prot · G909103 · 1985-12-31 00:00:00 — Genomde omfattande insatser som gjorts för att stabilisera och utveckla de statligabasindustrierna och för atf bredda och stärka det övriga näringslivet i länet -har safts in i olika åtgärder - tidigare nedgången hejdats och förbytts i en ny, positiv utveckling ochoptimism. 7 protokoll 1985/86:101-104 Om befolkningsutvecklingen i skogslänen, m. m. Stora insatser har gjorts för att allmänt stärkakonkurrenskraften i länets näringsliv. Samordnade satsningar med bl, a,regional- och arbetsmarknadspolitiska medel har medverkat till aff nyaverksamheter etablerats och utvecklats. Det gäller framtidsinriktade ochhögteknologiska verksamheter t, ex, inom rymd- och dataområdet niicn ocksåglesbygdsinriktade verksamheter t, ex, inom hantverk och småindustri.Särskilda medel har bl, a, gått fill utvecklingsfonden, högskolan, satsningarinom rymd- och dataområdet och uppbyggandet av fastbränsleanläggningar ilänefs kommuner. Vid sidan av de särskilda satsningarna i länet har ävendet ordinarie regionalpolifiska stödet till länet ökat under senare år.Anslaget till för regionala utvecklingsinsatser har ökat från51 milj, kr, /83 till 70 milj, kr, innevarande budgetär. har lokaliseringsstöd lämnats tilldrygt 180 företag i länet med sammanlagt 460 milj, kr, i bidrag och 120 milj,kr, i län. Stödet beräknas medverka till nyansfällningar av drygt 1 400personer. Det är redan mer än vad den så omtalade bilfabriken i skallge , Dessutom har sysselsäffningssföd lämnats med 63 milj, kr, fillföretag i länet som ökat sin personal med sammanlagt 1 200 årsarbetskrafter.Dessa sysselsätfningssiffror överlappar delvis varandra, men de visar med alltydlighet atf det regionalpolifiska stödet till har haft en godeffekt och varit framgångsrikt. Jag vill ocksä peka på den nedsättning av socialavgifternasom gäller i , Den innebär infe mindre än ca 300 milj,kr, i minskade kostnader för företagen i länet, Nedsättningen betyderstärkt konkurrenskraft och bättre förutsättningar för en ökad produktion ochsysselsättning i def norrbottniska näringslivet. Inom länet har - vid sidan om malmfälten - den östralänsdelen prioriterats i det regionalpolitiska arbetet. Regeringen anvisadehösten 1985 5 milj, kr, till ett utvecklingscentrum för östra ocheff centrum för glesbygdsteknik. Satsningen pä östra följs nu uppmed ett förslag i årets budgetproposition om atf få använda 22,5 milj, kr, avarbesmarknads-polifiska medel för särskilda insatser för aff stärkasysselsättningen och minska arbetslösheten i länsdelen. Jag har svårt aftförstå negativa syn pä detta försök aft få en friare och merlångsiktigt inriktad användning av de arbetsmarknadspolitiska medlen, Def varju något som starkt betonades t, ex, i den senaste regionalpolifiskautredningen, där var ledamot. Även om regionalpolitiken, som jag nämnt, förstärkts ochutvecklats under senare är finns det - enlig min mening - skäl aff löpande seöver den regionalpolifiska medelsarsenalen och vidta justeringar ochkompletteringar för atf stärka slagkraften i de regionalpolitiska insatserna.Jag skall här redogöra för vad som görs pä skilda områden. En förstärkning av infrastrukturen i skogslänen är envikfig del i ansträngningarna för aft långsiktigt stärka näringslivet ochsysselsättningen i dessa län. Med utgångspunkt frän förra årets riksdagsbeslutom regionalpolitiken har regeringen stött ett antal projekt inriktade påkunskapsuppbyggnad och teknikspridning i skogslänen. Bioteknik-, data- ochrymdsatsningarna i , resp, börjar nu ta konkret form.Reducerade taxor för datakommunikationmed dataföretag i malmfälten och gäller . De särskildainsatser i Bergslagen som regeringen lagt förslag om till riksdageninnehåller även de åtgärder för aff stärka infrastrukturen vad gällerutbildning, kommunikationer m,m. Regionalpolitiken har sedan gammalt tagit sikte på attarbeta brett och att samordna insatser över många sektorer och politikomräden.På länsnivå görs nu olika försök för atf ytterligare öka samordningen mellanskilda sektorer bl, a, i syfte att stärka def regionalpolitiska arbetet - detgäller i men också i andra län. För aff också pä central nivå stärkasamordningen mellan olika politikomräden har regeringen tillsatt en särskildsamordningsgrupp för regionalpolifiska frågor mellan departementen. Den ledsav statssekreteraren i industridepartementet. Regeringen kommer aft intensifiera arbetet med atf få fillstånd en ökad decentralisering av arbetsuppgifter från de statliga centralaverken och myndigheterna fill länsstyrelserna och till verkens regionalamyndigheter. En sädan decentralisering är positiv bäde för och förlandet i övrigt, Def är emellerfid i första hand den privata delen avtjänstesektorn som expanderar i , harregeringens uppdrag att kartlägga utvecklingen av den privata service- ochtjänstesektorn och lämna förslag om hur man skall kunna påverka förläggningenav den expansion som sker inom denna sektor, sä att även stödområdena kan fådel av den. Med utgångspunkt frän denna utredning - som skall vara klar isommar - får sedan bedömas vilka eventuella förändringar som kan behövas av deregionalpolifiska medlen för atf få till stånd en sädan påverkan. Turistnäringen bör - enligt min mening - kunna utvecklasytterligare i skogslänen. Även här har industriverket regeringens uppdrag attlägga fram förslag fill ätgärder för atf stärka och främja turistnäringenfrämst i inland. Också den utredningen skall vara klar . Utbildningen i landets olika delar mäste inriktas så, attorter och regioner blir mer attraktiva för nya eller expanderande företag.Länsstyrelserna har därför på regeringens uppdrag genomfört enutbildningsplanering med defta syfte. Jag avser att föreslå regeringen aftfölja upp denna med ett uppdrag fill , universitets- ochhögskoleämbetet samt aft ta fram förslag pä dettaområde. Regeringen gär - som jag här redovisat - vidare i detregionalpolitiska arbetet med intensifierade insatser på ett antal områden föraft stärka näringslivet och sysselsättningen i skogslänen och därmed motverkaden ökade netfoutflyftningen från dessa län. Det är eff långsiktigt ochtålmodigt arbete, där det inte finns några enkla lösningar och genvägar tillframgång, Aft hävda nägot annat vore fel och ansvarslöst både mot politiken ochmot de människor som bor i skogslänen. Vad gäller andra fråga anser jag aftgrunden för människors boende i och flyttning till skilda orter och regionermåste vara att det finns arbete som ger utkomstmöjligheter. Det måste ocksåvara grunden för aff få till stånd en posifiv befolkningsutveckling iskogslänens glesbygder och småorter. har i sin interpellafioninte preciserat vad han tänker på för slags åtgärder, men detfa är min allmännasyn på frågan. När detgäller nedläggning av Swanboard Masonife AB:s enheter i Om befolkningsutvecklingen iskogslänen, m. tn. Prot.1985/86: Om befolkningsutvecklingen iskogslänen, m. m. 103 och pågår enligtvad jag erfarit fortfarande försök att finna en lösning för fortsattboardfillverkning i , Oavsett utgången är arbetsmarknadsläget iJokkmokk besvärligt, bl, a, beroende pä den sysselsättningsminskning som nusker inom vaffenfallsverkets anläggningsverksamhet i kommunen. Regeringenföljer def arbete som sker i den speciella arbetsgrupp som länsstyrelsentillsatt för , Om ekonomiskt sunda och bärkraftiga projekt kommer framsom kan stärka näringslivet och sysselsättningen i och dessa på grundav investeringens storlek eller av andra skäl inte kan stödjas av länsstyrelseneller statens industriverk, är regeringen beredd aft medverka medregionalpolifiskt stöd. För Piteås del är det dock klart att boardtillverkningenupphör. Jag förutsätter i detta som i andra fall att företaget tar sift ansvarför aft försöka få fram ny sysselsättning på orten. Om Swanboard Masonife ABfinner aff def finns förutsättningar för en produktion av kemitermomekaniskmassa i boardfabrikens lokaler och detta förutsätter investeringar ärregeringen - om det visar sig vara ett sunt och bärkraftigt projekt och kantilläfas med avseende på kravet att hushälla med träfiberråvara - beredd attmedverka med regionalpolitiskt stöd. Det gäller ocksä andra projekt i påsamma sätt som jag här angivit för , 41 (); Industriministern har presenterat ett långtoch ordrikt svar. Artigheten bjuder aft jag tackar för svaret, även om detfa pävissa punkter lämnar mycket övrigt aft önska, I vissa avseenden gär dock svareti rätt riktning - alltsä i positiv riktning. Den negativa utvecklingen i skogslänen häller på attödelägga de värst drabbade bygderna. Det har vi hört , så det ärbara aff ytterligare understryka detta faktum. Oron är stor, och även det hardagens debatt visat. Det är nog ingen överdrift aff påstå atf 1960-faletsfolkomflyttning är tillbaka. Skogslänen avfolkas medan storstäderna expanderar.Om defta brukar socialdemokraterna säga: är på räft väg. Men def ärinfe bara industrin i storstadsregionerna som drar människor till sig - avdebatten atf döma kan man ju tro det - utan det gör också denoffentliga sektorn, den privata tjänstesektorn och forsknings- ochutvecklingsarbetet. Industriministern påstår i sitt svar aft arbetslöshetenhar minskat i skogslänen. Ja, det har den gjort. Men det har skett till prisetav en omfattande utflyttning. Det gäller då främst unga människor. Under dettvå , alltså , fick 20 200 personer starthjälp,dvs, flyttningsbidrag, så atf de kunde flytta fiän skogslänen. Detta hjälperdock inte utsatta bygder utan stjälper. Jag vill ställa en följdfråga till indusfriministern: haft ambitionen atf kapa arbefslöshetsköerna genom att bedriva enmedveten utflyttningspolifik? Det allvarliga är ju aft ungdomen tvingas flytta.Åldersstrukturen i skogslänen blir därigenom sämre. Enbart under de tre senasteåren har befolkningen-det gäller dä människor i åldrarna 7-24 år-minskat mednära Det innebär en minskning med 13 personer per dag, eller 91 personerper vecka. Trots vissa insatser har avfolkningen av intekunnat hejdas. De åtgärder som industriministern räknat upp har varit alltförbegränsade. Det tror jag atf även indusfriministern inser. Utflyttningen harmotsvarat två busslaster . står nu i fokus. Med 22,5 miljoner i formav arbetsmarknadspolitiska medel tror sig regeringen kunna minskaarbetslösheten. Jag är inte negafivt inställd till dessa medel, vilketindustriministern påstår. Däremot ser jag kritiskt pä den obalans som råder närdef gäller regeringens insatser. Medan t, ex. fårmångmiljardbelopp pytsar regeringen uf smäbelopp i en region som är pä väg attödeläggas. Jag menar atf det är en dålig prioritering, Indusfriministern talar i sift svar om en ökaddecentralisering av arbetsuppgifter vid stafliga verk. Def verkar litetnyvaket. Regeringen har ju gjort allt för atfnytillkommande verk skall hamna sä nära som möjligt.Industriministern glider ifrån min fråga om individinriktade åtgärder för aftåstadkomma en inflyttning fill glesbygden. Jag häller med indusfriministern omatf det i grunden måste till sysselsättningsskapande ätgärder. Jag vill dockprecisera min fråga; Är industriministern beredd aft medverka fill särskiltgynnsamma inflyttningsstöd, skattereduktion eller andra förmåner för attsfimulera bosättningen i glesbygdsområden? Läget är ju faktiskt sådant att det måste fill eninflyttning för att de värst drabbade regionerna skall kunna överleva, I annatfall kommer vi snart att vara i den situationen att siste man uppmanas släckalyset. Sedan till frågan om nedläggningen av Swanboard Masonitesenheter i och , Jag vill påstå atf regeringen i defta avseendehar visat en enorm nonchalans, Pä länsnivå - def gäller ochberörda kommuner- har man, med landshövdingen i spetsen, presenterat seriösaoch konkreta förslag till alternafiv sysselsättning. Ändå har regeringen ställtsig kallsinnig till förslagen, Def är anmärkningsvärt, i synnerhet mot bakgrundav aff industriministern i sift interpellationssvar säger sig vara villig aftmedverka genom atf ge regionalpolifiskt stöd. Här har presenterats konkretaförslag fill åtgärder och begärts ett anslag pä drygt 30 milj. kr., somregeringen har ställt sig tveksam till. Boardfabriken i skall inte upphöra - där harprodukfionen redan upphört. bör regeringen visa ett intresse för att skapasysselsättning för de här arbetslösa människorna pä samma sätt som den hargjort i storstadsregionerna, är många i besvikna påregeringens hantering av detta ärende. Det har kommit fill uttryck vialandshövdingen och berörda kommunalråd. Det är nästan så aft man mäste ställafrågan; Är människorna i och mindre värda när de ställs införarbetslöshet än människor i andra delar av landet? Jag vill upprepa min fråga fill industriministern: avser industriministern atf vidta för atf skapa nya arbetsfillfällen iPiteå och ? Om befolkningsutvecklingen iskogslänen, m. m. Om befolkningsutvecklingen iskogslänen, m. m. Def är viktigt, herr falman, somhar sagts tidigare i debatten, att regionalpolitiken mäste ha bredd och omfattamånga olika delar, Def måste handla om konkreta lokaliseringsprojekf men ävenåtgärder inom trafikpolitiken, jordbrukspolitiken, utbildningen ochforskningen, men man måste ocksä titta på kapitalsfrömmarna fill kommuner ochlandsfing. Just de mänga specialdestinerade bidrag som finns för den offentligasektorn verkar styrande, Def har ocksä visat sig i en utredning aff denna typ av olika bidrag kan utnyttjas av de kommuner som ärekonomiskt starkare. Avfolkningspolitiken slår också sönder det socialakontaktnätet i våra glesbygder. Det blir längre mellan gårdarna och mellanmänniskorna, och det leder till anonymitet och en ny ensamhet. På några punkter kan jag vara överens medindustriministern. Det gäller turismens möjligheter och en bättre spridning avden privata tjänstesektorn. De åtgärder som industriministern menar är på gångi detta avseende är positiva. Tack än en gäng, 42 (): Mycket i vårt län ärpositivt, Vi är inga pessimister - vi är nog snarare realister.Missförhållanden och svårigheter måste belysas för att åtgärder som behövsskall kunna växa fram. Enligt länsarbetsförmedlingens i budget föråren 1982-1985 har de totala medlen dessa år ökat med 165 milj, kr,, från 1 168fill 1 333 milj, kr. Därutöver har nedsättningen av socialavgifter i delar avlänet och i delar av näringslivet, i huvudsak tillverkningsindustri, inneburitca 300 milj. kr. lägre avgifter, som skulle medverka fill en förstärkning avNorrbottens näringsliv. har det norrbottniska näringslivet, de mindreoch medelstora företagen, påförts nya eller skärpta skatter och avgifter med ca485 milj. kr,, vilket innebär atf notan som de norrbottniska företagen harblivit effektuerade ocksä betalas av dem själva. Allt som den socialdemokrafiskaregeringen har gett de norrbottniska företagen har den alltsä tagit igen, pluslitet till. Det har blivit de mindre och medelstora företagen ochderas anställda som har fått vidkännas allt svårare näringslivsklimat. Dessaföretag har inte haft någon glädje av vare sig devalveringar ellerdollaruppgäng, I stället är det just de mindre företagen som har fått betalanotan för de större. År industriministern medveten om att utflyttningen från t,ex, har sin orsak i bl, a. denna allt ivrigare och högre beskattningav den mindre företagsamheten? Är industriministern medveten om att företag, som är efterär tvingas betala skatt till löntagarfonderna och som tvingas betalaalltmer i andra skatter och avgifter, inte känner det som helt angeläget attinvestera mer och att anställa allt fler människor i sin verksamhet? Regeringen har vid olika tillfällen sagt:Vi kan infe höja skatterna ytterligare. Men det är just def som har hänt ochdef har även drabbat företagen på ett orimligt sätt, I föriängningen har deanställda fått betala alltsammans. Är industriministern medveten om atf vi hargått igenom skattetaket även inom företagsamheten? Vilkenberedskap har industriministern för när en ny lägkon- För en sådan kommer. Vilket ansvar tänker industriministern läggapå de statliga företagen ? Industriministernsäger i sift svar till om de privata företagen: Jagförutsätter atf företagen far sitt regionalpolitiska ansvar. För aft ett sådantansvar skall kunna utkrävas fordras, enligt min mening, en helt annanframförhållning än den som proposifion nr 100 utvisar. Därför är def av stortintresse för oss att fä veta vad industriministern planerar när det gällerförstärkningar och atf se fill aff de stafliga företagen i har enframförhällning inför en kommande lågkonjunktur, står dessutom inför två andra stora svårigheter.Det första är skogsråvaran, som infe kommer aff räcka fill för den säg- ochkokkapacifet som länet har. neddragningar av sin avverkning kommeraff ge ökade svårigheter i inlandet, där varje liten såg betyder eff ellerflera eller för den regionen eller den kommunen. Det andra är atf jordbruket svikfar betänkligt. Dekonsekvenser detfa för med sig innebär att framför allt inlandet och Tornedalenkan förlora möjligheter fill en nödvändig infrastruktur och service. Näringslivetkommer ocksä atf drabbas, med ytterligare negativa konsekvenser som följd, har litet mer än dubbelt sä mänga människorutan arbete som övriga landet. Industriministern är tydligen synnerligen nöjdmed detta, aft döma av svaret fill , iNorrbotten delar inte alls industriministerns optimism, I stället avspeglas enallt större oro över att insatta resurser infe ger de utslag isysselsättningsläget som vore önskvärt. Min fråga är; Hur kan indusfriministernoch länsarbetsnämnden vara pä så diametralt motsatt kurs när det gäller aftbedöma framtiden i länet? Vilka informationer har industriministern somlänsarbetsnämnden i tydligen saknar? Om befolkningsutvecklingen iskogslänen, m. m. Anf.43 (): Efter atf under dagens debatt ha lyssnat påde borgerligas svartmålning av regionalpolitiken kanske någon skulle kunna draslutsatsen att en väldig katastrof nu hotar skogslänen. Dess bättre är lägeteff helf annat, och arbetslösheten minskar. Jag skall begränsa mig till det län som trots allt har densämsta arbetsmarknadssituationen , alltså , Lät mig börja medatf i likhet med industriministern konstatera att den förda regionalpolitikenunder har gett resultat. Arbetslösheten i länet har minskatfrån dryga fill , Även om flyttningarna har ökat något, var, enligt arbetskraftsundersökningen,medeltalet sysselsatta i 128 500 personer 1985, Det är den högstanoteringen , även bättre än 1979 - detfa trots affberedskapsarbetena minskat avsevärt och en övergång från deltids- tillheltidsarbete i stor omfattning har ägt rum i länet. Trots denna positiva utveckling är arbetslösheten högre än riksgenomsnittet. Det behövs alltså en breddning av deregionalpolitiska instrumenten för atf ytterligare pressa ner arbetslösheten iskogslänen i allmänhet och i synnerhet i det län som har det besvärligast,alltså . Det är därför posifivt att notera den översyn som statensindustriverk nu gör pä uppdrag av regeringen för aff kunna påverka och styra Om befolkningsutvecklingen i skogslänen, förläggningen av service- och tjänstesektorn, sä aff ävenskogslänen kan få del av den sektorns expansion. Det är faktiskt den sektornsom expanderar snabbast och ger många nya arbefstillfällen. En kraftfullstyrning av tjänstesektorn ut till skogslänen skulle kunna bidra till en bättresysselsätf-ningsbalans i landet som helhet. När def sedan gäller utveckling dominerarfortfarande länets basindustrier sysselsättningen. Trots de posifiva satsningarsom pågår på data- och rymdteknologins områden och på andra områden kommer ändåunder läng tid de befintliga basindustrierna aft bilda ryggraden i länetsnäringsHv, Genom regeringens insatser har basindustrierna rustats upp ochdärmed framgångsrikt hävdat sig i konkurrensen på världsmarknaden. Men fill dennegafiva sidan hos basindustrierna hör aft dessa visar en tröghet fillnytänkande när det gäller att utveckla nya produkter vid sidan av de traditionella,f.ex. malm- och stålproduktionen. Jag tror aft def är nödvändigt att seöver möjligheterna atf komplettera kunnandet i bl, a, och för attbredda basen i produktionen och se fill att företagen i större utsträckningsatsar på en utveckling och produktion av nya produkter, som inte har en direktkoppling till den nuvarande produktionen. Därmed skulle dessa företag klaralågkonjunkturerna bättre och verksamt bidra fill atf bredda näringslivet. Det saknas därför inte positiva utvecklingstendenser inombasindustrierna. finns t. ex, dotterföretaget utvecklat eff flertal nya produkter som väcktinfernafionell uppmärksamhet, t, ex, inom bilindustrin. När def gäller de regionalpolitiska insatserna är defviktigt atf, som industriministern uttalat, löpande se över medlen,komplettera, justera och pröva nya vägar. Ett sådant mycket positivt exempel ärsatsningarna pä östra , den av arbetslöshet i särklass hårdastdrabbade regionen i hela landet. Ett annat viktigt instrument är nedsättningenav socialavgifterna, vilken betyder mycket för länefs näringslivs stabilitetoch utveckling. Jag tycker att dessa insatser är några bra exempel på hurregeringen prövar nya vägar inom regionalpolitiken. Jag har dock förvånats över krifik mofde här insatserna. När det gäller de 22,5 miljonerna till östra harman i ett flertal tidningsartiklar kritiseratregeringens förslag pä detfa område, förmodligen i den förhoppningen attbefolkningen i glömt den totala avsaknad av riktade medel förutveckling som rådde under den borgerliga regeringsperioden, I frågan om den för näringslivet i så viktiganedsättningen av socialavgifterna agerade hårdast för aftdetta förslag inte skulle genomföras i vissa delar av länet, I det län,, som drabbats i särklass hårdast av arbetslöshet, ville alltsåPer-Ola inte sänka kostnaderna för företagen i kustregionerna. Mot denbakgrunden är det svårt att ta krifik av den nuvaranderegionalpolitiken pä allvar. Lät mig slutligen påminna om de insatsersom hans parti har gjort för regionalpolitiken och för utveckling.Moderaterna har pä prakfiskt taget samtliga punkter när def gälltinvesteringsmedel för de tunga basindustrierna, när det gällt atf bygga uf ochförbättra infrastrukturen i länetsagt nej. Några exempel ur nejsägarlistan: har sagt nej fillinvesteringsmedel till , nej fill investeringsmedel till , nej tillvikfiga förbättringar när de gällt att bygga uf kommunikationerna. Man har sagtnej fill utbyggnad av flygplatserna i och , man har t, o, m, sagtnej fill det av näringslivet sä efterlängtade personfransporfstödef. Sanningenom moderaf regionalpolitik är att om den fått chansen att genomföras fill fullohade den betytt en katastrof för länet med tillbakagång och massarbetslöshetsom följd. befolknings-utve<:klingen iskogslänen, m. m. 44BRITTA BJELLE (fp); har på ett utförligt säffbeskrivit utflyttningen ur och begärt atf industriministern skallge besked om hur han tänker hjälpa , Svaret som vi fick kändes intesärskilt uppmuntrande. Man fär en känsla av atf regeringen ochindusfriministern infe inser i vilken situation faktiskt befinnersig, , , m, fl, regioner har problem-det är helfvisst. Men inget läns problem är jämförbara med , Skälet till utflyttningen frän krislänen är ju brist päarbete. Arbetsmarknadssituationen för är urusel. Arbetslösheten ärden högsta i landet. Den är drygt dubbelt så hög som riksgenomsnittet.Länsarbetsnämndens prognos tyder dessutom på aft den kommer aff öka under 1986och 1987, De hårdast drabbade grupperna är kvinnor och ungdomar. Den öppnaarbetslösheten 1985 var, som här redan har sagts, , Om inget radikalt görsi kommer arbetslösheten förmodligen aft öka till vintern1986/87, Som ett drasfiskt exempel vill jag nämna kommun,som har en öppen arbetslöshet på näsfan , Def är en katastrof för denbygden. Tänk, industriministern, vilka spår det sätter på människorna aff levaoch växa upp i en bygd där man har så hög arbetslöshet! För atf lösa problemen i går olika typer avpenningströmmar fill länet. En av de penningströmmarna är de 400 miljonerregeringen anslår till beredskapsarbeten.