prot · G909105 · 1985-12-31 00:00:00 — I regeringens utrikespolitiska deklaration gavs ensamlad redovisning av bidrag till att bekämpa apartheidsysfemet iSydafrika, På def handelspolitiska området har åtgärderna skärpts genom bl, a,en lag mot import av jordbruksprodukter, som trädde i kraft i åroch som i praktiken innebär ett stopp för all konsumentvaruimport frånSydafrika, Regeringen följer med stor uppmärksamhet utvecklingen av handeln.Såväl den svenska exporten fill som importen frän har minskat starktden . Skulle syftet med regeringens rekommendation att avstå frånhandel med infe nås kommer en licensiering av denna aft övervägas. var ett gott exporfär. Utvecklingenvar svag , men exporten gick betydligt bättre underresten av året. Under inledningen av har vi noterat en särskilt gynnsamexportutveckling. Inom vissa sektorer av industrin har dock marknadsandelarnaminskat, bl, a, beroende pä atf man där har nått kapacifefstaket. Detta pekarpå behovet av ytterligare insatser för atf få fill stånd en långsiktig balans iSveriges utrikesaffärer. Det exportfrämjande arbetet anpassas alltmer till attstödja den växande tjänstehandeln och leveranser av system där varor ochtjänster kopplas samman. Regeringen har tillsaft entjänstehandelsdelegation för att ytterligare stödja utvecklingen på dettaområde. har en särskild utredning belyst de småteknikbaserade företagens problem vid internationell marknadsföring och handel.Dessa företag har inte enbart en egen exporfpotential utan förädlar också i höggrad teknikinnehållet i stora företags produkter och bidrar därigenom fill affstärka dessa företags konkurrenskraft. Särskilda åtgärder inleds nu för aftfrämja denna företagsgrupps export. () har vidtagit en rad åtgärder isyfte atf förbättra garantisystemef, Glädjande är aff den posifivaresultatutvecklingen gjort def möjligt sänka EKN:s till en nivå som ärjämförlig med den som fillämpas i många vikfiga konkurrentländer. Arbete pågårnu i syfte atf Prot.1985/86:105 utveckla ett system med garantigivning i utländsk valutavarigenom garanti- 2 april1986 tagarnas kursrisk skulle kunnaminska. existerar i våif land en hög gradav åsiktsgemen-skap i de handelspolitiska frågorna. Detta visar äveninriktningen av motionerna här i . Denna samstämmighet i huvudlinjerna iir en tillgäng förlandet-inte minst ger den styrka fill vårt internationella arbete med aff slåvakt om och utveckla frihandeln. Det är inte minst väsentligt inför de svåra GATT-förhandlingar vi nu sfär inför och mot bakgrund av de risker som finns fören mer allmän protektionistisk utveckling som skulle fä mycket allvarligakonsekvenser för värt land, 3 (): Det är glädjande atf parfierna i värt land,som ufrikeshandelsministern konstaterade, visar en hög grad av åsiktsgemenskapi de handelspolitiska frågorna. Jag kan också instämma i bedömningen aff dennasamstämmighet är en tillgäng för , Den ger, som uttrycktedet, styrka till värt internationella arbete med atf slå vakt om och utvecklafrihandeln, Def är mycket bra med denna enighet i synen på deninternationella frihandeln. Regeringen besitter dock inte samma klarsyn när def gällerhandeln inotn våra gränser, I stället för en tillväxffrämjande politik, vilkenverkligen behövs för aft genom produktutveckling ni,m, stärka värt näringslivsinternafionella konkurrenskraft, präglas den svenska regeringspolitiken av högaskatter, regleringar, etableringshinder, fondsocialism och lagsfiffning omnäringsförbud. Vad vi behöver är mera näringsfrihet och mindre näringspolitik!Stat och kommun skall se fill atf def blir en god jordmån, men planforna ochskötseln av dem skall näringslivet självt svara för, Ufrikeshandelsministern säger att utrikeshandeln harbidragit till våra framgångar på sysselsättningens och den sociala välfärdensområde. Vad här talar om är en sekundäreffekt, Låt mig slå fastatt det är näringslivet som har genererat dessa resurser - eljest hade infepolitikerna haft nägot atf fördela. Man kan ingalunda begripa värdet av en friinfernafionell handel om man infe förstått atf def också behövs en frihemmamarknad. En fri inhemsk handel och produktion behövs också för attekonomin skall ha den omställningsförmåga och dynamik som krävs för atf denfria internationella handeln infe skall leda till sfrukfurkriser i värt egetland. En fri handel förbättrar den ekonomiskautvecklingen. De länga seriernas ekonomi kan bättre tillvarafas. En livgivandekonkurrens släpps loss. Företagen mäste anstränga sig aff tillverka varor tillpriser och med kvaliteter som tillfredsställer konsumenterna. Kontakter med deinternationella marknaderna ger en snabb återföring av information om nyteknik, nya metoder och marknadens krav. Vidare befrämjas den vana vid omställningarsom behövs för atf hantera dynamiken i den moderna utvecklingen.Kravet aff ett lands näringsliv är konkurrenskraftigf bidrar Prot.1985/86:105 också fill aff förbättra stabiliseringspolitiken, Den fria handeln underlätfar ocksä dessa processer genomatf ge en nödvändig spelregel - konkurrens pä lika villkor - som kan accepterasav regeringar och företag och som har godtagits just därför att tillämpningenav den leder fill atf def totala ekonomiska utbytet förbättras. En sädanspelregel behövs verkligen för att ge företagen ett rimligt mått av säkerhet ibedömningar och investeringsplaner. Helt avgörande för förmåga aft i framfidenbibehålla sin omfattande export är atf de protektionistiska tendenserna i olikadelar av världen motarbetas, måste naturligtvis inför de kommandeGAIT-förhandlingarna understryka vikfen av aft frihandeln utökas, inteinskränks. Vår förmåga att påverka i denna typ av förhandlingar är självfalletliten, men det är väsenfligt att vi föregår med goda exempel och självaanstränger oss för atf avskaffa protektionistiska åtgärder och oavsiktligahandelshinder. Principen måste vara atf vi i accepterar en fri importoch export av varor och tjänster. Gentemot våra grannländer och flertalet väst-och sydeuropeiska länder har vi redan undanröjt tullmurarna för industriprodukter,Def är väsentligt atf vi här angriper de andra handelshinder som finns. Minkollega kommer i sitt anförande att redovisa mer ingåendesynpunkter av denna innebörd något senare i debatten. Förutom def rena fullskyddet har vi även inom ramen fördet s, k, mulfifiberavtalef ett kvotsystem för import av textilier ochkonfektion från icke-industrialiserade länder. Allt fler inser aft dennatyp av kvotsysfem är både moraliskt olyckligt och ineffektivt. Dessutom leder systemet till atf de svenska konsumenternatvingas betala mer än nödvändigt för sina kläder, Def är infe heller troligtaff begränsningarna av import frän gynnar den svenskatextilindustrin - def är snarare troligt aff textilindustrin i andra u-länderhar fått en större marknadsandel. Utvidgningen av EG ställer på sin spets också de problemsom gäller vär handelspolitik pä fekoområdef och som under alla förhållandenblir mera besvärande ju våra restrikfioner där upprätthålls,är en av de stora fekoexporförerna, och en fri handel i tekoprodukfermed gör def ännu mera påtagligt aft våra importrestriktioner gentemotlågprisländer ingalunda pä något enkelt sätt innebär atf efterfrågan flyttasfill exempelvis , 1 stället flyttas importen till dyrare ufländskainköpskällor, fill nackdel för konsumenternas realinkomster, den svenskaprisnivån och vår handelsbalans. Dessa överväganden måste väga tungt när densvenska handelspolitiken på defta område nu snart skall omförhandlas införutgången av mulfifiberavtalet . Men framför allt är regeringens skattepolitik farlig förtekonäringen. Genom aft den privata efterfrågan pressas ned till förmän för denoffentliga minskas den inhemska niarknaden. De höga inkomstskatterna är enenorm pålaga på de svenska konsumenterna. Spelreglerna måste vara fasta. Ständigaändringar i skatte regler, olika lagar och andra bestämmelser och villkor leder nödvändigtvis fill en större osäkerhet än den som ändå vidlåder de ekonomiska processerna, Prot.1985/86:105 Denna osäkerhet minskar benägenheten att fa risker och görainvesteringar, dvs. den förväntade avkastningenmåste vara större för atf projekt skall Jag skall ge ett par mycket aktuella exempel på den typ avöverraskningspolitik som den socialdemokratiska regeringen bedriver: Regeringens proposition nr 140 om vissainkomstförstärkningar på statsbudgeten m, m, kom som en kalldusch för svenskcement- och kalkindustri. Denna bransch är nämligen den största individuellaanvändaren av kol i , Den samlade effekten av regeringsförslagef samt tidigarepålagor innebär en ökad skattebelastning av ca 65 milj, kr,/år . En sådan skattebelastning kommer atf omöjliggöra svenskcemenfexport och mycket allvarligt försvaga den svenska cement- ochkalkindustrins konkurrenskraft i förhällande fill importerade produkter.Dessutom skulle konkurrenssituationen i förhållande till substitutmaferielenbyggsfål och byggpläf snedvridas, eftersom dessa framställs i metallurgiskprocess och därigenom undantogs från skatt pä den kol och koks som förbrukas itillverkningsprocessen, Eff annat exempel utgör iHalmstad, som exporterar av sin produkfion huvudsakligen inom norraEuropa, Hela den höjning av företagets konkurrenskraft, som man lyckatsåstadkomma genom rationaliseringar , kommer aff försvinna om denföreslagna höjningen av energiskatten får slå igenom. Ett annat problem för svenska företags förmåga atf verkapå den internationella marknaden är valutaregleringen. Visserligen hindrar intevalutaregleringen handel eller investeringar i ufländska produktionsanläggningar,men genom atf svenska företag endast i begränsad utsträckning fär tillgångfill internafionella kapitalmarknader försämras deras villkor jämfört medkonkurrerande företag i andra länder. Valutaregleringen måste avskaffas.Tillämpningen av denna i valutasfyrelsen och visar hur näringslivefsutveckling ofta hämmas av småaktigt regleringsnif, är praktiskt tagetdet enda industriland som fortfarande vidmakthåller omfattandevalutareglering. Det är fel att tro att en sådan reglering ger oss störrefrihet och rörelseutrymme i vår ekonomiska polifik. Det är bättre aff vara utanen valutareglering och visa den hänsyn fill realiteterna som under allaförhållanden fordras för eff land vars välstånd vilar på att med framgång kunnaverka på de internationella marknaderna. En successiv avveckling avvalufaregleringen kan ske genom att i första hand frigöra den nordiskakapitalmarknaden. En friare nordisk aktie- och kapitalmarknad är ettcentralt mål för det nordiska samarbetet. För nordisk industri är det avavgörande betydelse att man kan utnyttja kapitalet effekfivt och - ännuvikfigare - att näringslivet kan attrahera kapital, Valufaregleringarna sätterupp konstlade hinder för detta och förorsakar därmed effekfivitefsförlusfer somman infe har råd med i den hårda internationella konkurrensen. Skallmålet - som hemmamarknad för näringsliv - realiseras,som även ufrikeshandelsministern kom in pä i sift anförande, borde nästa naturliga steg vara aftliberalisera den nordiska marknaden för den alltvikfigare produktionsfaktorn kapital. När det gäller prakfiska Prot.1985/86:105 åtgärder i detfa syfte intar en glädjande tätposition,2april 1986 kommer som mycket god tvåa, I har man nämligen konstaterat, aff under den fiddä den danska Handelspolitisk debaU valutaregleringen vidmakthölls har framförallt mindre och medelstora företag avhållit sig från uflandsaffärer, antingenfill följd av okunskap om valutareglerna och en därmed förbunden oro aff brytamot dem, eller pä grund av svårigheter aft få besked - eller ställa rättafrågor, gäller något liknande för både och , Samtidigtnödgas jag i det här sammanhanget konstatera atf de övriga nordiska ländernasbörser tjänar på den svenska skaften på handel med aktier. Den svenskaregeringens överraskande höjning av omsättningsskatten ger de andra börsernaklara försteg. De kommer att öka sin omsättning pä den svenska börsensbekostnad. De fem nordiska länderna har ett sammanlagt invånarantalsom infe är större än invånarantalet i en tysk delstat, Def borde ge oss enfingervisning om hur angeläget def är aft skapa en ordentlig hemmabas så att isynnerhet de små och medelstora företagen verkligen kan utnyttja denhävstångseffekt som är nödvändig för att de skall kunna hävda sig på en alltmerinfernationa-liserad marknad, Def är viktigt atf se aff fördelarna med en friinternationell handel i princip är desamma som vinsterna av en fri handel ochproduktion inom ett land. En friare konkurrens inom den svenska servicesektornskulle leda till stora fördelar i resursutnyttjandet, 1 den internafionelladebatten och i den nya som planeras kommer ökad frihet iinfernafionell handel och produkfion inom tjänstesektorn att vara en avhuvudfrågorna, har stött kraven på en sädan större frihet. Därför ärdet svårförståeligt atf samma regering har så svårt aff se fördelarna medfriare villkor i servicesektorn inom , När def gäller handeln med tjänster talar oftautrikeshandelsminisfern sig varm för export av service. Det är bra att han gördetta när han sitter med sin del av ett regeringsansvar, Def lät annorlunda närsocialdemokraterna satt i oppositionsställning , Men i synnerhetinom vårt eget land upprätthålls fortfarande en lång rad restriktioner. Vissaförändringar har dock skett. Bl, a, har möjligheterna för utländska banker ochförsäkringsbolag förbättrats. Trots defta kvarstår många problem. Ett särskiltproblem utgör det hinder mof export av tjänster som den offentliga sektornstjänstemonopol inom många områden medför. Utländska banker fär alltså kommatill , men några privata alternativ fill offenflig serviceproduktionkan regeringen däremot infe fillåta. Regeringen slår i stället vakt om deoffenfliga service- och fjänstemonopolen. Det är självklart mycket svårt förett svenskt företag aff exportera tjänster om de inte själva får producera demi , Vi behöver referensobjekt att visa upp och vi behöver en frihemmamarknadshandel. Den internationella ekonomiska scenen harvidgats genom aff eff antal nya industriländer i allt större utsträckning kunnat göra sig gällande som betydande nya kunder men också som nya konkurrenter, Detfa i förening med sjunkande transportkostnader och allt bättre kommunikatio- 15 Prot.1985/86:105 ner har intensifierat de internationella ekonomiska kontakternavad avser handel i varor och tjänster, kapitalrörelser,arbefskraftsrörelser över grän- ,,,,., serna och direkta investeringar. På samma sätt har den teknologiska Handelspolitisk debatt " framstegsfakfenoch takten i den internationella teknikspridningen ökat. Allt defta skapar en lång rad nya möjligheter men ställerockså stora, nya krav. Företag och länder som förmår att förnya sig och ledautvecklingen kommeratf få så mycket större utbyte. De däremot som av olika skälförlorat denna förmåga kommer att utsättas för kriser i näringslivet, I allthögre grad kommer de aff behöva konkurrera genom att låta sin reallöneniväsläpa efter. All erfarenhet visar aft enskild företagsamhet, byggd päprivat ägande inom ramen för marknadsekonomins ekonomiska frihet, varit detsystem som tillåtit välstånd aff växa fram och utvecklas. Eftersom ingen kanöverblicka utvecklingens krav och möjligheter, kan endast def system bliframgångsrikt som i varje period fillåter en mångfald i ansatser, i försök ochi experiment, som snabbt förkastar def som infe visat sig dugligt och premierardet som fungerar. En politik som bygger på regleringar, offenflig planering,påbud och pålagor, fondsocialism, statligt eller kommunalt företagande,lagstiftning om näringsförbud, dvs, en intervenfionisfisk näringspolitik,kommer alltid att vara till skada. En handels- och industripolitik måste - som jag redaninledningsvis påpekade - för aff vara fill gagn inriktas på aft befrämja deallmänna förutsättningarna och den miljö i vilken näringslivet skall utvecklasför framtiden, 4 HÄDAR (): Önskan om en fri handel med vär omvärld ärgrunden för svensk ufrikeshandelspolifik. Utrikeshandelsminister deklaration var ännu en välmotiverad lovsäng till frihandeln. Frihandel är en central del i en liberal samhällssyn.Därför gläder def oss liberaler aft vär ideologi pä detfa område omfattas avmånga, däribland även av företrädare för en svensk socialdemokrafisk regering.För socialismens idéer om en nationellt styrd och starkt reglerad utrikeshandelhar inget fill övers. Dessa idéer, som fillämpas av desocialistiska länderna i , väcker ingen entusiasm. Detta känns bra atfkunna konstatera. Det är roligt för oss liberaler och till nytta för människori värt samhälle när de liberala idéerna vinner insteg hos allt flera, har vunnit sitt välstånd mycket tack varesatsningar på frihandel. Frihandeln har också den fördelen, att den som regelgynnar alla som medverkar i den. Fördel socialistiska nollsummespelet är utgångspunktenen annan, 1 det räknar man med atf def någon tjänar allfid fas från någon annan- aft den enes vinst är den andres förlust. Men verkligheten visar hur felakfig denna teori är. Handelkommer ju normalt till stånd endast när båda parter vef att de vinner päaffären, dvs, när den enes vinst ocksä är en vinst för den andre. Därför harde ekonomiska framgångarna varit störst - ocksä i de fatfiga delarna avvärlden - i de länder som vänt socialismen ryggen och i stället vågat satsa på konkurrens, enskilt företagande och ett infernationellf handelsutbyte.Förutsättningar har där skapats för ett ökat välstånd för alla, I mängau-länder har marknadsekonomi och frihandel redan medfört betydande ekonomiskaoch sociala förbättringar för flertalet medborgare. En cancer som föröder mänga ekonomier i u-världen, både isocialisflän-der och i länder med mera marknadsekonomi, är korruptionen. Det ärbetydande summor som korrupta presidenter och deras anhängare förbrukar pä egenlyx eller placerar pä bankkonton och i fastigheter utomlands. Vi har nyligenfått färska exempel på detta. Mänga ekonomer har pekat pä de problem som korruptionenskapar. En av dem är , som utförligt behandlade problemet redan isin bok , Till dem som arbetar med problemet hör Förentanationerna och näringslivets egen världsorganisation. ,Def vore värdefullt atf i denna debatt få belyst vilket engagemang regeringenhar i den här frågan och om några inifiafiv från svensk sida är aft vänta ellerförbereds. När vi i sluter upp bakom frihandeln gör vi detdärför atf vi vef att frihandel är bra både för omvärlden och för oss själva.För oss skulle också varje annat alternativ leda fill eff välständsras av storamätt. Vi är i alla avseenden så starkt beroende av ett fritt handelsutbyte atfnågon väg fillbaka knappast är ens teoretiskt möjlig, Def är infe mycket avallt det vi konsumerar i eller exporterar frän som inte innehållereller för sin tillkomst är beoende av produkter som vi importerat. Utan en storimport av energiråvaror, maskiner, komponenter, teknik och databaseradekunskaper av alla slag skulle def infe vara mycket i som fungerade somvi är vana vid. Värt välstånd bygger följaktligen pä en liberalhandelspolifik som ger oss möjlighet aff importera de varor vi behöver. Vårvälfärd skulle bli avsevärt mindre om vi inte kunde köpa varor utifrån fillfördelaktiga priser. För att klara värt behov av importerade varor behöver viskickliga handelsmän med förmåga atf göra riktiga urval och köpa fillförmånliga priser. som sparas in tack vare en prismedvefenimportör betyder lika mycket för vår handelsbalans som en extra exporfmiljon, Def är i första hand vårt behov av import som motiverarvär satsning pä export. Vi måste ju kunna betala för det vi behöver köpautifrån. Exporten är alltså inget självändamål - den är ett medel för atf viskall kunna betala vår import, vårt bistånd och våra utlandsresor samt kunnaförränta och amortera våra utlandslån. Men eftersom våra importbehov, liksom våra utlandsskulder,är stora och dä vi både vill kunna resa utomlands och ge ett omfattande biståndbehöver vi en stark exportindustri. En första förutsättning för atf svenskexport av såväl varor som tjänster skall utvecklas väl är, aff vi i fören ekonomisk politik som stärker vår internationella konkurrenskraft, Definnebär aft vår inflation inte fär ligga över, men gärna underskrida,inflationstakten i våra vikfigaste konkurrentländer. Dit har vi ännu inte nätt. En annan förutsättning är atf vi inom landet satsar pä enallmänt hög ufbildningssfandard och därvid bl, a, ser fill att utbildatillräckligt många kompetenta tekniker. Vidare måste ökade satsningar göras påforskning och utveckling. Sist, men inte minst, måste def svenskaskattesystemet ges en 2 protokoll 1985/86:105-106 Prot,1985/86:105 utformning som uppmuntrar företagsamhet och nyföretagande och göraff kvalificerade forskare, uppfinnare,systemutvecklare m, fl, finner aff de inte ekonomisktförlorar alltför mycket på aff stanna i , De faktorer som jag här pekat pä är avsevärt vikfigare fören framgångsrik svensk export än ytterligare satsningar på s,k, exportfrämjandeätgärder. Därmed inte sagt, atf infe också sådana satsningar kan vara välmotiverade. I alla diskussionerom frihandel finns effproblem. Det består i atf näsfan alla instämmer i sak och ger sitt stöd ätprincipen men också snabbt finner motiv varför den infe bör tillämpas inomvissa områden; områden som dä ofta ligger nära debattörens egen intressesfär,Def här problemet möter vi också . För def är ju så aff som utrikeshandelsminisfernhär talar varmt för frihandel hgger på bord ett förslag, enproposifion från regeringen - undertecknad av samma utrikeshandelsminisfer - omökad svensk protektionism, Def gäller en fill synes ganska liten sak - nämligenhöjda tullar på tomater. Regeringens motiv för den föreslagna tullhöjningen äraft lågprisimporten hotar svensk produktion. och vpkvill höja tullarna infe bara på tomater utan också pä bl, a, lök, vifkål,snittblommor och slanggurka. Det är bara som reserverar sig mof förslaget.Vi gör def med den för all frihandel grundläggande mofiveringen aff det missgynnarkonsumenterna och motverkar de svenska ansträngningarna att fä andra länder attavskaffa olika fullhinder som försvårar vår export. Vi tycker det är särskiltolyckligt atf regeringen faller i den protektionistiska fallgropen samtidigtsom inom arbetar för atf fä till stånd internationellaförhandlingar om lägre tullar. Sä sent som sade statsrådet att om vimisslyckas med atf få fill stånd sädana förhandlingar "finns det stor riskför att de starka protektionistiska krafterna i vår omvärld far överhanden,vilket skulle kunna få ödesdigra konsekvenser". Jag tror han menar detfa.Därför borde han ocksä rodna över sift eget förslag till tullhöjningar - gärnaså mycket aff hans färg fick likhet med tomatens! I stället för höjda fomaftullar vill vi i fåen översyn fill stånd, i syfte aff fä bort fördyrande tullar och andraimportrestriktioner inom trädgärdsomrädef, Pä så säff vill vi göra def lättareför de svenska konsumenterna aft fä färska frädgärdspiodukter året om tillrimliga priser, I grunden tror vi inte heller, att höjda fomaftullar ärtill fördel ens för de svenska tomatodlarna. Vi tror aff odlarna både på kortoch på lång sikt har mera atf vinna på att visa atf de kan få fram en produktsom är färskare, godare och på alla sätt bättre än den importerade. År det så,och kan odlarna visa defta, tror jag att de svenska tomatköparna ocksä ärberedda atf betala ett något högre pris för svenskodlade tomater. Erfarenheternafrån ett helf annat område, textil och konfektion, ger belägg förtullsystemets bräckligheter också för de inhemska producenterna. Genomtullar och diskriminerande avtal som begränsar exporten frän bl, a, u-ländernahar sökt skydda sin tekoindustri. 1 har anförts som def främsta skäletför protektionismen. ekonomisktförsvar har emellerfid påvisat atf beredskapsskälen kraftigt minskat ibetydelse, kanske helf försvunnit. Delar av svensk teko klarar sig mycket bra. Det gällerfrämst företag som satsat på produktutveckling och export. Den svenskafekoexporfen uppgår nu fill . Många tekoförefaghar byggt upp sin goodwill och säljer ocksä bra inom , De företag somnöjt sig med aft huka bakom det svenska fullskyddet har klarat sig sämre.