prot · G909139 · 1985-12-31 00:00:00 — Det fanns -1983 och 1984, Jag kan ha en viss förståelse för att sörjer när detgäller anslaget, eftersom han var det statsråd som signerade propositionen ochsom gjorde att anslaget fick verka under de här tvä åren. Men jag kan inte låtabli att erinra mig det gamla talesättet att man inte skall gråta över spilldmjölk. är anslaget borta. ville att vi skulle tala om ettåterställande och inte om ett nytt bidrag. Faktum är ändå att bidraget intefinns. Inför vi ett bidrag enligt reservation, blir det fråga om ettnytt bidrag. Sä står det också i kulturutskottets betänkande. Det är möjligt att jag sade att har ett särskiltyttrande, men för klarhetens skull vill jag framhålla att ensam stårför yttrandet, 34 PER (): betänkande 17 är ett bra ochglädjande betänkande från deras synpunkter som jag tror mig företräda: de friatrossamfunden och invandrarnas trossamfund, I och för sig kunde jag inskränkamig till att yrka bifall till punkterna 4 och 6, vilket jag givetvis också gör,men dristar mig till att något kommentera dessa båda punkter, särskilt punkt 4, I punkt 4 behandlas byggnadsbidrag på det kyrkligaområdet. Det gäller 28 restaurering av äldre domkyrkor ochanskaffande av lokaler för trossamfund. Bl, a,behandlas två motioner, en motion som har väckts av två ledamöter tillhöranderegeringspartiet och en motion som väckts av ett stort antal folkpartister.Motionerna innehåller delvis samma yrkanden: att regeringen vid byggande avsamfundslokaler skall kunna överskrida de givna ramarna, om det behövs avsysselsättningsskäl. Ett av skälen till att vi motionerat är etthäpnadsväckande lågt anslag, som på intet sätt motsvarar behovet. Inte hellerstår det i paritet med anslag . Ett annat skäl är att det med hänsyn till sysselsättningenpå byggmarknaden förmodligen kommer att uppstå behov av ytterligarepåspädning. Båda skälen är, enligt min mening, inte bara godtagbara.De har också hög prioritet, I den socialdemokratiska motionen tas det upp en annansynpunkt som jag helhjärtat ställer mig bakom. Man poängterar vikten av attfolkrörelserna behandlas lika i bidragsfrågor. Olikheterna är nu heltuppenbara. Allmänna samlingslokaler kan beviljas bidrag och statligalån när det gäller godkända kostnader. Något tak finns inte. Gäller detsamfundslokaler kan man få i bidrag men inget lån. Däremot finns det ettbidragstak beträffande de på . Detta innebär, herrtalman, att en frikyrka, en katolsk eller en ortodox kyrka eller en moské intefår kosta mer än 2 milj, kr,, om man skall kunna få maximala i bidrag förbygget. Allt över 2 milj. kr. för lokalbygget får församlingen bekosta självtill , Ojämlikheten är uppenbar, men jag skall ändå ta ett exempel. Vad skulle Folkets hus-rörelsen säga om det iförfattningssamlingen stod; Ni får bygga hur stort och hur dyrt ni vill, men nifår lån och bidrag och - jag tar nu till sä mycketsom i det förra fallet - ni får använda ett bidragsunderlag på högst 6 milj,kr. Jag vill inte påstå att Folkets hus-byggen på 10,20 eller50 milj. kr. är några skrytbyggen som bör hållas tillbaka och därför skullebehöva stramare bidragsnormer - tvärtom. Jag har suttit med i den senasteutredningen om samlingslokaler, och jag vet vad som kan behövas. Om det ärnågon som inte behöver sådana begränsningar är det de fria trossamfunden ochinvandrar-kyrkornas trossamfund. De får sannerligen lov att vända på varjebyggkrona, vare sig den kommer från egna fickor och offer eller från statligabidrag. I betänkandet sägs nu att det inte särskilt behöver talasom en höjning av taket eller ett borttagande av detta, därför att det redanfinns en propå från den nämnd som handskas med dessa bidrag, och regeringenalltså kan sköta saken själv. Det har sagts ofta, men dessa höjningar av takethar låtit vänta pä sig länge nog. När det nu har blivit sagt i ensocialdemokratisk motion, är det emellertid min förhoppning att det skall skenågonting - annars får vi återkomma vid motionstidennästa år. När det gäller punkt 6, den andliga vården vidkriminalvårdens anstalter, har vi från sida år , sedan enutredning i denna fråga lades fram, motionerat om att något borde göras ocksååt detta, eftersom sjukhuskyrkan, som är det stora projektet i utredningen, harlyckats så väl och fått de behövliga bidragen och tjänsterna. Det kanske harvarit oklart vilket departement som skulle syssla med den andliga vården inomfångvården, om det skulle vara , eller ,som väl har det sista ordet i sådana här frågor. Det är bra att det nu i utskottets skrivning står att detre departementen tillsammans bör göra färdigt det arbete somutredningen lämnade ifrån sig . Jag vill inskränka mig,herr talman, till att läsa vad utskottet säger på s. 9; "Detär mot den angivna bakgrunden självfallet angeläget att det inom regeringskanslietsnarast möjligt görs de överväganden som behövs för en reformi enlighet med det föreliggande utredningsförslaget . Utskot tet utgår därför från att man inom i anslutning till den fortsatta beredningen av kyrkokommitténs förslag gör sådana överväganden och vidtar erforderliga förberedelser för att organisationen av den andliga värden inom kriminalvården möjligt skall kunna få en lösning." När nu också har förordat detta från kyrkans sidaborde det kunna gå bra. Det finns i detta betänkande en del andra frågor, som jagtar för givet att jag inte är ensam om att känna ett visst obehag över att överhuvud taget behöva ta ställning till. Jag är själv inte medlem av , jag tillhör ett annat trossamfund. Jag tror att det är många med migsom har sådan status. Det är också många som, trots att de tillhör kyrkan, intebryr sig särskilt mycket om vad som stär i betänkandet. Jag ser fram emot den dag då alla ärenden somhandlar om att flytta en prästtjänst till det ena eller andra pastoratet är urvärlden för denna kammares del och vi fär en fri kyrka i en fri stat. Dä skalljag med glädje yrka bifall till de anslagsframställningar som kan göras pä depremisser som mänga gånger har varit under behandling vad gäller stat-kyrka iSverige. För dagen känner jag mig mest benägen, om det skulle komma tillvotering, att avstå från att rösta, eftersom jag inte tillhör kyrkan. Anf.35 () replik; Per var mycket nöjd medkulturutskottets betänkande, men jag tyckte att han var litet oförsiktig närhan gick tillbaka i historien och nämnde att ett förslag beträffande denandliga värden förelåg , Jag kan inte låta bli att påminna om vilkasom då hade regeringsmakten och som borde ha haft möjlighet att genomföra denreformen redan då, om den nu är så angelägen som Per här geruttryck för, 36 PER (); Den regeringen genomförde den stora biten avreformen -den hann inte med mer. Jag tycker att det är bra om den nuvaranderegeringen kan genomföra den lilla biten. Det skulle hedra den. Överläggningen var härmed avslutad. Arbetsmarknadsutskottetsbetänkande 12 Prot. Punkt 11:2 (anslag till Bidrag till förnyelsefonder på detstatligt reglerade området) Först biträddes reservation 1 av m.fl,- somställdes mot reservation 2 av och . Härefter bifölls utskottets hemställan med 182 röster mot105 för reservation 1 av m, fl, 28 ledamöter avstod från attrösta. Punkt III (anslag till Bidrag till kvinnoorganisationernascentrala verk samhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avBengt Wittbom m, fl, - bifölls med acklamation. betänkande 19 Punkt 1 Mom. 1 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2 (kommersialismen inom idrotten m. Utskottets hemställan bifölls med 298 röster mot 17 förreservation 1 av . Mom. 3 (det statliga stödet tillfrämjandeorganisationerna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avIngrid m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 1 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2 (marknadsföringen av som turistland) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avAlexander Chrisopoulos - bifölls med acklamation. Mom. 3 (Turisträdets ansvar för turismens regionalautveckling) Utskottets hemställan bifölls med 301 röster mot 17 förreservation 4 av . Mom. 4 (statliga insatser i vissa områden) Utskottets hemställan bifölls med 299 röster mot 17 förreservation 5 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 5 (fjällturismen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avMargareta och - bifölls med acklamation. Prot.1985/86:139 Mom. 6 (insatser för rekreation m. 13 maj1986 Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 7 av Chrisopoulos- bifölls med acklamation betänkande 16 Punkt 1 Mom. 4(uttalande om utlokalisering av kabel- och närradionämndernas kansli) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avIngrid m.fl, - bifölls med acklamation. Punkt 2 (anslag till : Stöd till lokalprogramverksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 245 röster mot 72 förreservation 2 av m,fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 3(närradionämndens finansiering) Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot 154 förreservation 3 av m, fl. Mom. 5 (reklam i närradio) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avIngrid m, fl, - bifölls med acklamation. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. betänkande 17 Punkt 2 Mom. 2(bidrag till kyrkofonden för inomkyrklig skatteutjämning) Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 39 förreservationen av och , 1 ledamot avstod från attrösta. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 4 § På förslag av talmannen beslöt kammaren medge attskatteutskottets betänkanden /86:20, 41 och 46 debatterades i nu nämndordning och att voteringarna ägde rum i ett sammanhang sedan debatten isamtliga dessa ärenden avslutats. 1985/86:20om skatten på fartygsbränsle och flygbränsle (förs. 1985/86:8), 1985/86:41 om ändrad försäljningsskatt på vissa personbilar (prop, 1985/86:145) samt 32 1985/86:46 om aktiebeskattningen. Skattenpå fartygsbränsle och flygbränsle 37 (): betänkande 20 har rubrikenangående skatten på fartygsbränsle och flygbränsle. Utskottet har behandlat ett förslag från riksdagensrevisorer, I detta förslag sägs att som sin mening bör ge regeringentill känna vad revisorerna anfört om en ändrad ordning för beskattning avbrännolja för fartygsdrift. Beträffande detta förslag har utskottet i sitt betänkandesagt att en närmare prövning av de frågor som har tagits upp i revisorernasförslag framstår som önskvärd. Utskottet anser att detta bör ges regeringentill känna. Utskottet har alltså inte tillstyrkt revisorernas förslag,utan man har med anledning av förslaget föreslagit att göra etttillkännagivande. Vad innebär då detta? Jo, det innebär att man backar upprevisorernas förslag, men man föreslär att fattar ett sådant beslutatt regeringen inte är så bunden vid detaljerna i förslaget utan har friarehänder när det gäller att hitta en bättre ordning än den nuvarande. Man har varit överens om detta i utskottet. Det finnsdärför inte anledning att närmare gå in på detaljerna beträffandefartygsbränslet, I betänkandet behandlas också flygbränsle. Då gäller detmotioner i ärendet. Man har sedan tre är tillbaka varit oenig i utskottet.Alltsedan det infördes en begränsning av skattefriheten - dvs, sedan skattbörjade tas ut på fritidsflyg och flygningar för andra privata ändamål - harreservationer fogats till utskottets betänkanden i denna fråga. Senast för ettår sedan fogades en trepartireservation från de borgerliga partierna tillbetänkandet. Den innebar ett avståndstagande från den nuvarande ordningen ochen begäran om en bättre ordning. I sak har argumenten inte förändrats. Det är därföronödigt att upprepa vad som står skrivet i motionerna och i protokollet frånden senaste debatten i detta ämne. En sak har emellertid tillkommit sedan förra gängen,nämligen att i en promemoria har redovisat konsekvenserna iadministrativt hänseende och i fråga om kontrollen av nuvarande regler förbeskattning av flygbensin. Av den redovisningen framgår att riksskatteverketanser att nuvarande regelsystem är behäftat med så allvarliga brister att detbör ändras, har lagt fram olika förslag till lösning av dennafråga. Ett alternativ är att skattefriheten i princip skulleavskaffas, och det alternativet har vpk i en reservation ställt sig bakom. Ettannat alternativ är att flygbensin som säljs från flygdrivmedelsanläggning påflygplats skall vara skattefri. Härigenom elimineras en onödig begränsning, somställer till stora olägenheter men som ger mycket litet pengar tillstatskassan. Detta senare alternativ stämmer överens med de borgerligapartiernas önskemål, och vi har följt upp det i reservation nr 1, Jag ber,herr talman, att få yrka bifall till reservation nr 1, Skatten på fartygs bränsle och flygbränsle Prot.1985/86:139 Under detta anförande övertog andre vice talmannen ledningenav kammarens förhandlingar. Skatten på fartygsbränsle och flygbränsle 38 (); har i PM som fogats vid ettbrev till pekat pä att nuvarande reglerför beskattning av flygbensin medfört stora svårigheter vad avser såväl denadministrativa hanteringen som kontrollen av att reglerna följs. Riksskatteverketframhåller även att de administrativa kostnaderna och de besvär deskattskyldiga åsamkas inte står i relation till skatteintäkterna pä knappt 3milj, kr, . Vi i delar uppfattning idetta avseende, men drar därav slutsatsen att bästa sättet att minska krångeloch dyrbar administration är att helt slopa beskattningen av flygbensin somsäljs från flygdrivmedelsanläggning vid en flygplats. anser det vara ett samhällets intresse att hamånga flygkunniga personer och att dessa skall ges möjligheter att genomerforderliga flygtimmar behålla sina certifikat och därmed också sinflygkunnighet. Det får enligt vår mening inte vara så att allt fler privataflygare tvingas sluta flyga på grund av ökade kostnader. Om allt färre tarflygcertifikat och om flera personer inte upprätthåller sina certifikat, kommerdet att gå ut bl, a. över brand- och övervakningsflyg och över civilförsvaretstillgång på privatflygare. Denna skatt på flygbensin är, enligt folkpartietsuppfattning, helt enkelt hämmande på luftfartens utveckling. Att, som vi anföri reservation nr 1, införa skattefrihet på bensin som säljs frånflygdrivmedelsanläggningar på flygplats torde tillfredsställa såväl flygets somskattemyndigheternas krav, varför jag yrkar bifall till reservation nr 1 och iövrigt bifall till utskottets hemställan. 39 (vpk): Alltsedan det upptäcktes att skogsdöden är ett problemäven för har försurningsfrågorna stått i centrum för debatten. Kväveoxidutsläppenuppmärksammas numera som en av de allvarligaste orsakerna till skogsskadorna.Riksdagen har också fattat vissa beslut i rätt riktning, bl. a. om katalytiskavgasrening, även om trafikökningen pä landvägarna är så omfattande att detsannolikt inte korrimer att bli någon positiv nettoeffekt härav. I vpk:s motion om skogsdöden, luftföroreningar ochmarkförgiftning föreslår vi en rad åtgärderi energibesparande ochmiljöskyddande syfte. Där föreslås också bl. a. att flygbensin skall beskattaspå samma sätt som bensin för bilar. Vi anser även att det är viktigt attkväveoxidutsläppen kartläggs mera i detalj och att därefter en redovisninglämnas. Järnvägsfrämjandet har i skrivelse till begärt en prövning av frågan om beskattning av flygbränslet som helhet. I skrivelsen hänvisas till 1979 ärs trafikpolitiska beslut. Man säger, med hänvisning till flygets kväveoxidutsläpp, att det nuvarande systemet med total skattebefrielse innebär en allvarlig brist. 34 Vi inom vpk har stöd från en radorganisationer, när vi reser kravet att a.flygbensin skall beskattas på samma sätt som bensin för bilar. Vi menar att manbör gä en annan väg än den som föreslagits av de föregående talarna, vilkaförordat fullständig skattebefrielse härvidlag. hade i sitt inlägg en litet lustigformulering. Han sade att som förstahandsyrkande förf fram attdet skall vara en likvärdig beskattning över hela området och att vpk hakat pådär. Ja, det är faktiskt så att vi väckte vår motion i innanriksskatteverkets utredning var klar. Vem som har hakat på vem kan vi ju föraen debatt om vid något annat tillfälle och pä någon annan plats. Till dessa viktiga miljöpolitiska aspekterbör enligt min mening också läggas synpunkten att ett avskaffande avskattefriheten skulle underlätta det administrativa arbetet. Det skulle bli enförenkling på skatteområdet, och problem som följer av det system vi nu harskulle lösas. Detta har också ansett vara en riktig väg. Jag vill med dessa ord, herr talman, be att få yrka bifalltill reservation 2 i skatteutskottets betänkande 20. Skatten på fartygsbränsle och flygbränsle 40KARL-ANDERS (); Till skatteutskottets betänkande 1985/86:20har fogats en borgerlig reservation beträffande flygbränsle, i vilken även vicenterpartister är med och yrkar att bensin som säljs frånflygdrivmedelsanläggning på flygplats skall fä ske skattefritt. Det synes inte finnas några delade meningar om att vi ilandet behöver privatflyg med olika uppgifter. Det gäller bruksflyg,skogsbrandsbevakning, målflygning, skolflyg, räddningstjänst, jord- ochskogsbruksflyg, trafikövervakning, bogsering av segelflygplan etc. Det flnnsmånga uppdrag som sker mot ersättning. Jag tror att alla har klart för sig att de människor somägnar sig åt privatflyget drivs av ett fantastiskt intresse för uppgiften. Manfår ofta offra mycket tid och pengar för att bibehålla sin kompetens för detflygcertiflkat som är förutsättningen för fortsatta flyguppgifter. ärvi medvetna om att dessa kunniga privatflygare i vissa situationer äroersättliga för samhället. Men befrielsen från bensinskatt är administrativtbetungande för . Därför konstaterar att frånadministrativa synpunkter vore bästa lösningen att helt avskaffa avdragsrättenför bensin som förbrukas i luftfarkoster. Vill man från samhällets sida stödjaviss flygverksamhet, så bör detta ske genom direkta stödåtgärder, anserriksskatteverket. då blir det ju i varje fall inte administrativtbetungande för . Självklart skall vi inte fatta något beslutsom innebär administrativa kostnader som överstiger de 3 miljoner, som skattenberäknas inbringa på flygbensinen. Men å andra sidan inbringar ju bensinskattentotalt ca , så de här 3 miljonerna är nästanförsumbara i sammanhanget, om vi därmed kan stimulera utbildningen avvälutbildade privatflygare, sä att tillgången ökar. Det är inte bara deenskilda privatflygarna som drabbas av de ökade kostnaderna, utan även flygklubbarnafår till följd härav stora problem och tvingas kanske i vissa fall att lägganed Skatten på fartygsbränsle och flygbränsle verksamheten.Civilförsvarets tillgång pä privatflygare kan komma att bli mycket begränsad. En annan följd av beskattning av all bensin förflygändamål skulle vara att konkurrensen mellan bensin- och fotogendrivnaflygplan skulle bli svårt snedvriden. Detta kan knappast vara någon fördel urmiljösynpunkt. Det alternativ som vi pekat på i reservationen bör ta borteffekterna av den ökade beskattningen på privatflyget, som man sålångt som möjligt förenklar det skatteadministrativa arbetet. Jag yrkar bifall till reservation 1. 41 BO (); Det föreliggande betänkandet omfattar baratvå reservationer. Som framkommit står dessa i motsats till varandra. Deborgerliga vill uppnå skattefrihet för privatflyget, och vänsterpartietkommunisterna vill slopa skattefriheten. I fråga om just beskattningen hartidigare framförts olika synpunkter. Vi har också frän majoritetens sida sagtatt skulle det vara svårt att tillämpa nuvarande bestämmelser, finns det skäl attse över dessa. Det är ju av det skälet som regeringen uppdragit åtriksskatteverket att i samråd med luftfartsverket kartlägga administrationenoch kontrollen av beskattningen. föreligger det en rapport, som också haråberopats, och har angett olika alternativ. Eftersom dessaövervägs och bereds av regeringen, finns det, tycker vi frånutskottsmajoritetens sida, således skäl att avvakta förslag från regeringen.Det är en mycket vanlig parlamentarisk tradition som vi dä följer. För att visa att detta kanske inte är alldeles så enkeltsäger att den bästa lösningen är att helt avskaffaavdragsrätten för bensin som förbrukas av luftfartyg. Men om man av olikaanledningar från samhällets sida anser sig böra stödja viss flygverksamhet, bördetta ske genom direkta stödåtgärder. Man säger också att det bör undersökas ivad män oönskade effekter av slopad skattefrihet kan neutraliseras genomåtgärder utanför skattebestämmelsernas område. anser att skattefrihet för flygbensinskulle anknytas till försäljningsställe på sä vis att bensin som säljs frånflygdrivmedelsanläggning på flygplatsen skulle vara skattefri. Dettaöverensstämmer med förslagen i de borgerligas reservation. Fördelarna skulle,säger man, vara påtagliga såväl från administrativ synpunkt som vad gällerkontrollmöjligheterna. Man kan således anlägga olika synpunkter pä denna fråga.Vi tycker då att vi skall låta regeringen slutföra beredningen av ärendet ochåterkomma. Med de orden yrkar jag bifall tillskatteutskottets hemställan och avslag pä de föreliggande reservationerna. Anf.42 (): säger att frågan är föremål för överväganden iregeringskansliet och att det finns anledning att avvakta resultatet av dessaöverväganden. Men, , regeringen införde, med stöd av densocialistiska majoriteten i , en ordning som blivitutsatt för mycket hård kritik. Att i mycket skarpa och bestämdaordalag underkänner det system som infördes borde mana till besinning.De övriga riksdagspartierna har varit beredda att redan nu ta Prot.1985/86:139 ställningi den ena eller den andia riktningen. Socialdemokraterna vill avvakta. Jagundrar om är stolt över att försvara en så handlingskraftigregering. Jag upprepar mitt yrkande om bifall till reservation 1. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om skatteutskottetsbetänkande 46.) Kammaren övergår till att debattera skatteutskottetsbetänkande 41, som gäller ändrad försäljningsskatt på vissa personbilar. Andrad försäljningsskatt på vissa personbilar Ändradförsäljningsskatt på vissa personbilar 44EWY (): Till skatteutskottets betänkande nr 41, somhandlar om ändrad försäljningsskatt på vissa personbilar beroende på om bilenhar avgasrening eller ej, har vi från , ochcenterpartiet fogat en gemensam reservation, vilken jag yrkar bifall till. Vi anser det naturligtvis angeläget att skadliga utsläppoch avgaser frän olika förbränningskällor minskar- det gäller inte minstbilavgaserna. Vi vet att bilavgaser från såväl bensin- som dieseldrivna fordoninnehåller åtskilliga kemiska ämnen - många av dem är cancerframkallande, Detär därför viktigt att alla har insikt om detta och ställer sig posifiva tillåtgärder som minskar de utsläppen. krävde i en motion attskattestimulanser skulle införas för att påskynda införandet av avgasrenadefordon. Detta värt förslag har regeringen nu tagit fasta på. Även i en motion 1985 - då i anslutning till regeringensproposition som handlade om skärpta avgasreningskrav för personbilar - tog viställning för att bilaccisen skulle sänkas på personbilar som uppfyller deskärpta avgasreningskraven. Därför ser vi naturligtvis med tillfredsställelseatt en differentiering av bilaccisen - med hänsyn till om fordonen äravgasrenade eller ej - nu genomförs. Vi ser det som ett resultat av att förra åretbiföll en reservation från de borgerliga ledamöterna i skatteutskottet, där mananmodade regeringen att skyndsamt lägga fram ett sådant förslag som gjorts.Mot detta förslag finns alltså ingenting att invända. Vi är positiva tillskattesänkningar, även som stimulansåtgärder. Vad vi däremot inte är posifiva till - och därför inte kanacceptera - är att man för att finansiera denna stimulans och skattesänkningföreslär en generell höjning av bilaccisen års bilmodeller.Vi anser att den svenska bilismen redan är så hårt belastad av olika skatteroch pålagor att det räcker. Vi anser också att denna skattehöjning drabbar orättvist.Hur viktiga miljöfrågorna än är måste vi ändå vara så positivt inställda tillbilismen att vi Andrad försäljningsskatt på vissa personbilar intebelastar alla dem som av olika anledningar måste använda bil, exempelvis i sittarbete.