prot · G90944 · 1985-12-31 00:00:00 — Motionären föreslåren omprövning av nuvarande lagstiftning, i syfte att eliminera de i motionenpåpekade olägenheterna. Vi moderata ledamöter i utskottet har ställt oss bakommotionen och reserverat oss till förmån för densamma. Vid läsningen av de reservationer och särskilda yttrandensom avlämnats blir jag något förvånad, Om man läst vår motion omskogsvårdslagstiftningen och försökt tränga in i problematiken, hade man medfördel kunnat skriva under vår reservation, I särskilda yttrande ansluter man sig till alltutom införandet av ett lönsamhetskriterium, vilket förvånar mig synnerligen.Det kan väl ändå inte vara meningen att man ställer sig utanför ettlönsamhetskriterium. Ett sådant skulle, som vi ser det, hjälpa till när det gällerbl, a, naturvården. Det skulle ju minska trycket på de svagare marker som manskyddar med andra åtgärder. Det hade varit en fördel om man hade kunnat anslutasig till vår reservation. Jag tror inte att man har satt sig in i hur vårskogsvårdslagstiftning verkar i praktiken. Jag yrkar,fru talman, bifall till reservationerna 4 och 6, Anf.162 (): Bland de motioner som behandlats i dagens betänkande finnstvå från , I vår partimotion föreslås att de fjällnära skogar förvilka överenskommelse träffats om att avverkning ej skall få ske snarastskyddas som naturreservat. Dessutom begärs en utredning om skärpning av deregler som gäller för skogsbrukets hänsyn till naturvården. Det behövs dessutomkompletterande bestämmelser så att väsentliga naturvårdsintressen inte skadas isamband med skogsvård i de s, k, 5;3-skogarna, I en kompletterande motion tarjag tillsammans med förutom naturvårdssynpunkterna upp deförändringar av skogspolitiken som ägt rum sedan socialdemokraterna övertagitregeringsmakten, I förhållande till folkpartiregeringens proposition ochbeslutet har inslagen av reglering, samhäHskontroll och myndighetsstyrningökat genom bestämmelser i skogsvårdslagen om avverkningstvång, gallringstvång,obligatoriska skogsbruksplaner m,m. har gjort goda insatser när det gällt attföra ut skogsvårdslagens bestämmelser om naturvårdshänsyn. Trots detta har de statiigasatsningarna på 5;3-skogarna ofta fått göras på bekostnad av naturvården. De yrkanden från som framställts har enligtvår uppfattning inte tHlgodosetts i betänkandet, och våra önskemål harfullföljts i reservationerna 1 och 3, som jag yrkar bifall till. Förra fattade ett beslut om defjällnära skogarna. gav i det betänkande som låg till grund förbeslutet regeringen till känna önskemål om större aktsamhet vid utnyttjandet avdessa skogar. Skogsvårdsstyrelsenhar som följd av beslut givit ut kompletterande bestämmelser ochföreskrifter. menade då och vidhåller nu att bordeha gått längre. För det första vill vi ha en säkerställandeplan för defjällnära skogarna. För det andra vill vi att de områden som avsätts verkligenskall få ett säkert och permanent skydd. Vi tror att det hade varit värdefullt om detta hadetHlagts i ställningstagande - redan i debatten om defjällnära skogarna här i kammaren fanns det ledamöter som mycket klartpoängterade att betänkandet kunde ligga till grund för fortsatta awerkningar istor skala. Det har visat sig att konflikterna finns kvar. Jag villi det här sammanhanget hänvisa till diskussioner i kommun, därfolkpartiets motion av någon anledning anförts som varnande exempel. motsätter sig inte all avverkning. Vi vill haen säkerställandeplan som väger in alla ståndpunkter på ett likvärdigt sättoch som bevarar oersättliga områden. Sedan vill vi självfallet att enskildamarkägare skall få ersättning eller ny mark genom de överföringar som viförordar från domänfonden till naturvårdsfonden - de områdena kan bl. a.användas för markbyte. Detta är som så mycket annat en fråga om resurser.Folkpartiet prioriterar naturvården. Det har, som vi ser det, den nuvaranderegeringen hitintills inte gjort, I stället har skogsplanteringar och vägarinom orörda områden prioriterats. Från är vi tvärtom positiva tillatt privata jordbrukare får överta mer skog med möjlighet att bedrivaskonsammare skogsbruk. Diskussionerna om de fjällnära skogarna upphör inteförrän vi får en säkerställandeplan. Enskilda markägare, vilkas skogar i sådanasammanhang skyddas för avverkning, måste därvid kompenseras. Detta är, fru talman, inte en fråga som bara berörfjällskogarna. Detta gäller också de rester av urskogar som finns i resten avlandet. Även dessa urskogar måste skyddas. Naturvården får inte vara ettoprioriterat område i statsbudgeten. anser att det är felaktigt att satsa statHgapengar på skogsbruk som strider mot starka naturvårdsintressen. Utskottethänvisar till ädellöv-skogslagen. Det är bra att den lagen tillkommit, och folkpartiethar ställt sig bakom det beslutet. är det så att det finns storalövskogsområden som inte uppfyller villkoren för att betraktas somädellövskogar. De skogarna har stor betydelse som skydd för hotade arter ochför att bevara kulturlandskapet. Det anses också att lövskog har viss betydelsei samband med försurningen. Vi anser att det är felaktigt att 5:3-anslag utgår förlövskogar. Det är värt att diskutera om inte 5:3-anslagen över huvud taget börupphöra och i stället ersättas av motsvarande anslag för naturvårdandeinsatser. Naturen kan inte omgående diskonteras i kronor och ören. Trots det ärden oersättlig, och en god naturvård är en av de bästa investeringar som kangöras här i landet. Från sida är vi tveksamma till om intentionernamed skogsvårdslag kan fullföljas med de skärpningar av lagen sombeslutades bl, a, 1983, Det är angeläget att få behovet av skärpta regler förnaturvården prövat. Vi tror inte att skogsvårdslag kan behöva ändrasså radikah som föreslås i en reservation. Trots det tror vi attbyråkratiseringen genom obHgatoriskagallrings- och avverkningsplaner är olycklig. De förändringar för naturvårdensdel som vi föreslår behöver inte ha denna byråkratiserande effekt. Tvärtom ärdet kanske nödvändigt att det också får förekomma alternativa skötselplaner förenskilda skogsbrukare. Det gagnar också naturvården och är till fromma förskogsbruket. Jag yrkar än en gång bifall till reservationerna 1, 3och 5, Anf.163 (): I det här betänkandet behandlas bl, a, fråganom de fjällnära skogarna, I början på det här året diskuterades också dennafråga i , och vi uppnådde då en bred enighet om att iaktta storåterhållsamhet med bedrivande av skogsbruk i dessa områden. På grundval avdetta beslöt regeringen att ge i uppdrag att utarbetaskydds- och förvaltningsformer för ett stort antal urskogsområden. Det handlarom som skall få ett permanent skydd och sparas . De oHka åtgärder som har satts in och som planeras ärnaturligtvis att hälsa med tillfredsställelse. Det finns emellertid ändåanledning att påpeka en del saker, I stora stycken tror jag att det föreliggerenighet mellan och när det gäller bevarandet av defjällnära skogarna. Att vi inte har en gemensam reservation i detta sammanhangberor på att vi från anser att ytterligare ett par frågor måstetillföras den här debatten. Det gäller framför allt frågan om att tillämpa ettmer småskaligt skogsbruk i fjällskogsområdet. Man kan inte bestrida att restriktioner för skogsbruketkan medföra problem för sysselsättningen i området. När man inför ettåterhållsamt skogsbruk är det därför nödvändigt att tillämpa awerkningsformersom är småskaliga och kanske innebär en större användning av arbetskraft samtatt satsa mer på skogsvårdande åtgärder. En annan fråga som vi har aktualiserat från centerpartietär att för de här områdena införa en naturvårdsgräns på biologiska grunder. Denfrågan måste naturligtvis utredas grundligt, men om man fick en sådan gränsskulle man kunna se till att ovanför den skulle ett storskaligt skogsbruk intefå användas. Därför har vi reserverat oss till förmån för de synpunkter som harframförts i vår motion. Jag yrkarbifall till reservation 2, En annan fråga som tas upp är möjligheten att användavegetabilisk smörjolja i skogsbruket, I de svenska skogarna används inte mindreän ca olja, i huvudsak som smörjmedel för motorsågar. Den här oljandeponeras i skogen och har naturligtvis långsiktigt en negativ effekt påmiljön. Man skulle kunna komma till rätta med dessa problem genom att gå övertill att använda en vegetabilisk olja, som är nedbrytbar i naturen och somdärigenom inte skulle åstadkomma samma olägenheter som den mineralolja som nuanvänds. Detta tar vi upp i reservationen 5, som jag yrkar bifall till. Jag vill också i någon mån kommentera de särskildayttranden som vi har fogat till betänkandet. Det gällertill att börja med frågan om 5:3-skogarna, dvs. man enligtskogsvårdslagen skall avverka och ersätta med plantering av ny skog. Härföreligger en motion om att man till lagtexten skulle foga orden "såvidaicke särskilda skäl föreligger". Det innebär att markägare och myndigheterlättare skulle kunna inse att den enskilde skogsägaren inte nödvändigtvis måstehugga ned 5:3-skogarna om det finns särskilda skäl att bevara dem. Det är mångagånger värdefulla naturtillgångar som står på spel, och därför kan en sådan härkomplettering vara ganska angelägen. Här har emellertid attityden frånmyndigheternas sida förändrats . Även om vi anser att dennuvarande lagstiftningen inte ger ett helt tillfredsställande skydd, har vi intesett det motiverat med ett förslag om lagändring i betänkandet. En annan fråga som tagits upp i ett särskilt yttrande ärfrågan om skogsvårdslagen, har berört den tidigare idebatten, och han sade att det förslag som moderata samlingspartiet har lagtfram i huvudsak handlar om en förenkling av skogsvårdslagen. Men det är intebara fråga om förenklingar. Det finns en rad förslag, varav en del är ganskalångtgående, i den moderata motionen. Det handlar bl, a, om att återinföra ettlönsamhetskriterium, och det strider något emot vad nysssade, nämligen att han inte vill knyta skogsvården och skogsvårdslagen för hårttill marknaden. Ett återinförande av lönsamhetskriteriet kan leda till attskogsvården blir mera beroende av den aktuella marknadssituationen än manegentligen har anledning att önska, I den moderata motionen föreslås också att man skallbegränsa anmälningsskyldigheten när det gäller avverkning. villvidare begränsa hänsynstagandet till naturvården, och de vill begränsaansvarsbestämmelserna. Det går således att räkna upp en rad punkter sominnebär förändringar i den grundläggande inriktningen av den skogsvårdslag somantogs 1979. I denna lag om riktHnjer för skogspolitiken betonades att kravenpå den enskilde skogsägaren givetvis inte får drivas för långt. De måste alltidvara rimliga. När samhället ställer upp krav på skogsproduktion måste dessaanpassas både tiH de biologiska förhållandena och till enskilda intressen. Vi anser att det är angeläget att slå fast att degrundläggande principer som var vägledande skogspolitiska beslutalltjämt äger sin giltighet. Ett bifall tiH förslagen i den moderata motionenskulle enligt vår mening innebära en principiell omläggning av skogspolitiken iväsentliga avseenden. Jag måste påpeka för att de moderataförslagen även strider mot målet om långsiktighet. Jag tror således inte attdet finns anledning att ändra på de väsentliga punkterna iskogsvårdslagstiftningen. Vi har därför inte kunnat tillstyrka dessa föreslagnalagändringar. Det innebär naturligtvis inte att vi har någonting emotförenklingar och avbyråkratisering inom skogsvårdslagstiftningen och bland debestämmelser som har utfärdat. Exempelvis kan det enligt vårmening ifrågasättas om inte de bestämmelser om avverknings- ochgallringsskyldighet och om obligatoriska skogsbruksplaner som infördes genom1983 års riksdagsbeslut kunde vara i behov av en översyn. Men vi anser att detinte har varit möjligt att lösa dessa frågor i detta sammanhang utan att vi fåråterkomma till dem senare i något annat sammanhang. 164SVEN () replik: Jag tar ett glas vatten och söker mig till denfriska källan, för " inlägg var inte det friskaste - ivarje fall inte när det gäller skogspolitiken. Först och främst vill jag säga när det gäller fjällnäraskogar att det i utskottsbetänkandet finns väldigt klart uttalat vad som harskett. Så sent som utfärdade - med ledning av de beslutsom har fattat och som vi i stort sett har varit eniga om - föreskrifter,där man ger vägledning om hur skogspohtiken skall hanteras på det här området.Det är fråga om ganska småskaligt skogsbruk, och man är väldigt försiktig medde fjällnära skogarna. Om vill vara konsekvent, så låt ossfortsätta med den konsekventa, långsiktiga skogspolitiken. Låt den verka, såfår vi se vad det kan bli av den, I det särskilda yttrandet beträffandeskogsvårdslagstiftningen säger man: "Enligt vår mening kan exempelvisifrågasättas om inte de bestämmelser om avverknings- och gallringsskyldighetoch om obligatoriska skogsbruksplaner som infördes genom 1983 årsriksdagsbeslut kunde vara i behov av en översyn," Sedan är det då lönsamhetskriteriet. Jag tror inte attherr vet vad lönsamhetskriteriet egentligen innebär. Vi säger ireservationen bl, a,; "Samhället skall ej kunna tvinga till åtgärder somär ekonomiskt olönsamma, t, ex, alltför intensivt skogsbruk i dåligaavsättningslägen eller på svaga boniteter," Jag tycker detta är rimligt.Så hade vi det tidigare. Vi vet att den gamla skogsvårdslagen var svår atttillämpa, men där fanns dock ett skydd för den enskilde skogsägaren. Vi villåterinföra lönsamhetskriteriet. Det gäller just de marker som ochKarl talar så varmt för: de fjällnära skogarna med låg lönsamhetoch dåligt netto. Frågan är om man över huvud taget skall driva skogsbmk däruppe under de förhållandena. Vad är det mer, förutom återinförandet avlönsamhetskriteriet, som vi vill ändra i skogsvårdslagstiftningen? Vi vill tabort 6 §, där det sägs att överåriga skogsbestånd skall avverkas. Vi tycker attdet är onödigt. Det finns i praktiken inga överåriga bestånd här i landet. Vad är det mer som vi anser inte skall vara med? 9 §, somhandlar om gallring och röjning. Det är en tung paragraf. Enligt det särskildayttrandet är beredd biträda den lagtexten, Awerkningstvånget tycks manockså från sida vara beredd att stödja. Det är 14 § i skogsvårdslagen. Anmälningsskyldigheten är egentligen en liten stmntsak,men det är ett renlighetskrav att den bestämmelsen inte skall vara med iskogsvårdslagstiftningen. Egentligen finns det ingenting som skiljer oss åt;det skulle finna om han ville läsa motionen och, som jag sade,fundera. 165KARL () replik: Det är nog bra att läsa och fundera, , I början av sitt anförande sade Lorentzon att det är viktigt medlångsiktighet i skogsbruket, och han pläderade starkt för införande av ettlönsamhetskriterium. Det har inte funnits något lönsamhetskriterium iskogsbruket på flera årtionden, och att införa det i detta läge skulle inteinnebära långsiktighet. Vi vet att marknadsläget varierar ganska mycket, och omman år anpassar skötselåtgärdernatHl marknadsläget bhr det naturligtvis ryckighet i skogsbruket. Närdet gäller de grundläggande principerna, som vi nu diskuterar, skall vi varaklara över att skogsvårdslagen för de flesta skogsägare inte är någotöverhängande hot. Det är en lag som egentiigen skall garantera ett braskogsbruk totalt sett. Det innebär alltså att lagen i huvudsak riktas mot demsom är försumliga. Närdet gäller de frågor som vi har omnämnt i vårt särskilda yttrande omförenklingar, varav en del skall tas bort, och det extra påbröd som beslöts1983, är vi överens. Moderata samhngspartiet har emellertid i denna motiontagit upp ett så stort område och föreslagit så många förändringar att det intefinns någon möjlighet för oss att biträda förslaget, 166 () replik: Lönsamhetskriteriet försvann 1979, Det skulle vara ganska intressantatt höra hur för den private skogsbrukaren förklararborttagandet av lönsamhetskriteriet. Viföreslår för många ändringar i vår motion, säger , Jag har aHdeles nyssbelyst vilka ändringar det är fråga om, och det är ytterst små detaljer i denlagtext som vi har föreslagit men som ni inte har med i er text - det gällertunga saker som gallringstvång och awerkningstvång. Detsista är ganska intressant, , därför att det kan i praktikeninnebära att den enskilde ägaren icke disponerar sitt skogskapital. Jag harsagt det tidigare här i kammaren, långt innan kom hit, attskogskapitalet är ett intressant kapital, I regel är det ett kapital som byggsupp för att användas vid generationsskiften, och då talar jag om det enskildaskogsbruket. Detta kapital disponerar man inte som tidigare, och det ären avsevärd nackdel. Jag skulle kunna utveckla detta närmare, men det äronödigt. Det innebär stora inskränkningar i det privata ägandet och brukandetoch för möjligheten att disponera egna fastighetstillgångar. Vi vill ta bortdessa inskränkningar, men vi får ingen hjälp av er centerpartister att göradet. 167 () replik; När det gäller lönsamhetskriteriet blir skogsbruket naturligtvisryckigare om det skall anpassas kortsiktigt till fluktuationer i marknaden. Mankan säga att det är ett skydd för den enskilde, men för de vanHga skogsböndernahar det behövt tillämpas vid ytterst sällsynta tillfällen, Lorentzonkommer gång på gång tillbaka tHl att det bara är på en punkt som vi skiljer ossåt. Jag nämnde i mitt huvudanförande att det här också handlar om attmoderaterna vill begränsa anmälningsskyldigheten. Det kan naturligtvis upplevassom ett tvång att behöva anmäla awerkningar, men det ligger ändå någonting idet faktum att vi vill ha det på detta sätt. som vi värnar om denpersonliga äganderätten är det viktigt att komma ihåg att skogs- ochjordbrukarna är förvaltare av ett betydande kapital, som är både ettsamhällskapital och ett privat kapital. Man vill minska på hänsynstagandettill miljövården och begränsa ansvarsbestämmelserna, för att nämna någraexempel som vi inte har kunnat biträda. Förstevice talmannen anmälde att anhållit att tiH protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytterHgare rephk, 168 (): Det har avtidigare inlägg framgått att vårt betänkande handlar om skogsbruk ochskogspolitik. Utskottet har behandlat ett antal motioner, som dels berör vissafrågor om hur skogsbruket bör bedrivas inom de s. k, fjällnära skogarna, delshandlar om tiHämpningen av skogsvårdslagen med hänsyn till naturvården, I enmotion från som tidigare debatterats ställs långtgående krav på enradikal omläggning av den skogspolitik som i stor enighet tidigareställt sig bakom och som håller på att få full genomslagskraft ute i detsvenska skogsbruket. Slutsatsernai den moderata motionen, som sedan kommer till uttryck i den moderatareservationen nr 6, grundas på en så dålig analys av hur skogspolitikenfungerar ute i verkligheten att jag vågar påstå att det måste ha varit heltandra utgångspunkter som väglett motionsskrivarna. En förklaring kan kanskevara att den här motionen är skriven då , i ettslags nyliberalistiskt rus, trodde att svenska folket var benäget att ställa upppå en förändring av snart sagt vartenda område i vårt samhälle. Och varalltså turen kommen till skogspolitiken. Valresultatetgav i det avseendet klara besked. Svenska folket är icke berett att ställa upppå samhällsförändringar som har moderata förtecken. ijordbruksutskottet reserverar sig tHl förmån för motionen. Något annat hade viinte väntat, även om vi kanske hade hoppats på en viss nedtoning. Men motionenhar, som vi nu åhört, fört det goda med sig att en bred majoritet i jordbruksutskottet,och förhoppningsvis också snart i , nu ger följande klara besked tillskogsbruket och dem som arbetar inom näringen; den skogspolitik som förts under1980-talet ligger fast. Det har faktiskt ett speciellt värde att beslut som rör de areellanäringarna kan omfattas av en så bred politisk uppslutning som möjHgt, Av heltnaturliga skäl krävs en långsiktighet i den poHtik som lägger fastför hushållningen av landets skogar. Det är också ett krav som näringensutövare med all rätt kan ställa på oss i . Det är därför utomordentligttillfredsställande att en bred majoritet i jordbruksutskottet med eftertryckhar avslagit den moderata motionen. Jag tycker det här är så viktigt att jagtill kammarens protokoll vHl läsa in vad utskottet avslutningsvis säger om denhär motionen: "uppfattning skulle ett bifall till de i motion 1984/85:2038 (m)framförda förslagen innebära en principell omläggning av skogspolitiken i väsentligaavseenden. Utskottet finner av bl, a, de skäl som anförts att föreliggandemotion inte ger utskottet anledning att föreslå någon ändring av nu gällandebestämmelser i skogsvårdslagen. Utskottet anser det tvärtom angläget att idetta sammanhang slå fast att de grundläggande principer som var vägledande för1979 års skogspolitiska beslut alltjämt äger sin fulla giltighet." Jag skall inte lägga mig i den träta som vi har avlyssnat mellancenterns och företrädare i utskottet. Jag instämmer i alltväsentligt i det här har sagt. Jag vill ändå konstatera en sak: Under sitt anförande ochunder sina repliker har inte på någon punkt lyckats klaraut på vilket sätt en skötsam skogsägare skuHe "drabbas" avskogsvårdslagen. Skogsvårdslagen är en minimilag. Den ställer minimikrav närdet gäller skötsel av skogen. Det finns en punkt i en av reservationer somjag kan instämma i. Ni säger att nuvarande situation för det svenskaskogsbruket inte är tillfredsställande. Det är sant. Vi har fortfarande storaeftersläpningar i skogsvården. Det kan avverkas betydligt mera, och förnärvarande har sågverksindustrin stora problem med råvaruförsörjningen. I mitteget län är det ytterst kritiskt för flera sågverk. Ett sågverk fattade beslutom nedläggning . Så det finns mycket att göra. Men , ni skriver i er motion och i erreservation att skogsvårdslagen har lett till minskad aktivitet. Då vill jagatt ni ger mig ett enda exempel på detta. har tidigare kommenterat sin motionoffentligt, och jag tror också att det står i motionen att de förslag man lagtfram gällande skogsvårdslagen är en frihetsfråga. försökte jag få svarpå frågan; Frihet, , att göra vad? Frihet för vem? Ni lovadei vårens debatt ett utförligt svar på den frågan. står bakom motionen. Det har förvånatinte bara mig utan många andra. sitter sedan ett antal årtillbaka i . Han vet hur skogsvårdslagen har arbetats fram, hanhar haft otaHga möjHgheter att framföra sin kritik, sina konstraktiva förslagtill förenklingar osv. Jag har inte hört ett endaförslag från . Är det inte i det sammanhanget man skullekunna ta upp sådana frågor? Är det inte på det sättet som man konstruktivtarbetar? Jag säger som ; Vi har heller ingenting emot förenklingar.Men det är verkligen inte mycket konkret i den vägen som ni har att komma med. vet lika bra som jag attföreskrifterna har arbetats fram i samråd med skogsbrukets företrädare, ochSven sitter i som en av dessa företrädare. Jag yrkar avslag på reservation 6, Så över till de s, k, fjällnära skogarna och de tvåreservationer som finns i det ämnet. Vid det här årets första plenum uttaladeriksdagen i stor enighet sin syn på hur skogsbraket bör bedrivas inom defjällnära skogarna. Det gällde bl, a, ett bättre samråd meHan skogsbruk ochrennäring, ett mera ståndortsanpassat skogsbrak, skonsamma skötselmetoder i defjällnära områdena m, m. Riksdagsbeslutet föregicks av ett mycket ingåendeberedningsarbete inom utskottet och har resulterat i ett intensifierat arbetehos ansvariga myndigheter och andra berörda parter, I vårt betänkande redovisasnu det pågående arbetet, och har också talat om det, I sak haralltså inget nytt tiHkommit som ger anledning till någon ny bedömning avsakfrågorna. Det är tvärtom glädjande att se hur man på olika håll och kanternu arbetar i Hnje med de intentioner som uttalade sig för. Utskottethar därför med anledning av vissa motioner funnit skäl att understryka, att deuttalanden som gjordes av alltjämtäger full giltighet, I reservation 1 av vill man ge naturvårdensoch rennäringens företrädare möjligheter att lägga in sina veton motawerkningar.