prot · G90983 · 1985-12-31 00:00:00 — Orsaken fill att jag har ställt frågan är de uppgifter somhar kommit fram beträffande ett hemligt register, där man har registreratkvinnor som genomgått abort under fiden . Dessa kvinnor har infe känttill att de över huvud taget var registrerade. Varför blev de registrerade iett dataregister? Det finns också anledning att fråga statsrådet om detförekommer ytterligare liknande register som patienterna inte kännertill. Detkan mycket väl vara så. att det i olika sammanhang finns motiv för dessaregister inom sjukvården. Men jag anser att det är utomordentligt angeläget attpatienterna också känner till att de finns förtecknade i dessa register. Jag vill alltså fråga statsrådet: det ytterligaresådana här register, där patienterna inte är medvetna om att de ärregistrerade? Detta är speciellt känsligt inom sjukvården. Min bestämda uppfattning är att antalet register inomsjukvården måste minimeras. Det måste också dras en klar gräns mellan journaleroch register och när det gäller vem som skall ha tillgång till journalerna. Vi har haft en hearing i socialutskottet beträffandeaidsfrägan. Vi fick där bevis på att människor som befinner sig i riskzonen föraids, på grund av den rädsla som den pågående debatten om registrering inomsjukvården skapat, drar sig för att genomgå nödvändiga test för att få sinaförhållanden klarlagda. Jag vill ta detta som ett exempel på hur angeläget ochnödvändigt det är att de som besöker den svenska sjukvården verkligen får klartför sig att man inte blir registrerad utan att man får kännedom om orsakernahärtill, såvida det inte gäller de alldeles speciella fall som statsrådethänvisat fill. Jag tycker också att man skall minimeraantalet register, men det är även viktigt att vi har denna möjlighet, inteminst ur folkhälsosynpunkt. Det register som talar om hargodkänts av datainspekfionen och av . Det har en direktbetydelse för de inblandade kvinnorna när det gäller att bedöma riskerna förcancer osv. Om det skulle visa sig att det finns en sådan risk kan man kallatill särskilda hälsokontroller. Den fråga beträffande aidsproblematiken som tog upp sammanhänger med den patientjournallag som trädde i kraft den 1januari. Såvitt jag vet står också bakom den lagen. Jag kanemellertid tala om att vi förbereder eff förslag fill lagändring, som vi ämnarförelägga . Denna lagändring innebär att man skall kunna behållaanonymiteten vid testning. Omförekomsten av datalagrade personregister inomsjukvården 73GÖTE (): När det gäller aidsfrägan har vi varit enigaom vissa principiella förändringar. Men orsaken till de problem som jag nuhänvisar fill är bl. a. den debatt om registrering över huvud taget och omsjukvårdsregistrering som pågår. Det är därför jag menar att det är såangeläget att statsrådet klart far ställning och säger att det infe skallfinnas några hemliga register i sjukvården. Patienten måste givetvis få reda påvarför han eller hon har införts i ett register, såvida inte alldeles speciellaskäl när det gäller behandling föreligger - jag är medveten om att sådana behovkan finnas. Men låt mig fråga statsrådet: statsrådet att det ärett skäl för hemlig registrering att kvinnor genomgått abort under de är somdet register som föranlett min fråga omfattar? Om det är så att denregistreringen faller inom ramen för det rimliga, är jag rädd för att det finnsmånga andra skäl för registrering. Då är jag också mycket rädd för attförtroendet för sekretessen inom svensk sjukvård kommer att få en rejäl knäck. Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på fråga 1985/86:390 om flykitingsjukvård i Med anledning av att iranska krigsoffer nu tasemot i och att ärligen ett antal utländska medborgare kommer för vårdvia har frågat mig om jag aktivt ämnar medverka tillatt någon form av flyktingsjukvård kommer att förläggas till Hållnas sjukhem iVästerbotten eller i . Värd av ufländska patienter vid svenska sjukhus förmedlasav hälso- och sjukvårdshuvudmännens exportbolag, SwedeHealfh har beslutat rekommenderalandstingen och medlemskommunerna att träffa avtal med av ufländska patienter för värd i . länslandstingskommun har ännu inte träffat avtal med bolaget. Enligt min mening är värd avutländska patienter en landstingskommunal angelägenhet. Det finns därför intenågon anledning för mig att ta inifiafiv i denna fråga. Jag vill dock framhållaatt verksamheten inte får ske i former som står i strid med hälso- ochsjukvårdslagens mäl om en god hälsa och vård på lika villkor för helabefolkningen. 75ULLA ORRING (fp): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag beklagardock att svaret infe ens innehåller en viljeyttring. har tecknat avtal med 150 kommuner ommottagande av flyktingar i . Även i Norrlandskommunerna har manförklarat sig villig att ta emot flyktingar. Min fråga gäller särskilt de krigsskadade som behöversjukvård, oavsett om det rör sig om psykiskt eller om fysiskt skadade. Enligtuppgifter som jag inhämtat har man i tecknat kontrakt medinvandrarverket om 24 vårdplatserför krigsskadade som kommer hit från andra länder. Som statsrådet påpekade ochsom jag framhållit i min fråga har en grupp krigsskadade från kommit tillSverige. Samtliga i gruppen placerades i . I har vi dels , som kanerbjuda specialistsjukvård, dels sjukhemmet i Hållnas. Detta sjukhem ärnedläggningshotat, om nu inte särskilda insatser kan komma i fråga. Jag vet attstatsrådet väl känner till den här problematiken - jag tänker då närmast påbesöket i . Enligt uppgift frän december månad var det då200 krigsskadade och svårt sjuka som ville komma till . har vi självfallet möjlighet att ta hand om sådanapå samma sätt som vi tar hand om andra flyktingar - dock under förutsättningatt regeringen tillskjuter erforderliga medel. En sådan humanitär inställningtill skadade finns väl dokumenterad även i vårt län. Genom placering av de skadade inom länskulle de humanitära önskemålen fillgodoses. Dessutom skulle en sådan åtgärd gelänet en möjlighet att rädda ett nedläggningshotat sjukhem. Därigenom skullejobben för de 170 personer som är anställda där och hela bygden däromkringkunna räddas. Jag anser att statsrådets ansvar i denna fråga är avavgörande betydelse. Jag önskar således att statsrådet kunde avge enviljeyttring i detta sammanhang. Min viljeyttring är följande: De människor somvi i kan ta emot skall ges en möjlighet fill värd. Således harSwedeHealfh undertecknat ett avtal med flertalet landsting. Men man har ännuinte skrivit under något avtal med - AC landsting.Enligt uppgifter som jag har inhämtat pågår dock diskussioner i detsammanhanget. När det gäller Hållnas sjukhem villjag framhålla att jag vid mitt besök i hade överläggningar medrepresentanter för kommun. Man har tillsatt en arbetsgrupp inomlandstinget. Denna har i uppgift att studera olika möjligheter. När man igruppen har kommit litet längre i sitt arbete och kan presentera olika uppslagoch idéer som man vill diskutera med departementet, skall man ta kontakt medmig. Vi skall då undersöka om vi gemensamt kan finna någon lämplig lösning närdet gäller Hållnas sjukhem. 77ULLA ORRING (fp): Jag tackar statsrådet för det senasteinlägget, vilket jag bedömer vara mera positivt än det tidigare avgivna svaret.Jag konstaterar att det finns en möjlighet för oss i att tahand om krigsskadade flyktingar. Vi kan således här utföra en humanitär insats.Samtidigt vill jag framhålla att verksamheten självfallet skall bedrivas iöverensstämmelse med hälso-och sjukvårdslagen. Jag betygar aff vi kan erbjudaen fullgod sjukvård bäde pä och på våra sjukhem. Det är angeläget att krigsskadade flyktingar kan vårdasäven i den norra delen av . Jag tror att sjukvården där är fullgod bådevad gäller 1985/86:83 specialistbehandling och vad gällerde insatser som sjukvårdspersonalen kan göra. Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Föredrogs och hänvisades 1985/86:290-298fill konstitutionsutskoti:et 1985/86:299-301till lagutskottet 1985/86:302och 303 fill utrikesutskottet 21 § Anmäldes och bordlades 1985/86:92 Kilomeferskatten 22 §Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1985/86:122 av () till finansministern omvalutaregleringen: En grundläggande regel för svenskamedborgares förhållanden vid utflyttning från är att en person somemigrerat från äger förfoga över sin egendom, dvs. äger föra sinegendom med sig till sitt nya hemland. Så länge den totalitära statenskontrollfunktioner inte genomförts fullt ut i , är denna rättighetegentligen så självklar att den inte skulle behöva ifrågasättas. Svenskvalutareglering är emellerfid sådan att man på allvar måste ifrågasätta omdenna självklara rättighet verkligen existerar i . Det kan synas rimligt att kontroll genomförs av enemigrants skatteförhållanden i innan han får status avvalutautlänning, så att en emigrant inte lämnar efter sig en stor oregleradskuld till stat och kommun. Detta torde också ha varit den rimliga bakgrundentill att vid prövning av svensk emigrants ansökan om överföring avkapital hos begär särskilt yttrande om vederbörandesskatteskulder. har i sin författningssamling upptagit enbestämmelse, som i nuvarande praxis innebär att en persons valufasfatus skallavgöras med utgångspunkt från hans skatterättsliga status, bedömd medtillämpning av 53 § kommunalskattelagen. har dubbelbeskattningsavtal rned de flesta länder,vilket innebär att en persons skattefrågor icke avgörs av svensk skattelag utanav dubbelbeskattningsavtalet. Samma persons valutamässiga status skall, somförut påpekats, enligt praxis avgöras i enlighet med den svenskaskaftelagen, som alltså inte är tillämplig i skattehänseende. Valutafrågor avgörs alltså i enlighet med skatteregler sominte är tillämpliga från beskattningssynpunkt. Detta absurda förhållande har än mer accentuerats, sedankommunalskattelagens 53 § ändrats så att en person som är skatte-och valufauflänning kan, om svensk skattemyndighet finner det motiverat frånfiskal synpunkt, förklaras ha återvunnit status som skattesvensk. Detförefaller från rättslig synpunkt unikt att en person av en stat kan tilldelasstatus i ett eller annat hänseende utan att personen vidtagit någon som helståtgärd som syftar till att uppnå denna status. Det är emellertid än mer absurt,om man betänker att ett sådant beslut om skattestatus leder till långtgåenderättsliga konsekvenser inom ett helt annat rättsområde - valutaregleringen-utan att detta avsetts med ifrågavarande regler. Lagstiftaren har alltsåstiftat en lag, som därefter av verkställande myndigheter tillämpas pä ettannat rättsområde. Extrapolerad rättstillämpning borde inte få förekomma i etträttssamhälle. Ärfinansministern beredd att vidta någon åtgärd för att förhindra attvalutafrågor avgörs av annan lagstiftning än valutalagstiftningen? Ärfinansministern, bl. a. mot bakgrund av de absurditeter som berörts i dennainterpellafion, beredd aff medverka till att valufaregleringen helt avskaffas? 1985/86:123av () till bostadsministern om nettoaviseringen beträffandestatliga bostadslän: uppdrog regeringenåt bosfadssfyrelsen aff utarbeta ändrade rutiner avseende utbetalning avräntebidrag. Beslutet innebar att fick i uppdrag attpresentera en metod för utbetalning av räntebidrag direkt tillbosfadsinstituten i stället för till den enskilde låntagaren - s. k.nettoavisering. Detta innebär att räntebidraget delas upp mellan det statligabostadslänet och bottenlånet och dras från lånekostnaderna för resp. lån vidförfallodagen. Föredragande statsråd framhöll i 1983 årsbudgetproposition att en övergäng till s. k. nettoavisering skulle medförabetydande besparingar för staten, främst till följd av atträntebidragsutbetalningarna kan ske senare än enligt det system som hittillsgällt. Föredraganden konstaterade även att merkostnader kommer aff uppträda viddet första aviseringsfillfällef, beroende på att räntebidraget kommer affutbetalas senare än som sker. Föredragande statsråd slog vidare fast attbland de tänkbara metoder för nettoavisering som bör införas, skall den väljassom är mest gynnsam förl staten. Systemet med nettoavisering skulle ävenomfatta redan utbetalade län. har fullföljt regeringens uppdrag ochändrar vid avise-ringen sina rutiner för utbetalning av räntebidragtill låntagare hos länsbostadsnämnden. Ändringen gäller under förutsättning attlåntagaren har bottenlån hos BOFAB, eller stadshypoteksinstituten. De ändrade rutinerna för utbetalning medför ingenförändring för. de låntagare som har sin förfallodagefter . Fördelåntagare som har sin förfallodag före kommer däremot systemet mednetto- Prot.1985/86:83 20februari 1986 aviseringatt innebära att endast hälften av räntebidraget utbetalas . Dessalåntagare kommer att få ökade kostnader i varierande omfattning. Den ökadelikviditetsbelasfningens storlek beror på vid vilken tid under det förstahalvåret förfallodagen för botfenlånet inträffar. I vissafall kan kravet pä ökad likviditet bli i storleksordningen . Det är inte rimligt att strävandena att minska statenskostnader för räntebidrag sker på ett sådant sätt att vissa låntagare belastasoch andra inte, eller att de som fär ökade kostnader belastas olika på grund aven slumpmässigt erhållen förfallodag. Den information som utgått från bostadsstyrelsenom de ändrade utbetalningsrutinerna till låntagarna har vidare varitsynnerligen bristfällig. Risken är uppenbar att många låntagare upplever sig fåvetskap om dessa nya rutiner först när de erhåller låneavin med krav på ökadinbetalning i förhållande till tidigare aviseringar. Det kan inte anses vara i överensstämmelse med en godsocialpolitik att låta vissa låntagare bära statens hela besparing pä 200-300milj. kr., vilket införandet av systemet med nettoavisering beräknas ge. Endylik besparing måste fördelas någorlunda rättvist och åtgärden utformas på ettsådant sätt att man inte riskerar att helt slå sönder redan hårt ansträngdaekonomier för småhusägare, ofta barnfamiljer, med små möjligheter att avsättade ytterligare medel som krävs för att bära de ökade länekostnaderna under1986. Det är även anmärkningsvärt att låntagare som beviljats lån under vissavillkor utan vidare får villkoren så markant föriindrade som systemet mednettoavisering innebär. Retroakfivitet i "lagsfiftningen" brukar mannormalt inte godta. Det hade därför varit rimligare att enbart låtanytillkommande län omfattas av systemet med nettoavisering om inte metoden kanutformas på ett mer rättvist sätt för de låntagare med äldre län som avsesanslutas till systemet. Medhänvisning till vad som anförts vill jag fråga bostadsministern: Vilka åtgärder är regeringen bereddatt vidta för att åstadkomma en mer rättvis fördelning av de enskildalåntagarnas kostnader vid införandet av systemet med s. k. nettoavisering? 1985/86:124av () till utbildningsministern om de studerandes ekonomiskaförhållanden: I dagens studiemedelssystem inryms"fällor" som den studerande är omedveten om. I ett fall somrefererats i pressen beskrivs situationen för två samboende studerande. Deförde med sig ca . var i studieskulder, och då deras löner ansågs lågafick de båda uppskov med återbetalning av studielånen. I och med att deskaffade gemensamt barn förändrades situationen. Reglerna är då sådana att manjämställs med gifta makar, och därmed läggs av makens lön ovanpå makans,och omvänt, när man beräknar återbetalningen. I och med att familjen växteförsämrades ekonomin dramatiskt med detta beräkningssätt. Detta förhållande och det allmänt försämrade ekonomiskaläget för studerande och förvärvsarbetande med studieskulder utgör ett hinderför många att studera. Att man trots studier och förvärvsarbete blir beroendeav socialbidrageller föräldrars ekonomi sfimulerar inte ungdomar att vidareutbilda sig. har många som söker socialbidrag tunga krav pååterbetalning av studielän. Den effekt som ett barn får för sammanboende uråterbetalningshänseende har också överraskat pä ett sätt som påtagligtförsämrat ekonomin. Jag vill därför fråga vilkaätgärder utbildningsministern ämnar vidta för att förbättra förhållandet förstuderande. 1985/86:125 av () till socialministern omnormen för socialbidrag; En undersökning frän statistiskacentralbyrån har visat aff 700 000 svenska hushåll lever under normenför socialbidrag, i dagligt tal kallat existensminimum. En lika stor grupp haren pressad ekonomi med ytterst små marginaler i förhållande till denfastställda . Familjer med tre eller flera barn har de störstaekonomiska svårigheterna. Mera än fyra av tio hushåll med flera än tvä barnlever under för socialbidrag. De allt flera rapporterna om ett ökande antal människorsom har rätt fill socialbidrag har startat en välgörande debatt om defördelningspolitiska effekterna av samhällets skattepolitik ochtrygghetssystem. Många människor frågar sig i debatten också på vilket sättnormen för socialbidrag har utarbetats och vilket innehåll i konsumtionen somnormen för socialbidrag avses ge utrymme för. Med hänvisning till ovanståendefrågar jag socialministern om hon för kammare kan redogöra förvilken konsumtion som för socialbidrag ger kostnadstäckning för. 23 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1985/86:395 av () till industriministern om en industriell satsning i : I samband med presentationen av dets. k. Malmöpakefet uttalade industriministern i en radiointervju attblekingarna skulle varit tacksamma för en motsvarande satsning i län.Ja, förvisso skulle blekingarna hälsa en motsvarande satsning på frånstatsmakternas sida med tillfredsställelse. Behovet av en sådan satsning är juockså enormt stort i just . Prot.1985/86:83 När kan blekingarna förvänta sigden satsning som industriministern nu 20 februari1986 tydligen insett behovet av? \ 1985/86:396 av iMalmö (m) fill statsrådet om statens ersättning till kommunerna för kostnaderna förflyktingar: har trots sin mycket högaarbetslöshet och stora antal socialbidragstagare ändå tagit emot ett stortantal flyktingar. Tyvärr innebär detta flyktingmottagande stora påfrestningarpå Malmös ekonomi, då den statliga ersättningen för flyktingkostnaderna betalasuf långt i efterhand. Är invandrarministern beredd attmedverka till förändringar, så att statens ersättning till kommunerna förflyktingmottagandet kan betalas ut snabbare än vad som sker ? 24 §Kammaren åtskildes .