prot · G90987 · 1985-12-31 00:00:00 — 2, Vilka åtgärderavser regeringen att vidta för att förbättra infrastrukturen i Västernorrlandslän och därmed stimulera näringsliv och turism? 3, Vilka konkretainitiativ avser regeringen vidta för att skapa en positiv utveckling iVästernorrlands län? 4, Avserregeringen att tillsätta en arbetsgrupp för att utveckla en "Norrlandsstrategi"? 1985/86:137 av . Åsling (c) till industriministernom befolkningsutvecklingen i inland, m, m,: Befolkningsutvecklingen i Norrlandsinland är mycket oroande, t, ex, minskade sitt invånarantal med557 personer , Avfolkningen av inland är en smygandeprocess som fortgått under lång fid. Resultatet är hög medelålder och ökadesvårigheter att upprätthålla samhällsfunktionerna. När man från landetssödra delar använder arbetslöshetstal som mått på den aktuella situationen ärdet en bristfällig utgångspunkt för jämförelser av utvecklingen, länminskade exempelvis sin befolkning med 20 000 personer under den förra storaflyttningen , En följd av detta är självfallet att befolkningeni produktiv ålder är relativt sett mindre i delta län än i landets södra delaroch att antalet arbetssökande följaktligen inte kan användas som mått påsamhällssituationen regionalt. När nu AB Fiberinvest aviserat nedläggning avboardfabriken i Pilgrim-stad är detta för kommun ett hårt slag- relativtsett hårdare än t. ex. nedläggningen av Uddevallavarvet i . heltdominerande arbetsplatsen i bygden, dels är fillgången på alternativasysselsättningstillfällen ytterligt begränsad och samhällsorganisationen illarustad att klara nedläggningen. Fallet borde alltså föranledaspeciella insatser från regeringens sida exempelvis genom att en särskildförhandlingsman förordnades att leda arbetet med att säkra sysselsättningen iPilgrimstad. För att underlätta detta borde kommun hänföras fillstödområde A. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följandefrågor till industriministern: Vilka åtgärder avser regeringen attvidta i syfte att förbättra sysselsättning och utveckling i skogslänen ochmotverka den alarmerande utflyttningen från dessa län? Är industriministern beredd medverka till att Bräckekommun hänförs till stödområde A? Vilka åtgärder är industriministern beredd vidta för attsäkra sysselsättningen i ? 1985/86:138 av () fill industriministernom befolkningsutvecklingen i skogslänen: Befolkningssituationen iVästerbottens län inger stor oro. Flyttningen från inlandet fillkusten liksom flyttningen från länet till Syd- och har ökatmarkant . Ser man på hur flyttningen utvecklats under de senasteåren finner man att från inlandet har 374 personer flyttat . 387personer och 571 personer . Det är främst ungdomar och ungafamiljer som flyttar, vilket leder till minskat barnantal, försämradåldersstruktur och kunskapsflyttning. Arbetsgivaravgifterna har av regionalpolitiskaskäl sänkts i . Defta innebär ett märkligtkonkurrensförhållande till fördel för Luleå- och Piteåområdet jämfört medsituationen i stödområde A i inland. Om flyttningsströinmarna skall kunna hejdas krävsregionalpolitiska krafttag. Företag hotas av nedläggning i Stensele.gruvnäringen behöver ökade resurser för prospektering, Stekenjokkgruvansframtid måste avgöras och småföretag måste ges förutsättningar att etablerasoch överleva. Med hänvisning fill ovanstående vill jag ställa följandefrågor fill industriministern: Vilka åtgärder avser regeringen attvidta för att motverka den alarmerande utflyttningen från skogslänen? Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attförbättra sysselsättning och utveckling i skogslänen? Vilkaåtgärder avser regeringen att vidta för att förbättra arbetsmöjligheterna förungdomen i inland? Prot.1985/86:87 1985/86:139 av () till industriministernom befolknings-26februari 1986 utvecklingen i skogslänen: Meddelande om frågor Utflyttningen från harökat igen. I revolterar befolkningen mot domänverketsföretagspolitik. Man anser att det är självklart att bygdens råvara skallförädlas av dem som bor där. Särnasågen bör byggas upp igen efter branden. Denbetyder oerhört mycket för att ge försörjning till människorna i , och denvar därtill lönsam för företaget. Vi måste förvalta hela vårt lands tillgångar på bästasätt. Det betyder att vi brukar naturen med omsorg om och ömhet mot alltlevande. Det betyder att det skall gå att bo och försörja sig i hela landet.Regionalpolitiken måste förstärkas. Enligt domänverkefs instruktion skall man sträva efter"bästa ekonomiska utbyte". Det begreppet tycks nu tolkas snävt, ochman handlar i praktiken utan hänsyn till människors välfärd. Pengar samlascentralt och ger större makt till företags- och verksledningar medan enskildamänniskors försörjning och "bästa ekonomiska utbyte" försvåras. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följandefrågor till industriministern: Vilka åtgärder avser regeringen attvidta för att motverka den alarmeran de utflyttningen från skogslänen? Vilka åtgärderavser regeringen att vidta för att förbättra sysselsättning och utveckling iskogslänen? Vill regeringenförtydliga domänverkets instruktion, så att dess målsättning blir bästaekonomiska utbyte för de människor som berörs och ett skogsbruk som är ettföredöme ur miljösynpunkt? 9 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1985/86:407 av () till socialministern omåtgärder för att minska kostnaderna för p-piller åt unga flickor: Fr. o. m. gällervissa ändrade regler om läkemedelsförskrivning. Dessa nya regler har bl. a.fått till följd att kostnaderna för p-piller ökat avsevärt för den enskilde. Deökade kostnaderna framstår som särskilt besvärande för unga flickor utan egenförsörjning. Den relativt svaga typ av p-piller som vanligen förskrivs till deyngsta kostar nästan . Det finns nu vissa tecken som kan tyda på att antaletoönskade tonårsgraviditeter åter ökar, och därmed finns också risk för enökning av antalet aborter bland unga flickor, Jag villnu fråga: Prot. , ,.".. Avsersocialministern vidta åtgärder for att förbättra de unga flickornas -------- situation vad avser tillgång fill p-piller till en rimligkostnad? 1985/86:408 av (vpk) till försvarsministernom ätgärder för att förhindra att soldater drabbas av köldskador: Inom försvaret sker vinterövningarofta på ett sådant sätt att soldater drabbas av köldskador. Senast har dettahänt vid I 14 i . Föga omdömesgilla befäl åsidosätter uppenbarligenhänsynen till soldaternas hälsa. Övningar som leder till akuta skador ocheventuellt framtida men saknar värde annat än som avskräckande exempel pä hurövningar inte bör bedrivas. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga försvarsministern: Vad tänker försvarsministern göra för aff förhindra att soldaterdrabbas av köldskador? 10 §Kammaren åtskildes .