prot · G909159 · 1985-12-31 00:00:00 — inledningentill betänkandet: "Målet för trafikpolitiken är att erbjuda entillfredsställande transportförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiskakostnad." Jag tror inte att den som måste släpa resväskor, barnvagneller sömniga småbarn - Gotlandstrafiken bedrivs ju främst - trevåningar upp på Prot, 1985/86:159 Färjetrafiken till , m. m. 10 protokoll 1985/86:158-159 Färjetrafiken till , m. m. smala ochbranta trappor är beredd att skriva under på att detta är en tillfredsställandetransportförsörjning. Jag tror inte heller att den som får stå kvar på kajendärför att de fåtaliga platserna är upptagna eller därför att lastfärjan gårmed farligt gods och inte får ta passagerare är beredd att tala om entillfredsställande transportförsörjning. Inte heller kan jag tänka mig att den som måste ta fyrtiomils omväg eller vänta till helgen med att resa, därför att han eller hon ärrullstolsbunden, har något så trivialt som en stukad fot eller helt enkelt ärgammal och sliten i lederna - fartyget saknar hiss - vill kalla detta entillfredsställande transportförsörjning. Jag vill säga några ord till om kapaciteten att tapassagerare på . Fartyget är alltså en lastfärja, och anledningen tillatt den över huvud taget har passagerarplatser är att man vill ge medföljandechaufförer en möjlighet till övernattning ombord. Det är knappast möjligt ochdefinitivt inte rimligt att räkna med att lastbilschaufförer i tjänst skall trängasihop i flerbäddshyt-ter. Därförblir utrymmet för andra passagerare, som ärfriska och rörliga nog att ta sig fram ombord, ytterligare begränsat. I transportrådets utredning om Gotlandstrafiken står detatt läsa: "Med hänsyn till GUTES passagerarkapacitet m. m. antas hälftenav trafiken falla bort." Det borde inte vara svårt att förstå att vi inteapplåderar ett förslag som får sådana effekter. Och, som transportrådet ocksåskriver, kanske blir det värre ändå, "om linjen får negativt rykte". Så några ord om den äldsta av Gotlandsbolagets färjor itrafiken, . Qm det fartyget tas ur trafik, uppstår enkapacitetsbrist under högsäsong och dessutom försvinner den enda möjlighetenatt sätta in reservkapacitet vid oplanerade varvsbesök m. m. Därmed lämnar jag begreppet tillfredsställandetransportförsörjning och går i stället in på riktlinjerna för fastställande avtaxor i Gotlandstrafiken. Utskottet har ställt sig bakom förslaget att strykakopplingen mellan Gotlandstaxan och SJ-taxan. Sant är att den s.k. SJ-principeni praktiken redan frångåtts genom att med en logiskkullerbytta förklarade att avstånden och ärlika långa - dvs. priset sattes lika. Jag tror inte jag behöver säga att det vardet högre priset som fick gälla på båda linjerna. Sant är också att SJ-taxanskonstruktion är sådan att det blivit betydligt svårare att göra enjämförelse. Som vi påpekar i motion 329 borde det dock vara fulltmöjligt att utgå från SJ:s genomsnittliga taxor och genomsnittliga rabattdjupunder olika veckodagar för en viss sträcka när det gäller att avgöra vilkataxor och rabatter som kan vara skäliga i Gotlandstrafiken. Jag kommeri detta avseende att stödja reservation 3. Däremot anser jag att en ökad differentiering kan vara ettbra styrmedel för att i någon mån komma till rätta med den storatrafikbelastningen särskilt vid helgerna . Med tanke på att turistnäringen tillför ett partusen välbehövliga arbetstillfällen är jag också mycket nöjd med utskottetsformulering om prisdifferentieringen, där man talar om att den bör förenas med"andra åtgärder i syfte att vidmakthålla och stärka turismens roll". Under punkt 4 i betänkandet skriver utskottet omGotlandstillägget och annat fraktstöd. Propositionens förslag om att slopasåväl prisregleringen som det därmed sammanhängande Gotlandstillägget ochstatsbidraget till lastbilsföretagen förorsakade stor oro inom det gotländska näringslivet.Det nuvarande systemet saknar inte brister, och det finns ingen anledning föross gotlänningar att motsätta oss en bättre utformning av taxorna för godstransport.Ett direkt avskaffande av stödet och prisregleringen skulle dock, som tidigarenämnts här , få så allvarliga-ja, i en del fall rent av katastrofala - konsekvenser för det gotländskanäringslivet att det inte kan godtas. Utskottet har visat sig vara mottagligt för dessa argument och har glädjandenog undanröjt en stor källa till oro inom det gotländska näringslivet. Beträffande ökad konkurrens i Gotlandstrafiken anser jagatt utskottets överväganden i stort sett är riktiga. Jag beklagar dock att maninte vill ta steget full ut, att man inte inser att den enda lösning som skullege staten en i förhållande till resursinsatsen rimlig insyn vore ett statligtövertagande av trafiken. Ingen annanstans i landet bedrivs mellanregionaltrafik av ett privat bolag med vinstintressen. Vidare är det nästan omöjligt att göra en rättvisande jämförelsemellan kostnaderna för Gotlandstrafiken och jämförbar trafik i andra delar avlandet, eftersom beräkningsgrunderna är annorlunda. Över fast mark kan manbygga vägar. Över mindre vattendrag kan man bygga broar. När det gällertrafiken över måste man använda sig av fartyg, vilka behöver förnyasmed jämna mellanrum. Kapitalkostnaderna belastar därför Gotlandstrafiken på etthelt annat sätt än övrig trafik i landet gör. Att jag anser att staten bör ta fullt ansvar förGotlandstrafiken innebär dock inte att jag stöder reservation 6, som gäller ettförstatligande av Gotlandsbolaget. Ett förstatligande innebär ett inköp avbolaget, och jag har svårt att tro att det finns något större intresse blandskattebetalarna för att stoppa ännu mer pengar i fickorna på Gotlandsbolagetsaktieägare. Motion T308 har heller inte detta som syfte, vilket jagför undvikande av missförstånd vill understryka. Ett statligt ägt tonnage bordedå kunna tillfredsställa en del av de krav som man kan ställa. Man bör nämligenkunna kräva: - större inflytande över trafiken, - likartadtrafiksituation i olika regioner i hela riket, - enklarejämförelser med annan mellanregional trafik samt - ett tonnage sombättre anpassas till trafikbehovet och mindre till andra-handsvärde,möjligheter till utchartring osv. Tyvärr tycks tiden inte vara mogenför ett samhälleligt totalansvar för gotlänningarnas möjligheter tillförbindelser med övriga riket. Jag avstår därför från att yrka bifall tillmotion T308. Slutligen, herr talman, vill jag uttrycka mintillfredsställelse över att man i fråga om Gotlandstrafiken nu har kommit framtill ett beslut i . Orosmomenten har varit många för de berörda förden tid som trafiken diskuterats i olika instanser. Inte minst inför årets turistsäsonghar osäkerhe- Färjetrafiken till Golland, m. m. Färjetrafiken till , m. m. Av och till har det sett mycket negativt ut för Gotlandstrafiken. Sedan bashamnsalternativet och det slopade fraktstödet nuavförts från dagordningen kan vi se framåt med viss tillfredsställelse. Somnybliven riksdagsledamot är det med glädje som jag konstaterar att en stark ochenig opinion kan påverka besluten. Med undantag av avskaffandet av den s. k. SJ-principenyrkar jag bifall till trafikutskottets hemställan i detta betänkande. Idetta anförande instämde (). 131BIRGER ROSQVIST (s): Jag är en av dem som har undertecknat dettautskottsbetänkande. Men jag fann ändå skäl att avge ett särskilt yttrande. Detgäller den fråga som ett flertal talare här har berört, nämligen fråganom vintertrafiken och det tonnage som skall användas i det avseendet. När det gäller de studier som utskottet har gjort och somäven jag själv haft möjligheter att göra i , dit de här fartygen går,måste jag säga att jag vid närmare eftertanke inte finner det fartyg som manhär talar om -lastfärjan - vara särskilt lämpligt för passagerartrafik.Jag har full förståelse för den opinionsstorm som har blåst upp på medanledning av de tankar som förts fram i detta sammanhang. Den bål vi talar omär relativt ny, men den är inte, som sagt, byggd för passagerartrafik ulan denär byggd för lastbilar och gods. När det nu sägs att denna båt myckel väl kan uppfyllakravet på att köra passagerare, undrar jag om man är medveten om vad mantalarom. Vi skulle inte hänvisa några människor som bor på fastlandet till attåka godståg därför att tågen inte går - det må vara åtnord, syd, ost eller väst. Vi skulle inte skicka passagerare med lastbilar.därför att det blir billigare än med buss - sådana tankar skulle vi aldrigkomma på. Men när det gäller har dessa tankar av någon anledning kommitfram. Medel anslås för denna trafik, och utskottetsäger att man inom den ekonomiska ram som gäller för trafiken skall söka tillgodose rimliga krav på service och komfort för passagerarna.Jag tyckte att denna skrivning skulle vara tillräcklig för att få enpassagerarbåt att köra folk mellan och fastlandet, men det verkar intevara så. Därför, herr talman, fann jag skäl att i ett särskilt yttrandepoängtera vilken kvalitet som kan erbjuda passagerarna. Jag vet att det kommer att göras överviiganden om hurtrafiken skall utformas den kommande vintern, och det bör beaktas att intepassar i denna trafik för passagerare. Enligt uppgifter som har bestyrkts avGotlandsbolaget finns det, som redan har framhållits, möjlighet att genom desänkta oljepriser som gäller köra inom den ekonomiska ram som utskottet härtalarom. Det finns då ingen anledning att köra med någonting ännu billigare, såatt ramen blir ännu mindre. Låt vara att detta är ett förslagsanslag, men närutskottet skriver "inom den ekonomiska ram som gäller för trafiken"vore det gnetigt av alt återigen börja pruta. Jag har velat poängtera detta och framföradet till kammarens protokoll. 132JERRY (): a. olika former av uppvaktningaroch inte minst den namninsamling som tidningen tog initiativtill har visals vilket massivt motstånd sorn finns rnotregeringens och transportrådeis planer på en bashamnstrafik mellan ochfastlandet med som enda hamn under lågsäsong. Det är därför i och försig bra alt trafikutskottet i sitt betänkande 1985/86:26 slagit fast attplanerna på en bashamnstrafik måste överges. Man tvingas emellertid samtidigtkonstatera att regeringen ingalunda givit upp planerna på sådan trafik. Såvittjag kan förstå är bashamnsalternativet för regeringens del tills vidare baravilande i förhoppningen att opinionen på skall lugna ned sig. Iregeringens proposition 1985/86:105 står det nämligen alt "en bashamnstrafikbör genomföras först då en bredare uppslutning kring denna kan uppnås". Jag är övertygad om att de neddragningar i trafiken på densydliga linjen som förordats i propositionen är ett försök frän regeringenssida att få en mjukare och mindre uppseendeväckande övergång till enbasharnnsmodell. Genom att steg för steg "dra in på den minst lönsammatrafiken" - del är den formulering sorn används i propositionen -försvinner större delen av passagerartrafiken på sydlinjen ulan attdetta väcker särskild uppmärksamhet eller opinion. En neddragning av trafiken i enlighet medregeringsförslaget innebär i praktiken att den civila persontrafiken underlågsäsong koncentreras till . Det mindre antalet turer till exempelvisOskarshamn kommer ju i hög grad att beläggas av värnpliktiga, som ifortsättningen inte kan utnyttja flyget i någon större utsträckning. Ett utmärkt bevis pä att regeringen trots allt är uteefter att ta bort persontrafiken på den sydliga linjen under i vart falllågsäsong är för övrigt förslaget att transportera passagerare med /s är, som flera talare före mig inycket riktigt framhållit, ettlastfartyg som, när det gäller tillgänglighet och komfort för människor, intemotsvarar rimliga krav. Trapporna är branta och smala, hiss saknas m.m., vilketpraktiskt taget omöjliggör för äldre, handikappade och personer rned barnvagneller större resväska att ta sig fram. Dessutom går detta fartyg med s. k.farlig last . Och är vanligapassagerare i stort sett utestängda från möjligheten att transporteras medfartyget. Det förhållandet att trafikutskottet i sitt betänkande åena sidan uttalat att planerna på en bashamnstrafik "torde fåöverges", men å andra sidan hemställt att måtte lämna utanerinran vad föredragande departementschefen anfört under avsnittet Entillfredsställande transportförsörjning för m. m., innebär enmotsägelse. Del är nämligen just under detta avsnitt som departementschefenförordat neddragningar i den sydgående trafiken och uttalat att bashamnstrafiktrots allt bör genomföras. Jag har inte något yrkande, utan vill barapassa på tillfället att uttrycka min förvåning och mitt beklagande över attbashamnsalternativet inte är ute ur bilden . Men gotlänningarna och de många förelag och enskilda runtorn i som skulle drabbas hårt om Gotlandstrafiken skars ned på det sättsom Färjetrafiken till , m. m. 1985/86:159 förordats har väl i det här lägetinget annat val än att hoppas på att de starka opinionsyttringar som kommit tilluttryck i frågan skall respekteras. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om lagutskottetsbetänkande 36.) Kammaren övergår nu till att behandla trafikutskottetsbetänkande 27, som gäller ändring i körkortslagen. 134JAN (): Förslaget om ändring i körkortslagen, sornbehandlas i trafikutskottets betänkande nr 27. innebär en avsevärd skärpning avde regler som gäller för körkortsåterkallelse. Vi moderateravstyrker regeringens förslag och reserverar oss rnot trafikutskottets majoritetsförslag. Jag vill här redogöra för grunderna till vårt ställningstagande. Den fråga som kammaren nu skall fatta beslut om behandlarändringar i körkortslagen och, i förlängningen, människors möjlighet att genomindividuella transporter träffa vänner, utöva en aktiv fritid m.m. Med enaktiv fritid menas inte enbart att kunna förflytta sig till en plats att utövafritidsaktiviteter på. Jag tänker också på alla dem, inte minst ungdomar, .somhar bilar som hobby. Motorintresset är stort i värt land. Bland ungdomar ärmotorintresse och rnotorhobby en av de största fritidsfrågorna. Socialdemokraternahar tidigare visat sin njugghet mot just dessa ungdomar. Vi vet också att bilen spelar en central roll för mångamänniskor. värnar om bilen och bilismen. De flesta riksdagsbeslutsom fattats under en följd av år har syftat till att försvåra innehavet av bil.Det är, enligt vår mening, olyckligt. Det har visat sig att bilisternas respekt förgällande hastighetsbegränsningar har minskat. Det är olyckligt. Det är viktigtatt trafikanterna i större utsträckning följer gällande regler. Enligt våruppfattning finns det starkt stöd för att i möjligaste mån undvika att dra intrafikanternas körkort vid denna form av lagöverträdelser. Därför har vi ocksåsagt att det finns anledning att låta undersöka alternativa straff. Denutredare som redan är tillsatt för att göra en översyn av vissa körkortsfrågorbör även utreda denna fråga. Detta har också lagrådet framhållit. Vi får heller inte glömma bort att informationsinsatserkan ge gott resultat vad gäller en bättre anpassning av hastigheten på våravägar. När det gäller just förslaget om ändring i körkortslagens16 §, dvs. i grunderna för återkallelse av körkort, har som sagt lagrådet haftstora invändningar mot förslaget, som helt klart kommer att leda till en ökningav antalet körkortsåterkallelser. Lagrådet anser inte att man nu är för släpphänt med attingripa enligt 16 § och anser därför inte att några särskildalagstiftningsåtgärder är påkallade i det här avseendet. Lagrådetsäger också: "För den händelse förslaget är avsett att medföra en Prot, 1985/86:159 ändring igällande rätt måste det bestämt avstyrkas." Vi ansluter oss till lagrådets skarpa kritik och yrkar därför ~. avslag påförslaget om ändring i körkortslagens 16 §, och bifall till reserva- * Då vi instämmer i lagrådets uppfattning att det inte nukrävs några särskilda lagstiftningsåtgärder när det gäller återkallelse avkörkort och varning, yrkar jag också avslag på förslaget till ändring ikörkortslagens 22 § och bifall till den moderata reservationen 2. Förslaget till ändring i 23 § körkortslageninnebär att det skall räcka med ett utslag frän ett s. k. evidensinstrumenl vidutandningsprov för att körkortet skall omhändertas. finns det ingetsådant instrument som kunnat godkännas. Att använda en metod vid promillernätning som inte kunnattypgodkännas är principellt felaktigt. Rättssäkerheten är i fara. Del framgårinte minst av att det enligt lagförslaget skall räcka med att promillehalten"kan antas ha uppgått till ". Den grundläggande tesen isvenskt rättsväsende, oskyldig tills bevisat skyldig, frångås. Ett minimikravär att det s. k, evidensinstrurnentet skall vara typgodkänt och nogakontrollerat. Kommunikationsministern nämner själv detta ipropositionen, där han anför: "Det kan därför diskuteras om det frånrättssäkerhetssynpunkt är försvarligt att grunda ett beslut om omhändertagandepå analysresultatet från ettevidensinstrumenl---- ." Dess värre har denna insikt inte påverkat Man kan också fråga sig varför propositionens förslag idenna del inte har remissbehandlats i sedvanlig ordning. Jag yrkar avslag på förslaget till ändring av23 S körkortslagen, och bifall till reservation 3. I propositionen föreslås att en ny paragraf, 47 a §, skall införas i körkortslagen. Den behandlar frågan om befogenhet för allmänna ombudet attförelägga varning. Om man, vilket föreslås i propositionen, ändrar radandepraxis, bör beslutanderätten i sin helhet ligga kvar hos länsrätterna tills denya principerna har stabiliserats och ombuden behärskar dessa. Detta är ocksåvad lagrådet har anfört. Jag yrkar avslag på förslaget att införa en ny paragraf, 47 a §, i körkortslagen och bifall till reservation 4. har tillskrivitordförandena i partiernas riksdagsgrupper i den fråga som behandlas i dettabetänkande. Motormännen är landets största fristående motororganisation och har200 000 medlemmar. Brevet avslutas med följande ord: "uppmanar därför samtliga riksdagspartier att, vid den kommandebehandlingen i , avslå regeringens proposition orn ändring ikörkortslagen." Jaginstämmer i den uppmaningen. Att socialdemokraterna och kommunisterna stödjer förslageni trafikutskottets betänkande var inte helt oväntat, men inte väntade jag migatt bådecenterpartiet och skulle stödja förslaget om ändringar i 151 Prot.1985/86:159 Herr talman! Jag vill också fåklarliigganden från utskottsmajoriteiens talesman när det gäller tvåfrågor. ~- ] ] För det första: Förslaget om användande av evidensinstrumenl vid Ändringi körkorts- ... ,, . n , - , - ulandmngsprovar rnrnst sagt kontroversiellt. Av vilken anledning har rnte dettaförslag remissbehandlats i vanlig ordning genom hörande av rnotoror- År det inte naturligt att lagrådet får yttra sig i en sådan För detandra: År det tänkt att någon form av kompensation kommer att utgå, ornen bilist fårsitl körkort omhändertaget och sedan frias? Och i så fall, vilken?Svaret kan säkert vara av intresse bl. a. för den som behöver körkortetför sitt yrkesarbete och som blivit fråntagen detta utan att ha begått 135 (): betänkande nr 27 som vi nubehandlar är ju. som vi hörde av , föranlett av regeringensproposition orn ändringar i körkorlslagen. De föreslagna ändringarna innebär att man i störreutsträckning ån skall kunna återkalla ett körkort, bl. a. vidgrova hastighetsöverträdelser. Allmänna ombud skall få rätten att utfiirdavarning, och del skall finnas möjlighet att efter utandningsprov provisorisktomhänderta ett körkort. Som nämnde har alltså i motionföreslagit att propositionsförslagen i sin helhet skall avslås. herrtalman, förvånande att i fyra till betänkandet fogadereservationer yrkar avslag på propositionens förslag. För det första är del förvånande alt reservanterna intevill vara rned och införa åtgärder, som kan bryta den allt svårareolyckstrenden i trafiken. Vi vet alla att trafikryirnen har blivit hårdare ute påvåra vägar och gator. Antalet olyckor har allvarligt ökat. Med högr'e hastighetblir följderna av trafikolyckorna svårare, fler medtrafikanter drabbas,samhällets kostnader för värd och annat ökar. Varje åtgärd som kan vidtas för att brvlaolycksutvecklingen är därför enligt utskottsmajoriteten nödvändig. En sådanåtgärd är en ökning av användningen av det s.k. ålerkallelseinstituiei. För det andra är del förvånande att reservanterna intevill vara med och införa åtgärder som kan ge polismyndigheten förenkladehandläggningsrutiner i körkorismål, åtgärder sorn skulle betyda avsevärdarationaliseringsvinster för polismyndigheten, t. ex. om interimistisktomhändertagande av körkort kan grundas på utandningsprov med s.k.evidensinstrumenl. I reservation I säger visserligen attnågonting mäsle göras för att skärpa reaktionerna på enstaka allvarligatrafiköverträdelser. Detta -någonting - är all avvakta den utredning somtillsatts för alt göra en översyn beträffande vissa körkorisfrågor. Visserligenär det, herr talman, vanligt att vi avvaktar utredningar före beslut iärenden, men närdet gäller detta ärende kan vi inte vänta över ett är på attutredningen skall bli klar. Åtgärder rnäste till redan nu för att vi skall 152 kunna bryta den uppåtgåendeolyckskurvan. När nämnda utredning är klar får vieventuellt återkomma i ärendet. I överensstämmelse med vad som sägs i propositionen anserulskottsrnajo- PrOt. 1985/86:159 riteten att utrymmet för användningen avvarning vid grövre hastighetsöver- trädelser skall begränsas.Det får inte vara en sådan inställning i samhället att man anser att del integör någonting om man bryter mot hastighetsbestämmelserna. Man far inte tänkaatt det bara blir böter eller varning. Vid grova hastighelsöverträdelser skall återkallelse avkörkortet vara den normala åtgärden, medan meddelande oni varning förutsätteratt det finns särskilda skäl. Med den redaktionella ändring av punkterna 3och 4 i 16 § körkortslagen som återfinns i utskottsbetänkandet på s. 6 yrkarjag bifall till ändringarna i 16 § och 22 § körkortslagen. yrkar jagavslag på reservationerna 1 och 2. I reservation 3 skriver reservanterna att man förnärvarande ej skall låta alkoholutandningsprov utgöra grund för beslut omomhändertagande av körkort enligt 23 § körkortslagen. Utskottsmajoriteten är här av en annan mening. När man nurned hjälp av infraröd teknik, kan kontrollera alkoholkoncentrationen i blodet,genom att mäta utandningsluften, bör denna teknik också användas. I rapporten från utredningen angåendealkoholutandningsprov som bevismedel vid trafiknykterhetsbrott framgår detklart att de s. k. evidensinslru-menten har tillräckligt goda mätegenskaper föratt analysresultatet skall kunna läggas till grund för beslut ornomhändertagande av körkort. Utskottet delar denna uppfattning. Naturligtvisförutsätter utskottsmajoriteten att alkoholutandningsprov endast företas medapparatur som har provats och godkänts för ändamålet. Med detta yrkar jag bifall till åndring i 23 S KKL ochavslag på reservation nr 3. I reservation nr 4 uttrycker reservanterna att någonutökning eller förändring av de allmänna ombudens befogenhet ej skall kommatill stånd -att någon ny 47 a S i körkortslagen ej behöver införas. Systemetmed allmänna ombud i körkortsprocessen infördes . Till en början fannsnaturligtvis vissa betänkligheter över hur deras verksamhet skulle fungera. Vikan konstatera att de allmänna ombuden fungerar väl och att vi kan betrodem rned fler uppgifter. Till följd härav skulle vi också fä ett minskat antalkörkortsprocesser i länsrätterna. Till god ledning för de allmänna ombuden kominer ocksåalla domstolsprövningar att vara. Den föreslagnaändringen av användningen av varningsinstitutet skall nämligen träda i kraftden i är och de allmänna ombudens nya befogenheter den 1 januari 1987.Pä prövas ca 15 000-20 000 körkortsrnål i domstol. De utslagen kommeratt vara till god hjälp som praxis för det allmänna ombudet vad gälleranvändandet av det nya varningsinstitutet. Utskottsmajoriteten vill rned dettatillstyrka att en ny 47 a § införs i körkortslagen, och jag yrkar avslag påreservation nr 4. Sammanfattningsvis yrkar jag bifalltill hemställan i trafikutskottets betänkande 1985/86:27 i dess helhet ochavslag på samtliga reservationer. 11 protokoll 1985/86:158-159 Prot.1985/86:159 Anf. 136 () replik: