prot · G90958 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag tyckeratt det är mycket viktigt att regeringen väger in dessa aspekter när man görsin bedömning om framtid. I industriministerns svar finns, som jag tolkar det, tvåpositiva ting. Det ena är att industriministern säger att han är beredd att geett besked om eventuellt fortsatt produktionsstöd för svenskfartygsproduktion. Att fä ett snabbt besked om regeringens inställning i dennafråga är något som har efterlysts av såväl de fackliga organisationerna som avKockums. Det andra beskedet, som industriministern också givit i tidningsintervjueroch ger i avslutningen på sitt interpellationssvar, är att han oavsettvilket beslut regeringen kommer att fatta inte tänker lämna i sticket. Jag vill till industriministern säga att regionen har såpass allvarliga arbetslöshetsproblem att det behövs såväl ett fortsattproduktionsstöd till som andra insatser för att skapa jobb åt dem som går arbetslösa. Det får inte bli så att framtida öde avgörs pågrundval av rent företagsekonomiska bedömningar. Det måste varaarbetsmarknadsskäl och industripolitiska skäl som avgör vilketställningstagande regeringen intar. Jag vill avslutningsvis understryka att de två skäl jagredovisat talar för att regeringen bör bevilja fortsatt produktionsstöd tillvarvet. AnL 28STEN i (m); När man talar med centrala beslutsfattare iSverige framgår att det, som här har påpekats, iföreligger en klarmissuppfattning om att i allmänhet och i synnerhet flyter av mjölkoch honung. Ingenting kan vara mer felaktigt. När det gäller varven har den här regionen. ,på mindre än åtta ar blivit av med två och ett halvt Uddevallavarv. När vi talar om hur stor betydelse de kvarvarande 2 300 arbetstillfällena påKockums har, skall vi i sammanhanget ha klart för oss vad de övrigaarbetstillfällena motsvarande två och ett halvt Uddevallavarv betydde för vårregion. Man skall vara ärlig när man talar här i kammaren. Jagtillstår således att det intryck som finns centralt i till vissdel är ett resultat av lysande pedagogiska föreläsningar, som hållits avframför allt skånska företrädare för partierna . Då lyckadesman i göra det omtalat vilka enormt stora förutsättningar stadoch hade. Men vi ser att alla sådana förutsättningar iprincip har försvunnit. Det var väl en av de största luftballonger Som någonsintillverkats. Vi lever alltså i en mycket besvärlig situation. någon härkorrekt påpekade är det många malmöbor som upplever situationen så, attMalmö stad är satt på någon form av undantag. Om man jämför antalet arbetslösa iMalmö med antalet arbetslösa i , finner man att det faktiskt är färrearbetslösa i trots att har så många invånare.Stockholm har knappt 6 000 arbetslösa. Det är väl då inte svårt, herrstatsrådet, att sätta sig in i den situation som skulle uppstå om istället hade haft 20 000 arbetslösa. Hur hade då samtliga representanter föralla partier uppträtt här i talarstolen? Jag tror inte att jag överdriver omjag säger att paniken hade legat på lur om man - som lök på laxen -också hade pekat på det förhållandet att siffran 20 000 skulle ökas tillnärmare 30 000. Det är klart att man för Malmös vidkommande, hade varittacksam, om man hade haft ett antal medelstora företag i stället för dagensalltför stora beroende av . Det är bra om alternativ kan skapas när detgäller . Men jag frågar mig, och jag vågar påstå att jag har full rätt attställa frågan; Finns det några alternativ? Var kan vi gräva fram företagsom svarar mot de aktuella 2 500-3 000 arbetstillfällena? Jag är fräck nog attockså säga att dessa skulle vi egentligen ha behövt även om inte ladesned - med tanke på Malmös siffror vad gäller antalet arbetslösa. Jag menar således att det är fel, som man gör på en delhåll , att gå ut och säga att måste läggas ned. Ett sådant beslutmåste fattas efter ett mycket omfattande övervägande. Jag är klar över att detkostar pengar att driva vidare. Men det kostar kanske ännu mera attlägga ned handelsfartygsproduktionen. Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet. Jag ärklar över att det kostar pengar att fortsätta att driva . Men samtidigtinnebär en verksamhet vid att beställer varor för 900milj. Om handelsfartygsproduktionen läggs ned, var skall dåberörda företag placera dessa order? Hade de haft chans att placera dessa orderpå annat håll, hade de säkert redan gjort det. Vidare är det beklagligt att vi saknar en marknadsekonomiinom varvsnäringen. Hade det funnits spår av en sådan inom varvsnäringen, hadeKockums aldrig behövt figurera i den här debatten som företaget måstegöra. Jag hoppas, herr statsrådet, att man synnerligen noga överväger sakeninnan beslut fattas om en eventuell nedläggning av handelsfartygsproduktion. Jag har utlovat att propositionen omvarvspolitiken kommer till , och vi får tillfälle attdiskutera varvspolitiken . Jag har tidigare i frågesvar sagt attkammarens ledamöter får invänta den tidpunkten för en debatt om varven ochvarvspolitiken. Jag har emellertid förståelse -1, o. m. full förståelse - föratt riksdagsledamöter från otåligt vill diskutera ochvarven, och jag har med största uppmärksamhet lyssnat på inläggen här. Jag har lovat att , ,ge ett särskilt besked om huruvida propositionen kommer att innehålla direktasubventioner till varven. Detta besked kommer naturligtvis i första hand attvara ett 4 protokoll 1985/86:56-59 besked medadress till Svenska Varv och . Jag vill inte forcera fram ett ställningstagande, därföratt detta rör sig om, precis som har betonats i alla inlägg, mycket allvarligafrågor med långtgående konsekvenser för många människor och för en region. Detär naturligtvis också viktiga frågor som kan påverka utvecklingen i Malmöhuslän och framöver. Man bör ha respekt för att jag inte inågon fråga arbetar så att jag inte har tillräckligt underlag för ett besluteller ett svar - hellre tar jag kritiken för att ett beslut eller ett svardröjer. Jag vill inte heller arbeta på det sättet att vi i departementet intehinner bearbeta allt material som kommer in i denna fråga, och det är förnärvarande inte litet. Jag vill att allt material skall behandlas seriöst, ochjag har sagt till mina medarbetare på industridepartementet att allt materialsom kommer in skall bli föremål för experters genomgång och granskningar. Det var mot denna bakgrund som jag i ett frågesvar tillNic utlovade information om varvens läge till samtliga riksdagspartieri förväg, och denna information kommer att lämnas nu . Många överläggningar äger nu rum, och har viöverläggningar med de lokala facken på . Det är mer än ett missförstånd i inlägg.Vad jag har sagt i svaret är att varken eller Svenska Varv har begärtnågra subventioner. Däremot har naturligtvis både Svenska Varv och Kockumsunderrättat regeringen om situation och uttryckt önskemål om ett snabbtbesked om huruvida propositionen kommer att innehålla några förslag om direktasubventioner till varven eller inte. Jag skall kommentera ett par saker som sade.Vi har noterat hans önskemål och synpunkter. Avsikten med att redovisa andraländers stödsystem är först och främst att redovisa dem för . Minambition är också här att skall få ett ordentligt och fullgottunderlag för ett kommande beslut. Vi är naturligtvis intresserade av att gåigenom andra länders stödsystem i den mån vi kan få dem redovisade. Livet ochvarvssituationen i världen är ju sådana att man inte alltid får riktigauppgifter om stödsystemen. Jag vill inte kommentera de frågor av som ärrena företagsfrågor - jag anser inte att det här är rätt forum för attkommentera dem. Men naturligtvis vill jag säga följande: behöver nyaorder vilket beslut som än kommer att fattas. Många har talat om arbetsmarknadssituationen iMalmöregionen och i . Jag vill gärna understryka vad ni har sagt.Den är mycket svår; för att inte säga allvarlig, och jag är väl medveten härom.Detta förhållande skall också finnas med i regeringens bedömningar. Eftersom är interpellant vill jag ägnahenne speciell uppmärksamhet. Hon har, liksom sina riksdagskolleger - fulltberättigat, tycker jag - talat om behovet av sysselsättningsfrämjande insatseri , Jag har en fråga som hon kan svara på vid tillfälle, det behövs ingetsvar : Kan jag räkna med hennes partikamraters stöd för insatser i ?På grund av regeringens satsning i t, ex, , som ser somett föredöme, utsätts jag nu för en mycket stark kritik från ledandecenterpartister runt om i landet. mig underhela valrörelsen för varvspolitiken och satsningarna i , Prot.1985/86:58 Min företrädare , Åsling har i kritiseratmig för planlösa och penningslukande insatser som ett led iröstfisket i , Faktum är, herr talman, att ledande centerpartister nuanvänder Uddevallasatsningen som det främsta exemplet när man angriper mig ochregeringen för regionalpolitiken. Kanske jag vid tillfälle kunde få besked, omcenterpartiet är att räkna med för insatser i , AnL 30 (): Beträffande det som industriministernbetecknade som en missuppfattning måste jag säga, att det sättet att uttrycka sigsom görs i svaret om subventioner är en vilseledande lek med ord. Men får manpengar är saken klar. Vad man från sida vill ha är ett klart och snabbtbesked. Jag skulle vilja beröra en annan fråga somindustriministern tar upp i svaret. Det gäller de långsiktiga åtgärder somskall gagna den industriella utvecklingen och därmed sysselsättningen iMalmöregionen, Det är nog bra med långsiktighet, men vad man nu vill ha ärfaktiskt en lösning på en akut kris. Det är lätt att sätta upp långsiktiga mål,och det är lätt att göra långa önskelistor över vad de målen skall uppfylla.Betydligt svårare är det att lösa den akuta krisen, och det är den som plågarMalmö . Därför måste en långsiktig lösning ta upp och behandla också denakuta krisen, Det ena goda utesluter inte det andra. Både och framtidenmåste in i perspektivet. Om man inte stöder nu och framåt,utan kastar ut mellan 6 000 och 10 000 människor i arbetslöshet, tror jag attden enskilde har mycket svårt att förstå visheten i en sådan långsiktigplanering. Ambitionerna må vara aldrig så högt ställda, när människor äroroliga för morgondagens jobb kan man inte komma med visioner som i bästa fallrör , När man kommer till de åtgärder som måste vidtas bör manåterigen överblicka den sydsvenska arbetsmarknadssituationen och medhistoriskt perspektiv. Då ter det hela sig ganska dystert, i synnerhet förMalmö, som är centralorten. Man kan faktiskt inte med bästa vilja i världenpåstå att regeringen har gjort mycket för att förbättra situationen där, ochdet är faktiskt och vi nu diskuterar, I vissa anmärkningsvärdasituationer har det t. o. m. varit tvärtom. tänker jag bl. a. på detödesdigra och olyckliga,beslutet att lägga ner tandläkarutbildningen i Malmöoch koncentrera utbildningen till . Tyvärr har det beslutet litet avsymbol över sig. Det måste vara ett besvärande faktum att koncentrationen tillStockholm, som är - vilket sagts i debatten - en närmast överhettad arbetsmarknad,som praktiskt taget saknar arbetslöshet, inte kunde få regeringen att tänka omens i den frågan. Det är inget undantag, utan det är regel att så sker. Vad mankan hoppas på nu är att regeringen tänker om när det gäller en sådaninställning. Är man beredd till det? AnL 31 (): Jag vill gärna kommentera industriministernssenaste anförande på det sättet att jag känner stor respekt för det allvar för problemen som han här redovisar. Jag accepterar förklaringen till att stödstrukturerna i andra länder skall utredas i samband med prövningen. Jag vill också kommentera listan över ämnen för utredningpå följande sätt: Om inte vi här i eller beslutsfattare i SvenskaVarv eller kan känna en fast övertygelse om att en marknad kanuppstå för fartygsproduktion på kommersiella villkor inom överskådlig tid, kanKockums inte överleva som ett levande företag. Det är dit som all utredning ochallt studium nu skall koncentreras: Kan vi tro att en marknad kommer tillbakaför ? I så fall skall vi hjälpa dit. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 1985/86:88 om näringspolitiken AnL 32 Industriminister ; har frågat mig om jag avseratt vidta åtgärder för att hejda en utveckling bland i synnerhet de mindreföretagen vars mest synliga tecken sägs vara en bristande investeringsvilja medförödande konsekvenser för utveckling, ekonomi och sysselsättning. Låt mig få konstatera att jag inte förstår vad det är förutvecklingstendens som avser. Faktum är att det finns en starkinvesteringsvilja. Således ökade de små och medelstora industriföretagensinvesteringar efter att ha minskat med drygt20 % . Enligt SHIO;s Småföretagsbarometer avser nästan 45 %av de små industriföretagen att göra maskininvesteringar under det närmasteåret. Till grund för denna gynnsammautveckling av småföretagens investeringar ligger bl. a. den allmännaekonomiska politik som regeringen fört samt de riktade insatser som gjorts inomramen för industripolitiken. Regeringen har bl.a. förstärkt de regionalautvecklingsfondernas resurser, ett särskilt stöd till teknikbaserade företaghar införts och Småföretagsfonden, som skall förstärka riskkapitalförsörjningentill småföretagen, har inrättats. Som regeringen deklarerat i budgetpropositionenkommer denna politik att ligga fast. Härigenom skapas den fasta grund som ärnödvändig för företagens investeringsplanering. AnL33 (); Jag ber att fåtacka för svaret. Industriministern säger i sitt svar att han inte förstårvad det är för en utvecklingstendens jag menar när jag hävdar att vi i vårtland inte har råd med den som jag kallar det "inrikes emigration" somsker då 270 000 mindre och medelstora företag inte expanderar och investerar såsom de kunde göra. Socialdemokratin visar alldeles tydligt att den inte förstårvad som är på väg att hända. Industriministern hänvisar till Föreningsbankensoch SHIO-Familjeföretagens Småföretagsbarometer som presenterades hösten 1985som stöd för sin tes om att allt är bra. Hans påstående visar att han inte harläst Småföretagsbarometern rätt. Den redovisar klart hur illa ställt det iverkligheten är i de mindre företagen. ISmåföretagsbarometern finns nämligen följande att läsa; -Fler änhälften, eller , av de mindre företagen avser inte att nyinvestera imaskiner eller inventarier den närmaste trots de mycketlåga investeringar som gjorts . - Exportföretagenhar en minskad optimism. - Lönsamheten harförsämrats. har mindre tillfredsställande lönsamhet nu än för ett årsedan. - Överskottet harminskat eller inte nått inflationstalet. - Likviditetenhar försämrats i ganska många företag. - Kostnadernaökar mer än inflationen. I en parallell utredning blandsamma grupp företag sägs att skattelagstiftningen alltmer blir ett hinder förfortsatt expansion. Framför allt är det marginalskatter och förmögenhetsskattersom utgör detta hinder. Men det som framför allt är oroande är att företagen iundersökningen klart säger ifrån - detta är mycket viktigt - att de inte villha fler anställda. Det innebär att företagen inte längre växer, vilket vorenaturligt. Dettakunde man läsa i undersökningen bland de mindre företagen. Industriministern säger i interpellationssvaret att han"inte förstår vad det är för utvecklingstendens som ". Min förstafråga till industriministern är därför: Förstår industriministern nu att vi är inne i en i högstagrad oroande utveckling med hänsyn tagen till den utredning som är presenterad? Industriministernfortsätter i interpellationssvaret: "Till grund för denna gynnsamma utveckling avsmåföretagens investeringar ligger bl. a. den allmänna ekonomiska politik somregeringen fört Han talar om riktade insatser, förstärktautvecklingsfonder, stöd till teknikbaserade företag och den inrättadeSmåföretagsfonden. Inget av allt detta har de mindre företagen egentligenbegärt. Det är ju just genom bl. a. denna politik som framgångsrika företagare,och även mindre framgångsrika, flyr och antalet jobb inte ökar i dentakt som skulle kunna vara möjlig. Jag menar att denna politik måste ändras. Få grupper har så systematiskt utnyttjats såsomskattekossor som de mindre företagen. Socialdemokratin har genomriksdagsbeslut, tillsammans med kommunisterna, belastat dessa företag med 15miljarder kronor i ökade skatter och avgifter enbart under de tre senaste åren.Bara 1985 beräknas dessa skatter och pålagor ha ökat med något mer än 5miljarder kronor. Antalet konkurser och nedläggningar, fusioner ochöverlåtelser av företag visar hur allvarligt företagen drabbas av utvecklingen. Min andrafråga till industriministern är: Är industriministern medveten om att om bara hälften avvårt lands småföretag anställde en person var, vilket borde vara fullt möjligt,skulle vår arbetslöshet kunna näst intill raderas ut på ? Nyckeln till tillväxten i vårt lands ekonomi och ökadsysselsättning skall sökas, och måste sökas, i de mindre företagen - det trorjag att vi alla är överens om. Den nyckeln är stimulans - inte hinder, intefler regleringar och inte ökade skatter. Dennyligen framlagda budgetpropositionen saknar initiativ, menar jag. Prot.1985/86:58 14januaril986 som ökarföretagens vilja och motivering för expansion och utveckling -tyvärr. : Är industriministern beredd att ta initiativtill rundabordssamtal tillsammans med de mindre företagen för att gå igenom deproblem som dessa företag har, så att vi får en bättre utveckling och fler jobbi vårt land? Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Jag har i talat väl omsmåföretagen och sagt att de har en utomordentiigt stor betydelse försysselsättningen i . En tredjedel av det totala antalet sysselsatta ärverksamma inom små och medelstora företag. Småföretagen svarar för en betydandedel av sysselsättningen på de mindre orterna, och småföretagen har en mycketstor betydelse regionalpolitiskt sett. Enligt SHIO:s Småföretagsbarometer hade en fjärdedel avsmåföretagen ökat sin sysselsättning . Och -detta är mycket viktigt att framhålla - en lika stor andel avsåg att öka sinsysselsättning . Regeringens politik har bl. a. inriktats på att hålla densvenska kostnadsutvecklingen under kontroll för att vi därigenom skall kunnabibehålla och förstärka vår internationella konkurrenskraft och skapa balans iutrikes-betalningarna. Denna övergripande ekonomiska politik har gynnat de småföretagen. Således har de små och medelstora industriföretagen kunnat uppvisaden högsta lönsamhetsnivån . Om jag än en gång gårtill SHIO:s Småföretagsbarometer, finner jag att den visar att två av tresmåföretag anser att deras lönsarnhet är mycket god eller tillfredsställande.Investeringarna har, som jag nämnde i mitt svar, ökat - inte minskat -under desenaste åren. Vidare har soliditeten i de små och medelstora företagenförbättrats. Därför, herr talman, har inte kommentarer ochinlägg något stöd vare sig i Småföretagsbarometern eller i verkligheten. Den ekonomiska politik som regeringen har fört har ocksåvunnit förtroende bland de människor som har haft planer på att starta egetföretag. Om inte har siffrorna, skall jag gärna sända över dem.Siffrorna visar att antalet nyetablerade företag fördubblades mellan åren 1982och 1983, och ytterligare ökningar torde ha skett . Det utbreddaintresse som finns för att starta eget företag skulle ju inte existera,om det inte fördes en fast ekonomisk politik och en industripolitik som skaparförtroende, Nyföretagandet ökar ju. Det bildas ju mängder av nya småföretagrunt om i landet. De fakta som föreligger om bl, a, småföretagens lönsamhet ochantalet nyetableringar visar en helt annan bild än den som försökerge. Jag menar att hans bild saknar förankring i verkligheten. Skulle det varaså, att småföretagarna vore tyngda av en oerhörd skatte- och avgiftsbördaskulle naturligtvis inte så många människor vara intresserade av att startaegna företag. Vi skulle inte ha den lönsamhet och den vilja till satsningar somstatistiken visar. Detär klart att jag möter många småföretagare, individuellt vid uppvaktningar ochresor samt inom organisationerna, som har synpunkter på skattesystemet, påarvs- och förmögenhetsbeskattning. Också jag tycker att det finns mångaotympligheter som jag skulle vilja rätta till. Vidare kan det gälla detta attuppgiftslämnandet är krångligt och att många småföi'etagare möter problem vidkontakten med myndigheterna. Men på industridepartementet arbetar vi inomgruppen med dessa frågor. Jagtycker emellertid att vi när vi diskuterar småföretagarnas situation skallhålla oss till fakta och inte komma med allmänna påståenden omutvecklingstendenser som inte finns. Mot bakgrund av att sägeratt småföretagare vill fly i tusental vill jag på nytt åberopa SHIO;sSmåföretagsbarometer, Enligt denna säger nio av tio tillfrågade småföretagareatt de finner det mycket eller ganska otroligt att de på grund av'besvärligheter eller dåligt företagsklimat i skulle vilja flytta utomlandsunder de närmaste fem, sex åren. Jag förmodar att de först om det skulle bli enborgerlig regering och sådan småföretagspolitik som den som fördes under de sexborgerliga åren kanske skulle sticka i väg, ser de ju möjligheter attexpandera, och det skall regering och riksdag vara mycket glada för. Detbehövs ingen rundabordskonferens. Diskussioner förs löpande i småföretagsdelegationenoch vid de utomordentligt goda kontakter som industridepartementet ochregeringen har med småföretagens organisationer. Det är viktigt att vi harsmåföretag som fungerar och utvecklas, och av den anledningen förs diskussioneri regeringens småföretagsdelegation. AnL 35 (): Industriministern ger sken av att de uppgifter som jag läste, och somär tagna från Småföretagsbarometern, inte äger sin giltighet. Det är ett ganskaegendomligt sätt att se på utredningar. Är det möjligen därför som situationenför de mindre företagarna inte förändras till det bättre, trots att det görssådana här enkäter, som jag vet att man också läser mycket noga i kanslihuset? Detär bra att industriministern talar väl om småföretagen och anser att de harstor betydelse. Men det räcker inte med att man talar väl. Jagskall bara ta ytterligare ett exempel, som berättar litet om situationen. Påett rörelseöverskott i ett företag om ca, ,, vilket är ett ganskanormalt rörelseöverskott, får företagaren kvar , efter egenavgifter,det som kallas arbetsgivaravgifter för de anställda och inkomstskatt. Då äringen förmögenhetsskatt inräknad. Om vi antar att den skattepHktigaförmögenheten i form av maskiner, fastigheter och varulager uppgår till ca 1milj, kr,, så återstår det, sedan företagaren har betalat sin förmögenhetsskatt,ca 40 000 för honom och hans familj att leva på. Detär dessa konsekvenser som företagarna anser vara rent orimliga - att varje årtvingas ta av företagets kapital och expansionsmöjligheter för att kunna leva,i stället för att kunna utveckla sitt företag. Det är bl, a, detta som gör attsituationen är oerhört svår för de mindre företagen. Jagnoterar att industriministern sade att det behövs ingen rundabordskonferens.Jag beklagar att intresset för att verkHgen komma till rätta med Prot,1985/86:58 problemenbland de mindre och medelstora företagen, som har drygt en miljon människoranställda, inte är så stort att man tar tag i de här problemen ordenthgt. Men jag konstaterar också att kontakten ändå tycks varabra, och därför är min förhoppning att industriministern framöver skall finnadet angeläget att se till att de små företagen, som betyder så mycket, sommåste utvecklas och som skall öka antalet anställda, får det intresse från industriministernsom den här branschen verkligen är värd. AnL 36 Industriminister : Det var en bra slutsats i den här debatten -att vi är överens om att de små företagen har stor betydelse för ochsvensk industri, att den ekonomiska poHtik och den industripolitik somregeringen för har varit framgångsrik och att småföretagen frodas i detsocialdemokratiskt styrda , AnL 37 (); Jag vill inte påstå att den socialdemokratiska politikenhar varit framgångsrik, när vi faktiskt får läsa om företagare somtycker att näringslivsklimatet i är för hårt att stanna kvar och verkai. Det finns alla skäl för oss att ta allvarligt på den här frågan. Vi lever ien relativt bra konjunktur .