När problemenblir akuta, får ju staten annars gå in via räddningstjänsten. Statliga medelbör därför i förebyggande syfte kunna anslås och kommunerna planmässigtåtgärda problemen efter prioritet kommunvis. skulle man då kunna kommatill rätta med problemen. Jag delar försvarsministerns uppfattning att det här ärmycket komplicerade frågor. Till åtgärder av förebyggande art hör ocksåkartering av potentiella skredriskområden. I elva kommuner är översiktligkartering gjord, och det är viktigt att denna får fortsätta i resterandeinvolverade kommuner och att den översiktliga karteringen åtföljs av en merdetaljerad, så att kommunernas problem mera planmässigt kan åtgärdas. Därförvill jag fråga: Kommer detta också med bland de förebyggande åtgärderna? Överläggningen var härmed avslutad. Om återställande av broförbindelsen på överOre älv Om avskrivning av utvecklingsländernas skuldbörda 18 §Svar på fråga 1985/86:157 om återställande av broförbindelsen på inlandsbananöver Ore älv I samband med översvämningskatastrofen iNoppikoski raserades järnvägsbron över älv strax norr om . Medanledning härav har frågat mig om jag kommer att uppdra åtförsvaret att återställa broförbindelsen. I ett svar på en fråga från uppgavkommunikationsministern att en provisorisk militär bro idet här fallet skulle föra med sig en rad merkostnader samt att trafiken istort uppges fungera bra. Han ansåg därför att han inte fann anledning att tanågot initiativ för att erhålla militär hjälp. Jag har självfallet ingen annan uppfattning än den somkommunikationsministern redovisade. 53 (vpk); Jag tackar den nye försvarsministern för svaret. Min fråga är föranledd av den oro vi, liksom många andra,känner när det gäller hotet om nedläggning av . Redan har mångaavsnitt av banan lagts ned och trafiken upphört på flera bandelar. Vid brorasetblev det en förstärkt oro för att trafiken skall läggas ned på nya avsnitt. Ett annat skäl för att jag ställde denna fråga är att jagsjälv har årslång erfarenhet av verksamhet i dessa ingenjörsförband som kanreparera järnvägsbroar, I går var för resten och jag på besökvid Ore älv och tittade på broläget.