prot · G909125 · 1985-12-31 00:00:00 — EftersomBruno Poromaa för sin del tycker att det är alldeles utmärkt med dettasamarbete, skulle jag vilja fråga honom: Finns det inga risker med det? Finnsdet inga risker med att BP , Norsk Hydro och andra intressen går in ochtar över när det gäller sådana elementära saker som finansiering? Om detsvenska samhället låter bli att finansiera detta och låter andra finansieradet, har den svenska staten och regeringen då något handlingsutrymme den dagenman sätter press på ? Nej, då är man redan beroende av deimperialistiska koncernerna och trusterna. Det är det som är den verkligt storarisken, , Jaghävdar fortfarande att vi i vårt land har kunskaper och resurser i fråga ommineralletning som gör oss ledande i världen. Utveckla de kunskaperna! Vi kanklara oss mycket långt med det. Vi behöver inte de utländska intressena på dettaområde. 78 ()replik: Snälla , det har utretts och jag vet inte vad som skallutredas ytterligare. Försök att hitta en lämplig fyndighet och försök att hittaett företag som är berett att börja bearbeta en sådan fyndighet! Då vore denhär frågan ur världen. Lars-OveHagberg, en gruva har två olika livslängder. Det är en ekonomisk livslängd ochen geologisk livslängd. Erfarenheterna hifinfills visar att den ekonomiskalivslängden är kortare än den geologiska. Jagtror att det trots allt finns en yrkesstolthet hos gruvarbetarkåren. De villgöra rätt för sig och inte arbeta under sådana former som kräversamhällsinsatser av typen dagligt ekonomiskt stöd, vilket troligtvis ocksåkommer att tillta ju närmare man kommer den ekonomiska livslängdens slut. tog del av de direktiv som minerallagskommittén har fått försitt arbete, skulle i likhet med vårt förbund kunna konstateraatt de krav på förändringar av gruvlagstiftningen som ställts frånGruvindustriarbetareförbundet är väl tillgodosedda. Utredningens arbete pågåroch när det arbetet är klart får vi se i vilken utsträckning de kraven kommeratt tillgodoses. 79JOHN (vpk): I det här betänkandet från näringsutskottetbehandlas bl, a, två motioner från vårt parti som berör gruvnäringen iVästerbotten, I betänkandet behandlas även andra motioner från västerbottniskariksdagsmän. Gruvnäringen är en av länets mest betydelsefulla näringar.I vissa kommuner, som t. ex, , och , utgör den ettdominerande inslag i industrisysselsättningen. Lägger man därtill vadmalmförädlingen i Skellefteområdet betyder ur sysselsättningssynpunkt såframgår det hur viktig denna näringsgren är för länet. Den självklara slutsatsen av detta blir att det måste varaett samhällsintresse att möjligheterna till en fortsatt gruvdrift på minstnuvarande nivå kan säkras för framtiden. Den framförhållning som anses varaacceptabel för att långsiktigt kunna ge en trygghet i sysselsättning inom dennanäring är . Det går således inte att vänta och hoppas på att i sistastund hitta nya brytvärda fyndigheter när fyndigheter på andra håll ärutbrutna. Vad som framstår som en hotbild är attmalmbasen i länet sviktar. är ju malmtillgångarna från företagsekonomisksynpunkt ett rent ekonomiskt begrepp, som tidigare påtalats, som beskriverbrytvärd malm med utgångspunkt i kostnads- och prisnivå samt rådande teknik ochinte med hänsyn till de mineraltillgångar som är kända. Men om man nu hållersig till dessa kriterier, så är malmbasutvecklingen inom t. ex. Skelleftefältetsådan att den års nivå på har sjunkit fill ca 20miljoner ton . Eftersom det har skett en sänkning av metallpriserna ärtroligen malmbasen ännu mindre . Vad som var känt är att är de tvåstörsta gruvorna i Bolidenområdet utbrutna. Det innebär att två tredjedelar avproduktionen i området faller bort. I Krisfinebergsområdet är Näslidengruvanutbruten . Vidare kommer malmproduktionen i Rävlidengruvan att minska1989-1990. I Stekenjokkområdet är gruvan utbruten , Det här innebär att ca800 arbetstillfällen kommer att försvinna, och därtill fär det anses somtroligt att framtida rationaliseringar inom i hög grad kommeratt inrikta sig på att sänka personalkostnaderna. Sådana åtgärder är för övrigtredan aktualiserade. Detta innebär självfallet också en minskning avarbetstillfällena. Sammanfattningsvis innebär nuläget för gruvnäringen ilänet att olika åtgärder omgående måste vidtas för att klara sysselsättningeninom näringen. Inte minst är det nödvändigt att redan nu skapa en realistiskbild av vad som kan göras, detta för att kunna undvika de panikartade åtgärderoch misstag som ofta präglat handlandet i regioner och näringar med likartadeproblem. Vad bör då göras? Ja, enligt min mening behövs ett brettupplagt handlingsprogram för gruvnäringen i länet, där samhället tar detyttersta ansvaret. Det naturliga vore att berörda statliga myndigheter isamarbete med företaget och de fackliga organisafionerna undersökte vilkaframgångsvägar som är möjliga och med detta som grund drog upp riktlinjer förett åtgärdsprogram. Det har redan från gruvfackens organisationer i länetgjorts en rad olika undersökningar om tänkbara åtgärder för att säkerställa enfortsatt gruvdrift i länetoch en utveckling av densamma. En rad av de förslag som de fackligaorganisationerna har framlagt finns beskrivna i motion N224, Ett av de förslagsom framförts gäller gruvbrytning i mindre skala. Jag vill nämna detta,eftersom det finns en reservation i betänkandet i vilken man förespråkar enutredning om sådan verksamhet. Jag vill tillägga, vilket redan har påpekats i debatten,att den här frågan är tillräckligt utredd. Man behöver inte heller söka efterprojekt. Det finns en rad smågruvor, där verksamheten är utredd och där man kanpåbörja en brytning. Enligt min och många andras mening har man alltså utretttillräckligt på detta område. Vad det nu handlar om är att man skall påbörjaverksamheten. Situationen för Stekenjokkgruvan i inlandmåste betecknas som akut, oavsett att hotet om en omedelbar nedläggning nusynes vara undanröjt. Mot bakgrund av den framförhållning som behövs inom denhär verksamheten står inte till buds, eftersom nuvarande malmtillgångär utbruten . De regionalpolitiska skälen vägde tungt när denna gruvaöppnades för brytning, och dessa skäl kan inte väga mindre nu - tvärtom. Pågrund av sin dominerande ställning i kommuns näringsliv - mängamindre företag är starkt beroende av gruvans fortlevnad - måste kraftfullaåtgärder vidtas för att om möjligt säkerställa en fortsatt gruvdrift i området. Vid behandlingen i utskottet av de motioner som berörgruvnäringen i har tydligen lugnet och tillfredsställelsen övervad som har gjorts och vad som pågår på området ledsagat utskottsmajoriteten.Jag vill på inget sätt förringa de redan vidtagna åtgärderna eller de resursersom har ställts till förfogande - nämnde dessa insatser tidigare- men de räcker inte. Jag hade förmånen att vara med på en konferens som defackliga organisationerna inom gruvnäringen i länet hade . Detvar med mycket stor oro man såg framtiden an, och den oron delades avlänsmyndigheterna, av representanterna för kommunerna och av alla som deltog idenna konferens. Även socialdemokratiska riksdagsledamöter från Västerbottendeltog. De har för övrigt väckt en motion som behandlas i detta betänkande, ivilken de till en del framför samma synpunkter som jag framfört i min motion.Men även den motionen ställer sig utskottet helt kallsinnigt till. Visst kommer ytterligare åtgärder att kosta stora pengar -det är jag medveten om. Men frågan är vad det kommer att kosta den dag närmycket stora personalminskningar är ett faktum. Frågan är om det är någon somallvarligt funderat över vad en sädan situation kommer att innebära för länet.Det kommer att handla om många Uddevallavarv eller Kockumsvarv, Då torde välinte möjligheten att förlägga ett antal större bilfabriker till länet somersättning för förlorade sysselsättningstillfällen föreligga. Om en realistisk bedömning av situationen förgruvnäringen i görs, innebär det att man måste kräva attytterligare resurser satsas och ett brett åtgärdsprogram igångsätts. Jag berdärför att få yrka bifall till reservationerna 4 och 5. 80KARL-ERIK (vpk): Jag tänkte ta upp frågan om Basttjärnsgruvan.På stälhan-delsinarknaden finns det nu en stark trend att köpa så billigaråvaror som möjligt. kommer detta att slå tillbaka, och krav på renråvara kommer att resas, I skrotet finns det ofta stora mängder av spårämnen,och det är endast handelsstålsverken som utan vidare kan använda detta skrot.Dessa spårämnen anrikas fortlöpande i skrotet, som kvalitetsmässigt blir sämreoch sämre. För specialstålstillverkning behövs många fina kvaliteter,och i finns det mänga gruvor som har rena , väl lämpadeför framställning av kvalitetsstål. De stora industriländerna har tagitbetydligt mer hänsyn till försörjriingsaspekten än , som har intagit enpassiv hållning, 1 länder med en situation som liknar - t, ex, Canadaoch - har man starkare betonat vikten av ökad förädling och intensivtutnyttjande av egna mineraltillgångar. Detta talar för att man skulle öppnaBasttjärnsgruvan, Från vpk:s sida har vi också föreslagit placering av ettjärnsvampverk i Bergslagen, I den bilden passar Basttjärnsgruvan in med desshöga halt av järnmalm. Ett bifall till motionen om ett öppnande avBasttjärnsgruvan skulle skapa många arbetstillfällen för en hårt drabbad kommunsom , Det skulle ha stor betydelse för kommunens fortsatta möjlighetatt utvecklas som självständig kommun. Vid nedläggningen av Basttjärnsgruvanvar ca 70 personer anställda, och man hade en brytningskapacitet på 200 000 tonmalm . Då beräknades att malmen skulle räcka , men manvar inte färdig med malmprospekteringen, och därför kan man inte säga hurmycket malm eller vilka som finns kvar. Ett öppnande av Basttjärnsgruvan skulle vara en bra åtgärdför att komma till rätta med arbetslösheten i . Gör maningenting kommer arbetslösheten att ligga , eller högre somläget nu ser ut i . Och vill man föra en politik, som görSverige oberoende av import av och , måste det komma till ettprogram för den svenska gruvnäringen och en utveckling av ny teknik. Jag vill läsa upp utskottsmajoritetensmotivering för avstyrkandet av motionen N258, Längst upp på s, 12 stårföljande: "Enligt vad utskottet har erfarit innehåller den nämnda gruvanjärnmalm med så lågt manganinnehåll att en brytning med avseende pä mangan inteär ekonomiskt lönsam. Brytning av manganhaltig järnmalm sker för övrigt i dennärbelägna Stolbergsgruvan samt i ," Jag vill upplysa kammarens ledamöter om attverksamheten vid Stolbergsgruvan upphörde , Gruvdriften upphördealltså . Det är skrämmande att utskottsmajoriteten inte vetdetta utan skriver i betänkandet att drift förekommer. Eller är det pä detviset att man inte bryr sig om den svenska gruvnäringen? I sä fall vore detärligare att säga det rent ut. När det gäller Basttjärnsgruvan förhöll det sigsä, att man lade ned gruvdriften med motiveringen att manganhalten var för hög.Men att åter öppna gruvan går inte, därför att manganhalten är för låg. Med tanke på den information jag har framfört och den som utskottsmajoritetenhar lämnat är det närmast på sin plats att travestera C.-H. : Någonjäkla ordning måste det väl vara även i näringsutskottet! Det skulle varaintressant att få en förklaring från när det gäller Stolberg,eftersom det är han som skall företräda utskottet. Därmed vill jag yrka bifalltill reservation nr. 81 () replik: När man lyssnar till , fårman nästan uppfattningen att det var av ren illvilja som Basttjärnsgruvanstängdes. Så är ingalunda fallet. Som jag sade tidigare, har en gruva två olikalivslängder, den ekonomiska livslängden och den geologiska livslängden,Basttjärnsgruvan har passerat den ekonomiska livslängden, och det är motbakgrund av det som den gruvan, liksom så många andra gruvor, har gått sitt ödetill mötes. Jag tror inte heller att man skulle kunna komma i gång meddriften i Basttjärnsgruvan förrän möjligtvis om . Gruvan är förnärvarande vattenfylld, och det tar att tömma en gruva och läng tidinnan man är klar med åtgärder som säkerställer arbetarskyddet, 82 (vpk) replik: Det är intressant att få diskuteragruvpolitik med , eftersom också jag kommer frångruvindustrin-från begynnelsen sä att säga. är ni skrämmande ointresserade av att ta redapå fakta. Det mest skrämmande är att näringsutskottets ordförande tillsammansmed besökte och gruvnäringen där omkring för intealls länge sedan. Hade ni då varit intresserade av att öppna Basttjärnsgruvan,kunde ni ha tagit reda på att vid nedläggningen var man på väg med en ramp upp.Det rör sig om till dagen. går det alltså att gå på med ensnedbana direkt uppifrån dagen och gå ner i gruvan. Jag skulle kunna tänka mig att heller intevet att vårt svenska försvar var där och sköt ner gruvlaven, så att gruvlavenfaktiskt inte finns kvar. Därför tror jag att det är orealistiskt att öppnagruvan med en gruvlave. Att däremot gå på med en ramp och få i gångbrytningen tar inte . Jag tror inte att det finns något ställe där mankan utöva gruvdrift över huvud taget där man har göra med en ramp ett par år.Det skulle vara klart att sätta i gång om man bara varintresserad. Kommentaren i fråga om Stolbergsgruvan uteblev. När mangår ut med ett betänkande och skall visa kammarens ledamöter att man har tagitallvarligt på en sak, borde det åtminstone lämnas korrekta uppgifter. Det fårinte vara så att det man skriver om en gruva är inaktuellt sedan fyra årtillbaka. Och nog borde näringsutskottet veta vem som äger gruvan.Det är AB Statsgruvor, så det är ingen privat ägare som har smugit undan ochlagt ner den här gruvverksamheten. Det borde åtminstone någon inäringsutskottet ha haft kännedom om, tycker jag. 83 (vpk): Jag skall prata om tre avsnitt i det härbetänkandet, och jag skall börja med frågan om ett mineralteknisktutvecklingscentrum. Det är klart att det pågår forskning kring gruvteknik ochmineralteknik i vårt land, men den forskningen skulle behöva utvecklas långtmera. Vi har t, ex, inte någon fullskaleanläggning i för utvecklande avbioteknik i gruvnäringen. Det är känt att när det gäller sulfidmalmsgruvor harman mycket större möjligheter att ta till vara låghaltiga med hjälp avbioteknik. Vi har ännu inte fått ett bifall till den motionen, trots att viunder har återkommit med detta krav. När det gäller frågan om volframbrytning i ochVästerbottens län har näringsutskottet varken i är eller tagit upp demer bärande principerna i vår motion, nämligen samordningsfördelarna ochtransportfördelarna genom att man kanske bara skulle behöva en endaanrikningspunkt, om man lade ett samhälleligt, samlat perspektiv påvolframbrytningen, har tidigare i debatten varit inne på detsvåra läge som råder för malmbasen i . Bolidenbolaget driverju också Laisvallsgruvan, och sammantaget är det gruvanläggningarna dels iNorrbotten, dels i som bildar grunden för iSkellefteå. Om man utifrån det perspektivet anlägger ett samhällsekonomisktsynsätt, ter sig den här passiviteten när det gäller att satsa pengar påindustrimineraler, satsa pengar på mera malmletning, satsa pengar på biotekniki gruvnäringen som väldigt förvånande. Det behövs alltså en omfattande samhällelig insats för attundvika en ännu större förstöring av kapital i och Norrbottensbergslag. syn på utvecklingen i är oerhört defensivoch oerhört felaktig. Jag yrkar bifall till samtligavpk-reservationer vid detta betänkande. 84 (): När det gäller volframbrytning i villjag tala om, att sådan försiggår i Yxsjöberg, På grund av dealltmer sjunkande priserna på har ekonomin för verksamheten i Yxsjöbergvarit väldigt sviktande och är fortfarande problematisk. Att föreslå att viunder sådana betingelser med samhälleliga medel skulle börja driva ytterligarevolframbrytning är föga genomtänkt, 85 (vpk): Bäde jag och talar omekonomi. Skillnaden mellan oss är att jag talar om samhällsekonomi och han omgruvföretagens ekonomi. Vårt förslag är inte illa genomtänkt, men det är illagenomtänkt att inte undersöka förslaget innan man avfärdar det. 86BRUNO POROMAA (s): När man producerar någonting måste man ocksåha avsättning för sina produkter, I det här fallet finns det ingaförutsättningar att finna avsättning, och jag tror inte att någon är betjänt avatt producera på hög. Anf.87 (vpk): Vi har haft lagerproduktion förr i det här landet, ochsåvitt jag minns medverkade också socialdemokraterna här i till att denkom till stånd. Det här, , är inget förslag om lagerproduktion,utan det ärett förslag om en undersökningaven konkret affärsidé. Denundersökningen har inte gjorts, vad än anser om ekonomin. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. I(inriktningen av näringspolitiken) Först biträddes reservation 1 av m, fl,med 102 röster mot 39 för reservation 2 av och ,154 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 153 röster mot106 för reservation 1 av m, fl, 36 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 2 (teknisk forskning och utveckling) Först biträddes reservation 3 av m, fl.med 107 röster mot 37 för reservation 4 av och ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 3 av m. fl. - genom uppresning. Mom. 3 (utländska investeringar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avChrister Eirefelt m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (nationellt industrialiseringsprogram) Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 16 förreservation 6 av . Mom. 5 (småföretagspolitiken) Utskottets hemställan bifölls med 151 röster mot 146 förreservation 7 av m.fl. Mom. 6 (stödet till små och medelstora företag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avChrister Eirefelt m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (retroaktiv lagstiftning) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 9 av m.fl. - bifölls rnedacklamation. Mom. 8(detaljhandeln) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avChrister Eirefelt m.fl. - bifölls med acklamation. Prot.1985/86:125 Mom. 9 (kravet på personlig borgen) 23 april1986 Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 11 av Eirefeltm, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 11 (näringspolitik) Utskottets hemställan bifölls med 188 röster mot 108 förreservation 12 av m,fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 16 (utvecklingsfondernas målgrupp) Utskottets hemställan bifölls med 219 röster mot 78 förreservation 13 av m, fl. Mom. 17 (kartläggning av kvinnliga företagare) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avChrister Eirefelt och - bifölls med acklamation. Mom. 24 (företags ansvar för de anställdas sysselsättning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avJörn -bifölls med acklamation. Mom. 33 (forskningsprogram för Piteälvdalsområdet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avJörn -bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 3(prospektering m,m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avErik Hovhammar m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (småskalig gruvbrytning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avChrister Eirefelt m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 8 (Basttjärnsgruvan) Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 17 förreservation 3 av , Mom. 9 (i och ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avJörn -bifölls med acklamation. Mom. 10 och 11 (gruvnäringen i ochStekenjokkområdet) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 5 av -bifölls med acklamation, 158 Mom. 12(talkbrytning i Lautakoski) Prot. Utskottets hemställan-som ställdes mot reservation 6 avJörn Svensson- bifölls med acklamation, '~~ Mom. 13 (industrimineral i ) Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 16 förreservation 7 av , 14 (mineraltekniskt utvecklingscentrum i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avJörn -bifölls med acklamation. Mom. 16 (plan för gruvnäringen) Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 16 förreservation 9 av , Mom. 77 (avskaffande av inmutningssystemet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avJörn -bifölls med acklamation. Mom. 19 (statligt ägande och inflytande på gruv- ochmineralområdet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avJörn -bifölls med acklamation. Mom. 20 (förstatligande av silverfyndigheten i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avJörn -bifölls med acklamation. Mom. 21 (utländska engagemang i svensk gruvnäring) Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 16 förreservation 13 av , 23 (ersättning till markägare) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avChrister Eirefelt m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 25 (regler om naturvårdens krav i gruv- ochminerallagstiftningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15av och - bifölls med acklamation. Mom. 26 (informationsskyldighet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avJörn -bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Marknadsföring av alkoholdrycker, snabbvinsatser och tobak 1985/86:24om marknadsföring av alkoholdrycker, snabbvinsatser och tobak samt 1985/86:25 om ersättning för miljöskador (prop,1985/86:83), 88 TREDJE VICE TALMANNEN: betänkanden 24 och 25 kommer att debatterasi tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efter avslutaddebatt. Först upptas alltså till behandling lagutskottetsbetänkande 24 om marknadsföring av alkoholdrycker, snabbvinsatser och tobak. Marknadsföringav alkoholdrycker, snabbvinsatser och tobak Anf.89 (): Frågor som rör tobaksreklam har vid flera tillfällenbehandlats av , senast . Den gången sade lagutskottet att det inte torde råda någradelade meningar om att bruket av tobak medför betydande skadeverkningar och attdet därför är angeläget att få till stånd en minskad konsumtion. Olika informationsinsatser har också vidtagitsför att hos människor öka medvetenheten om de skadeverkningar som rökningenmedför och det hot mot folkhälsan som rökningen utgör. Det är oerhört viktigt med en effektiv information, inteminst inom skolans område. Men skall tobaksbruket ytterligare kunna begränsas,krävs det också att vi får ett förbud mot annonsering av tobaksvaror. Detkravet har och jag fört fram i motion nr 226 - ett motionskravsom vi också följt upp i en reservation till lagutskottets betänkande nr 24,det betänkande som vi nu behandlar. Enligt vår uppfattning ter det sig besynnerligt att man åena sidan skall göra en stor ekonomisk satsning pä bl. a. upplysning ochinformation i syfte att begränsa tobakskonsumtionen och å andra sidan tillåterannonsering av tobaksvaror. En annonsering kan ju inte ha något annat syftemål än attöka försäljningen och därmed också konsumtionen. Ingen kan i alla fall få migatt tro att tobaksbranschen satsar 30 milj. kr, på annonser om man intesamtidigt räknar med att öka sin omsättning, få fler att använda sig avtobaksvaror. Ökar rökningen, ja, då ökar också hotet mot folkhälsan. Vivet att rökningen är den stora upphovskällan till cancersjukdomar. Vi vet attrökare är sjukligare och belastar vården i större utsträckning än icke-rökare.Man räknar med ungefär en halv miljon värddagar på grund av tobaksinitieradesjukdomar bara i värt land och att mer än 6 000 människor dör här pågrund av rökningen. Med dessa siffror för ögonen ter det sig än mer angelägetatt verka för att tobakskonsumtionen bringas ned. Ett led i denna strävan måstevara att givetvis fortsätta informations- och upplysningsinsatserna men ocksåatt införa ett förbud mot annonsering av tobak. Ett tjugotal länder, däribland , och ,har helt och hållet förbjudit sådan annonsering, och det har visat sig haeffekt när det gäller att få ner tobakskonsumfionen. Vi borde i följadessa länders exempel. Svenska folkets uppfattning om tobaksreklamen är klartnegativ. Det visar den undersökning som gjort.På frågan "Instämmer ni eller instämmer ni inte i att man bör förbjudatobaksreklam så, som man förbjuder spritreklamen?" svarade en klarmajoritet av sympatisörer hos samtliga riksdagspartier: "Instämmer",När man delade in de svarande i grupper med olika tobaksvanor kom det fram attäven en majoritet av dem som uppgav sig använda tobak mer än genomsnittetsvarade: "Instämmer",