prot · G90955 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:55 1 § Justerades protokollet för den 10 innevarande månad. 1985/86:9om differentierade vårdavgifter (prop. 1985/86:43). 1985/86:7 orn injektion avnaturmedel (prop. 1985/86:33) samt 1985/86:8 om försöksverksamhet inom hälso-och sjukvårdens område (prop. 1985/86:42). AnL 1 TALMANNEN: betänkanden 9, 7 och 8 kommerattdebatteras i nu nämnd ordning. Voteringarna äger rurn i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså socialutskottets betänkande 9 omdifferentierade vårdavgifter. AnL 2 (): Äntligen skall vi bli av med dedifferentierade vårdavgifterna. Det är ändå för sent för många som hadehoppats att få slippa dem. Vi skulle ha kunnat bli av med dem redan under 1983och säkert . Men vi har fått vänta. De som har legat påsjukhus, och alltså betalat dessa avgifter, har väntat otåligt. Vi skall integräva ner oss i varför det har dröjt, det är bara att konstatera att det är englädjens dag mr när vi kommit fram till ett gemensamt beslut. I den proposition sorn vi har att behandla föreslås att dedifferentierade vårdavgifterna för utförsäkrade pensionärer fr. o. m. april1986 skall ersättas med fasta patientavgifter om högst . Dennaavgiftsnivå är lägre än vad som tillämpas . Sedan kan man sänkaden utan vidare besvär efter en överenskommelse mellan ochLandstingsförbundet. I propositionen föreslås vidare i enlighet medöverenskommelsen en kompensation för de 18 sjukvårdshuvudmän som tillämpat dedifferentierade vårdavgifterna. Denna kompensation är . per vårddag förutförsäkrade patienter. Att märka är att jag sade att det gällde 18sjukvårdshuvudmän. Prot.1985/86:55 Men vi har 26. Åtta sjukvårdshuvudmän har aldrig införtdifferentierade vårdavgifter och blir alltså helt utankompensation. Ersättningskostnaderna är beräknade till 135 milj. kr. Deskall täckas genom en höjning av de försäkrades sjukpenningavdrag frän 45 kr.till . per dag och genom att den högsta avgiften för läkemedelsinköp höjsfrån . Vi anser att propositionens förslag tillvårddagsersätlning, alltså den sorn sjukhusen får, är ogenomtänkt ochorättvist. Vi går där emot utskottet. 1 den rnån sjukvårdshuvudmännen skallersättas för inkomstbortfall skall ersättningen enligt vär uppfattningfördelas på ett rättvist sätt. är det bara de som har tillämpatdifferentierade värdavgifter som skall få ersättning. Finansieringsmetoden innebär att alla patienter inorn allasjukvårdshuvudmannaområden bidrar till vårddagsersättning för utförsäkradepatienter. Det anser vi också talar för att ersättning skall fördelas rättvist.Detta har vi framfört i reservation 2. 1 reservation 4 tar vi upp en av våra gamla idéer, som viständigt kommer att föra fram inför , nämligen den orn en livsvarigsjukförsäkring, lika för alla. Vi anser att ingen skall kunna utförsäkras, utan allaskall ha en livsvarig försäkring som skall ge alla de försäkrade en störrefrihet i valet av värdform och vårdgivare. En försäkringsmässig lösning skullegöra att de som har de lägsta pensionerna kan få låga avgifter, somutförsäkringen kunde avskaffas. Det är ett stort förslag, och vi har framlagtdet i flera olika sammanhang. I reservation 4 begär vi en vidare utredning omdenna viktiga reform. Bifalläven till reservation 4. AnL 3 MARGÖ (vpk): Förslaget om att slopa de differentieradevårdavgifterna är en seger för handikapprörelsen och förpensionärsorganisationerna. Vi känner också tillfredsställelse inom vårt parti,eftersom vpk konsekvent ända har hävdat att differentieradevårdavgifter är orättfärdiga. Även har ju anledning att känna signöjda , eftersom också har arbetat aktivt för att dessaavgifter skall slopas. Men inom vpk är vi inte helt nöjda med det system somföreslås ersätta de differentierade avgifterna. Skälet till detta är heltenkelt att en avgift på . per dag är för hög för dem som har lågainkomster. Utvärderingen av tillämpningen av de differentieradevårdavgifterna visade att av de utförsäkrade patienterna hadeså låga inkomster att de inte ens kunde betala . som då var denordinarie fasta avgiften. Om rnan ökar den fasta avgiften med . , så kommer givetvis andelen utförsäkrade sorn egentligen inte harråd att ligga på sjukhus att öka. Till viss del är regeringen medveten orn dethär och föreslår därför att möjligheten till jämkning skall kvarstå. Med en såhög fast avgift som . per dag är det helt nödvändigt att i vissa fallkunna få sänkt avgift. Konsekvensen med det nya systemet blir emellertid att denförnedrande prövningen av vilka behov och utgifter man har kommer att kvarstå -inte för alla, somdet var tidigare, utan nu blir det enbart de som har de sämsta inkomsterna somfår finna sig i att få sina inkomster och utgifter avvägda av något slagsnämnd. Och det var ju egentligen det här förnedrande systemet sorn vi villeslippa ifrån. Vpk föreslår därför att utförsäkrade som enbart harfolkpension och pensionstillskott, vilka alltså ger en inkomst på . och de som har en så låg ATP att de inte kommer över gränsen, inte i enansökan skall behöva redogöra för sina utgiftsbehov utan automatiskt, lika överhela landet, skall få jämkning. Vi tycker att en halv avgift kan anses skäligti detta inkomstläge. Om man bara har . per dag, är det alltså bara 31 kr.kvar när rnan har betalat den dagliga vårdavgiften. Vi kan inte utgå ifrån attalla utförsäkrade patienter som behöver sjukhusvård inte har några mänskligabehov kvar att tillfredsställa. kan ju knappast räcka till vadman behöver utöver vad sjukhuset ansvarar för. Eller skall vi även ifortsättningen missunna äldre långvarigt sjuka hårvärd. tidningar, cigaretter,handarbeten, möjlighet att köpa egna kläder, litet godis utöver sjukhuskostenosv,? Ett system som vi föreslår-där man vid inskrivningen påsjukhuset uppger om man enbart har folkpension eller så låg ATP att denmotsvarar inkomsten från folkpensionen, och då automatiskt får jämkning-ärvarken administrativt krångligt eller förnedrande för den enskilda individen., Det iir också så att inte har föravsikt att komma rned några tillämpningsanvisningar för nedsättning av de fastaavgifterna. Erfarenheterna frän systemet med differentierade vårdavgifter ochjämkningen där visade klart att tillämpningen var mycket olika över landet. Detvar en av de punkter där man riktade kritik mot det gamla systemet - det blevså olika över landet. Om nu landstingen själva skall bestämma på vilka grunderden enskilde kan få jämkning, kan vi utgå ifrån att man delvis kommer attanvända sig av de jämkningsbestänmtelser som gällde under det gamla systemetmed differentierade vårdavgifter, och då kvarstår alltså orättvisan överlandet. Också därför är det angeläget att uttalar i vilka formerjämkningen skall ske. Jag yrkar därför bifall till vår reservation1 i utskottsbetänkandet. Vi skall också ta ställning till ett förslag om atthöja den enskildes kostnad vid läkemedelsinköp . Det innebäratt ett läkarbesök och i samband därmed köp av receptbelagt läkemedel samteventuell sjukhusresa kommer att kosta den enskilde . Avgifter inågot sammanhang-det spelar ingen roll vilket- har alltid en begränsandeeffekt. Det är givetvis också syftet med avgiften. När vi inom vpk förespråkaren hälso- och sjukvård som är avgiftsfri för den enskilde och finansieras överskatten, får vi ofta höra att folk av rent okynne skulle springa till läkarenom det inte kostade dem någonting. Jag har ställt frågan tillsjukvårdsministern; Hur hög kan en vårdavgift vara utan att den medför att folkav ekonomiska skäl avstår från vård och medicin? Jag har inte fått något svar,och därför finns det skäl att upprepa frågan. Om man har en pension som gerendast . , finns det då inte risk för att det blir för dyrt att gåtill doktorn och betala 135 Vikan ju göra en jämförelse själva. Om det skulle kosta oss ungefär en och enhalv dagsinkomst-säg . -för ett sjukvårdsbesök rned medicin, då skulle vinog tänka oss för en extra gång, orn besöket verkligen var nödvändigt. Men detär väl ändå inte detta som är meningen med att höja avgifterna. Jag yrkar bifall till reservation 3, AnL 4 (); Differentierade vårdavgifter för pensionärervid sjukhusvård infördes genom beslut av 1981 med anledning av enproposition från den dåvarande borgerliga regeringen. Motiveringen för ett nyttavgiftssystem var först och främst behovet av en samordning med det system somsedan tidigare tillämpades vid kommunala ålderdomshem och . Mångahävdade att valet av vårdnivå ofta dikterades av ekonomiska skäloch inte av medicinska. Till beslut fogades en rad synpunkter på hursjukvårdshuvudmännen borde beakta vissa faktorer när man fastställde deenskilda avgifterna. Man skulle fästa avseende vid patientens möjligheter attbehålla sin bostad, och skälig hänsyn skulle tas till om någon annan person varberoende av patienten för sitt uppehälle. Särskilt skulle man beakta ungahandikappades situation för att stödja en aktiv rehabilitering. Trots att både och riktadedetaljerade rekommendationer till sjukvårdshuvudmännen, korn tillämpningen avde differentierade vårdavgifterna att skilja sig ganska avsevärt mellan olikalandsting. Efter diskussion i som ledde fram till en begäran omutredning tillkallade statsrådet en särskild arbetsgrupp med uppgiftatt följa upp tillämpningen av de differentierade vårdavgifterna vidsjukhusvård. Det visade sigatt avgifterna varierade kraftigt mellan landstingen.De genomsnittligt debiterade vårdavgifterna var som lägst . För yngre förtidspensionärer vardifferenserna ännu större, som lägst var avgiften något . och somhögst nästan . Skillnaderna uppstod i hög grad genom olika avdragsregler. Följdriktigt har statsrådet i den nu föreliggandepropositionen motiverat sitt förslag till återgång till fasta vårdavgifter medatt sjukvården skall ges på lika villkor till hela befolkningen. Med det system som föreslås fatta beslutorn, och som biträds av socialutskottet, införs en högsta vårdavgift förpensionärer vid sjukhusvård. har dock de enskildasjukvårdshuvudmännen möjlighet och skyldighet att beakta behov av sänktaavgifter. Den avgift på . som nu föreslås i propositionen synes väl avvägdför det absoluta flertalet av de berörda patienterna. Alltjämt finnsrekommendationer för hur prövning av reduktion skäligen bör ske. Det ankommernu på sjukvårdshuvudmännen att utforma reglerna för prövning och nedsättningav värdavgifterna i enskilda full. Givetvis bör sjukvårdshuvudmännen utfärdariktlinjer till landstingen orn hur sådana reduktioner skall beräknas. I samband med övergången till fast värdavgift har detträffats en uppgörelse med om viss kompensation förförväntat inkomstbortfall.Det har satts i fråga orn denna ersiittning endast skall riktas Prot.1985/86:55 till landsting sorn tillämpat de differentierade värdavgifterna. 1detta sammanhang måste man erinra sig att landstingen tillförsnya och höjda ersättningar på flera vägar, alltifrån de generellastatsbidrjrgen och ersättningar frän f()rsäkringskassa, som ocksä föreslåsböjda, till vårdavgifter och behandlingsersättningar i öppen vård.Förhandlingar om sådana här ersättningar föis mellan regering ochLandstingsförbund. Frågan om nivån på och fördelningen av den kompensation somnu har avtalats kommer därför upp på nytt i överläggningarna rned Landstingsförbundetredan under nästa år. De avgiftsandringar som i övrigt föreslås i propositionenmåste anses väl avvägda och närmast motiverade av den allmännakostnadsutvecklingen. De som har särskilt stort behov av sjukvård, behandlingaroch läkemedel får enligt propositionen också ett högkostnadsskydd, genom attavgifter av dessa slag inte skall behöva betalas mer an 15 gånger på ett år.Barnfamiljer ges också den ytterligare garantin att avgifter för samilig;i barni familjen sammanräknas i detta högkostnadsskydd. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall tillhemställan i socialutskottets betänkande nr 9 i dess helhet och därmed ocksåavshig på reservationerna. AiiL 5 Socialminister : Precis som sade var det dendåvarande borgerliga regeringen sorn 1981 förelade en proposition medförslag om att ge sjukvårdshuvudmännen möjlighet att ta ut inkomstrelateradeavgifter i stället för fasta avgifter av pensionärer som vårdas på sjukhus.Reglerna trädde i kraft . Vid behandlingen av förslaget om införande av s. k.differentierade avgifter för pensionärer vid sjukhusvård pekade bl. a.socialdemokraterna i en motion på en rad risker rned de nya reglerna ochförordade en generös tillämpning. Likaså yrkades att regeringen skulle följahur de nya bestämmelserna verkade i praktiken och återkomma till meden redovisning. delade vår uppfattning att reglerna borde tillämpasgeneröst och uttalade att tillämpningen av dem måste ske med stor varsamhet. 1 tillsatte jag därför efteröverenskommelse rned en arbetsgrupp sorn fick i uppgift attbl.a. följa upp tillämpningen av det nya systemet med differentierade avgifteri de avseenden som jag nämnt. Pensionärerna har upplevt avgiftssystemet som förnedrande.Jag har genom brev från och samtal med pensionärer fått klart för mig att det ioch för sig inte var den avgift de skulle betala som alltid var det storaproblemet för pensionärerna. Nej, det var den enligt deras uppfattningförödmjukande granskningen av deras ekonomi sorn de reagerade mestemot och sorn oroade dem. För unga handikappade förtidspensionärer varavgiftssystemet dessutom hämmande för deras möjligheter till rehabilitering. Den uppföljning som på regeringens initiativ har gjortsoch som presenterats i två rapporter visar också på mycket stora olikheter itillämpningen av det nya avgiftssystemet. Hos de landsting sorn infört systemetfanns nästan lika många modeller som det fanns landsting - sjusjukvårdshuvudmän Prot,1985/86:55 införde aldrig avgiftssystemet, Jagkänner stor tillfredsställelse över att regeringen kommit överens medLandstingsförbundet om ett avskaffande av detta avgiftssystem och en återgångtill fasta avgifter lika för alla, oavsett om rnan är löntagare ellerpensionär. beskylls politiker för att aldrig kunna ändra tidigare fattadebeslut. hör vi att opinioner och reaktioner från människor inte kanpåverka politikerna. Jag är glad över att det beslut sorn kommer attfatta här dels innebär att man avskaffar ett orättvist system, dels gerbevis för att politiker kan ändra sig. Så fungerar en demokrati. Med min ochstatsvetenskapens tolkning betyder demokrati folkstyre. Här har politikernalyssnat på den massiva kritik som har framförts mot det nuvarandeavgiftssystemet. De differentierade vårdavgifterna försvinner. AnL 6 () replik: Självfallet gläder det oss att också GertrudSigurdsen fröjdar sig över att vi nu blir av med de differentieradevårdavgifterna, men jag måste säga att hon gjorde en skönmålning av desocialdemokratiska insatserna. Vid den tid då vi moderater först av alla togupp den här frågan - det var , när systemet hade fungeratöver - hade inte fått ett enda brev och hade ingenaning om hur folk upplevde systemet. När vi nästa gång tog upp den, efter attmotioner hade väckts under den allmänna motionstiden, fanns det ingen som helstförståelse för den kritik som framfördes. Socialdemokraterna röstade inte enspå sina egna motioner, av vilka en del var ganska positiva. Vi får väl ändå sesanningen i ögonen, när vi beskriver hur det har varit. Vi moderater bad då att skulle erkänna att manhade fattat ett felaktigt beslut. Jag ansåg , och anser . att detinte fanns någon anledning att låsa sig i prestige, eftersom alla från börjanhade varit eniga om detta beslut med undantag av och de mycketförnuftiga kommunisterna, som har varit på det klara med sininställning till differentierade vårdavgifter. Vi har ju fått kämpa emot GertrudSigurdsen. emot socialdemokraterna, för att få denna rättvisa. Därför är jaginte mindre glad över att vi nu rättar till ett felaktigt beslut, men rättskall vara ratt. AnL 7 MARGÖ (vpk) replik; Socialministern uppehöll sig i sin replik vidden förnedrande jämkningsproceduren. Jag tror hon har rätt. Patienternaupplevde inte avgiften som förnedrande, utan det förnedrande var just detta blev utsatt för prövning av vilka behov man hade för att man skulle kunna fåen jämkning. Borde vi inte, socialministern, när vi konstruerar ett nyttsystern, på något sätt komma undan det förnedrande jämkningsförfarandet? Med en avgift på . kan man räkna rned att avde utförsäkrade patienterna skulle behöva en jämkning. De har alltså inte rådatt betala . Det förnedrande systemet kommer alltså att kvarstå för 15 %av de utförsäkrade. Det blir inte som förut en prövning rakt över, så att bådepatienter med höga inkomster och patienter med låga inkomster får känna sigkränkta, utan nu blir det enbart patienter med låga inkomster som utsätts fördetta kränkande system. Det är det vi vänder oss mot. Vi anser att det är viktigtatt man haren klar bestämmelse om hur jämkningen skall gå till, så att ingen behöver utsättas fördetta förnedrande förfarande. Vi är ju överens om att det är förnedrande att behöva tala om att man behöver pengar till hårfrisörskan. cigaretter, nya strumpor osv. Det var ju detta vi ville komma ifrån, i Socialministern tog också upp de olikheter över landet somdet gamla systemet medförde. Det är ytterligare ett skäl till att börtala om för landstingen hur jämkningen skall gå till. AnL 8 Socialminister ; Jag är litet förvånad över av mitt anförande. Jag kan inte se att hon kan belägga mig rned någonsom helst osanning eller oriktig uppgift i det jag sade. Jag skulle kunnacitera för ur den motion som rn. isocialutskottet stod för när denna fråga behandlades med anledning av denborgerliga propositionen 1981. Det är mycket av det som framfördes i dennasocialdemokratiska motion som sedan har påverkat socialutskottets beslut. Detär alltså ingen skönmålning, ingen osanning. Dessutom tycker jag att det var ganska rimligt att man,när rnan på förslag av den borgerliga regeringen hade infört detta system,skulle se hur det fungerade i praktiken. Därför tillsatte regeringen redan ijanuari 1983 en arbetsgrupp, som har utvärderat det här systemet och sedanavlämnat rapporter. Med anledning av vad som framkommit har regeringen nuförelagt denna proposition, som innehåller förslag om att viavskaffar de differentierade vårdavgifterna. Detta är sanningen. Jag bestriderinte att vpk röstade mot den borgerliga propositionen och att även NilsCarlshamre hade en avvikande mening. Till Margö vill jag bara säga att förslaget äri enlighet med vad PRO och andra organisationer har krävt. Vi återgår till detgamla systemet med möjlighet även för landstingen att ge avgiftsnedsättning. AnL 9 MARGÖ (vpk) replik; Jag betvivlar, socialministern, atthandikapporganisationerna och PRO anser att alla deras medlemmar har råd att betala55 kr. Prot,1985/86:55 AnL 10 (); Jag skall inte blanda mig ihistorieskrivningen. Det råder enighet om att det här systemet har fungeratilla och att det nu bör upphöra. Vad vi diskuterar är några detaljer i dennaförändring. påminde om problemet med samordningen mellanlandstingsvården och de taxor som tillämpas i äldrevård. Jag skullevilja understryka att vi inte löser det problemet genom detta beslut. Vi måsteockså se till att vi anpassar taxorna i priniärkommunerna, så att det inteuppstår obalanser mellan den prirnärkommunala vården och landstingsvården. Ifråga om detta har vi alla en uppgift i kommunalpolitiken. tog upp problemet med kompensationen tilllandstingen. Jag skulle vilja understryka att denna kompensation är enövergångsersättning, som skall utgå . Den utgår därför attriksdagen Prot.1985/86:55 klampar in och ändrar i budgetar sorn landstingen redan har gjortupp. Vi 18 deceiTlber 1985 ändrar förutsättningarna för landstingen över ennatt. Även brukar anse. att om man över ändrar deekonomiska förutsättningarna för någon, skall man ge kompensation. Vi ger idetta sammanhang kompensation övergångsvis , Det finns ingenting!socialutskottets betänkande som antyder att man skall ge någon speciell kompensationtill de 18 landstingen . Till Margö vill jag säga att det är litetoklart huruvida skillnaden mellan vpk;s förslag och utskottsrnajoritetensförslag är så stor. Vpk talade ursprungligen om att det skulle ske enautomatisk avgiftsnedsättning. Vi i utskottet var litet förbryllade över vaddenna automatik skulle innebära. Skulle man ha samköming av olikainkonistuppgifter för att få fram en automatisk avgiftsnedsättning? Nej, nusäger att den gamle, när han kommer till sjukhuset, skalluppge orn han har enbart folkpension. Men det är inte sa stor skillnad mellanatt uppge på en blankett och att ansöka på en blankett orn avgiftsnedsättning.Jag är övertygad om att landstingen kornmer att hantera detta på ett smidigtsätt och se till att de pensionärer som behöver avgiftsnedsättning ocksåkornmer att få det och att det inte kommer att ske rned några onödigaformaliteter eller med några inkvisitoriska nämnder. Jag yrkarbifall till hemställan i utskottets betänkande. AnL 11 MARGÖ (vpk) replik; debatterom de differentieradevårdavgifterna vet jag att har mycket svårt att tänka litetflexibelt. tänker mycket enkelspårigt. Det gjorde narrnan krävde likhet mellan betalningen när det gällde konnnunernas ålderdomshemoch de differentierade vårdavgifterna. visar igen att hanhar mycket svårt att tänka annat än i bestämda banor. Vad vi menar med automatik är att den enskilde inte skallbehöva gå igenom det förnedrande systemet där han får redogöra för varför hanhar behov av att ha mer pengar kvar för personligt bruk. Den enskilde skallbara behöva ange hur låg inkomst han har. och det skall på förhand finnas fastaregler om hur stor avgiftsnedsättningen skall vara. Den enskilde behöver dåinte motivera varför han behöver pengar för eget bruk. Den enda motiveringenskall vara den laga inkomsten. Det kan inte vara så svårt att förstå detta, omman läser vpk;s motion. AnL 12 () replik; Det var ordet automatik som vållade utskotteten del bekymmer, rnen med de förtydliganden som Margö nu harpresenterat kvarstår inte så stora skillnader mellan vpk:s inställning ochutskottets. AnL 13 (); Jag tillhör utskottsmajoriteten och harsåledes inget annat yrkande än utskottet. Jag vill ändå säga några ord i anledning av detta 10 betänkande. Efter att ha lyssnat till vill jag sagaatt jag helt delar den Prot, 1985/86:55 uppfattning sotn hon har framförtnär det gäller historieskrivningen. Jag var med isocialutskottet när den socialdemokratiska motionen behandlades. Det fanns dåoklarheter, och därför skrev socialutskottet mycket utförligt att rnan skulleta hänsyn till de olika patienternas ekonomiska situation. Det var emellertid en sak som , närnligen förarbetet till propositionen 1981. Orn jag intemissminner mig fördes det även då förhandlingar ined Landstingsförbundet.Förslaget var inte en produkt enbart från , utan det var enprodukt som hade konmiit fram efter dessa förhandlingar, på samma sätt sorn denproposition som har behandlats. Jag tycker mig förstå att det rader ungefarsamma enighet i när vi avskaffar de differentieradevårdavgifterna som det gjorde när vi införde dern. Sedan ett par ord om innehållet i utskottsbetänkundet. motion från har vi sagt att regeringen bör noga följa utvecklingenav vårdavgifterna för dem som har avgifter understigande . Jag har fåttuppgifter oni att det är en ganska stor procentandel av pensionärerna somkommer under denna gräns, och det är därför mycket viktigt att det görsordentliga prövningar. Det finns en betydande andel pensionärer som har lågapensioner, enbart folkpension eller folkpension och pensionstillskott. Därförvill jag ytterligare understryka det som utskottet har sagt i anledning avdenna motion. Detta bör gälla även för landslingen, när de skall ta hänsyn tillpensionärernas situation. Med detta, herr talman, yrkar jag än en gång bifall tillutskottets hemställan. AnL 14 (); Detta ar en stor dag för landets handikappadeoch pensionärer. har väl ett folkligt engagemang så tydligt fåttriksdagen -över alla partigränser - att ändra uppfattning.