prot · G909158 · 1985-12-31 00:00:00 — I proposition 1985/86:131 föreslås därför att regeringen genom ett Prot,1985/86:158 dispensförfarande skall kunna medge att underskott i sådan härverksamhet i utlandet skall få dras av i rörelsesom bedrivs här, även on-r de förutsättningar Den skattemässiga be handlingen av kostnader vid viss verksamhet i utlandet, tn. sornannars krävs för sådan avdragsrätt inte är uppfyllda. Vi i tycker alt detta åren bakvänd ordning.Dispensförfaranden är aldrig bra, eftersom den som är hänvisad till ett sådantförfarande aldrig kan planera sin verksamhet långsiktigt då utgången i endispensansökan aldrig är given. Dessutom leder dispensförfarande till planeringsproblemför företag som är intresserade av att t. ex. deltaga i ettoljeprospekteringsföretag. Dispens kan ju knappast sökas förrän ett avtal omsamverkan är klart. Det kan betyda att i vart fall mindre företag drar sig fören samverkan i ett riskfyllt projekt där förutsättningarna inte är helt klaraföre ingåendet av samverkan. Vidare leder gärna dispensregler till en inte enhetligbedörning. Dispens leder dessutom lätt till byråkrati och långsamhet ihandläggningen, vilket är en nackdel för företagen. Eftersom vi i anser alt det är viktigt altförbättra de svenska företagens internationella konkurrenskraft och dessutomanser alt dispensregeln innehåller så många negativa effekter, menar vi attdel är bättre med en generell regel. En sådan generell bestämmelse finnsföreslagen i departementspromemorian Beskattning av verksamhet i utlandet rn.m.Denna generella regel skulle innebära att all direktägd verksamhet i utlandetskulle betraktas som en del av den svenska rörelsen. Resultatet skulle alltsåberäknas gemensamt för hela verksamheten. Det överskott eller underskott som däframkommer behandlas som om hela verksamheten varit förlagd till . Vi ifolkpartiet anser att denna lösning skulle vara bra för företag som bedriverutlandsverksamhet som är direktägd. Jag yrkar därför bifall till reservation 2. har dubbelbeskattningsavtal med ettstort antal länder. Bakgrunden är att vi vill undvika dubbelbeskattning förföretag som bedriver verksamhet i utlandet. 1 dubbelbeskattningsavtalen undviksdubbelbeskattning rned tillämpning av antingen creditmetoden eller exemptmetoden.Exemptmetoden innebär, som har sagts, att viss inkomst inteskall beskattas i en av de avtalsslutande staterna. Praxis i då detgäller exemptmetoden är att det är möjligt att i den svenska rörelsen utnyttjaunderskott som har uppstått i en filial i utlandet, även om intäkten i filialeninte får beskattas i pä grund av ett dubbelbeskattningsavtal medtillämpning av exemptmetoden. I propositionen 1985/86:131 föreslår nu regeringen attavdrag inte skall få medges här i landet för kostnader som är hänförliga till en sådan intäkt. Detta innebär en skatteskärpning för företagen. Eftersom vi i anser det viktigt att värna om företagens internationella konkurrenskraft, kan vi inte tänka oss en sådan skatteskärpning. Rent konkret försvåras för företag att starta filialer i länder med vilka vi har dubbelbeskattningsavtal som bygger på exemptmetoden. All ny verksamhet ger som regel underskott i början. Om underskottet inte är avdragsgillt i Sverigeverksamheten försvårar det etable ringen. Exportindustrin har dessutom anpassat sig till den nuvarande ordningen. Emellertid måste vi ändå medge att den allmänna princip är riktig 58 sorn säger att kostnader inte äravdragsgilla om de är hänförliga till intäkter som intebeskattas här. En lösning på problemet är den somskatteavräkningssakkunniga föreslår och som går ut på att man behåller sammasystem som men kompletterar det så, att orn utlandsrörelsen andra årvisar överskott, återförs det tidigare medgivna avdraget till beskattning. Denhär lösningen tycker vi i är bra, och vi anser att det borde varaden som utskottet förordar. Därför yrkar jag bifall till reservation 3. beslutade om nyaprovisoriska regler vid beskattning av lön vid utlandstjänstgöring. Beslutetgick ut på att det införs en sexinånadersregel, sorn i prinicp innebär att enperson sorn uppbär inkomst vid utlandstjänstgöring skall undantas frånbeskattning i , om tjänstgöringen har pågått ochavsett anställning hos arbetsgivare, som bedriver näringsverksamhet frän fastdriftsställe i det land där arbetet utförs. Beträffande anställda ombord päutländska fartyg beslutades att de skulle undantas från skatt i , omfartyget går i oceanfart och anställningen och vistelsen utomlands varat . En förutsättningar vidare att arbetsgivaren är hemmahörande iSverige. Utvidgningen av sexmånadersregeln för sjömän pä angivetsätt anser vi i vara motiverad, men vi menar att sexmånadersregelnockså borde omfatta alla sjömän på utländska fartyg, alltså också dem som haren utländsk arbetsgivare. De som arbetar på ett utländskt fartyg med utländskarbetsgivare men själva har hemvist i måste betala fullinkomstskatt här och dessutom sociala avgifter som för egen företagare. Detbetyder att en sådan lever under strängare regler än andra sjömän. Settur den enskilde sjömannens synpunkt kan det var obegripligt att det råderskilda skattesystem för den som går på oceanfart. I avvaktan på den översyn somför närvarande pågår angående sjömännens beskattning anser vi i attsexmånadersregeln borde kunna tillämpas generellt, alltså oavsett vem som ägerfartyget och vem som är arbetsgivare. Med dettavill jag yrka bifall till reservation 5. Den skattemässiga behandlingen av kostnader vid vissverksamhet i utlandet, m. m. 43TOMMY (vpk): Med anledning av regeringens proposition ornden skattemässiga behandlingen av vissa kostnader för verksamhet i utlandethar vi i en motion slagit fast att den svenska ekonomiska och politiskautvecklingen blir alltmer avhängig kapitalismens tilltagandetransnationalisering.. Detta är i och för sig ingenting nytt. Därom skrev redan1868 i Kapitalet. har en socialdemokratisk regering tagit sig för attvilja underlätta för de svenska imperialistiska storkoncernerna genom att ocksåskapa lindringar för dem i beskattningshänseende. Man har sagt att detta skallske för att främja "samhällsekonomiskt betydelsefull verksamhet". Vikan inte se någon anledning att tillåta en regering att med hänvisning dessutomtill någonting så opreciserat som "samhällsekonomiskt betydelsefullverksamhet" bevilja ytterligare förmåner för sådana här storaimperialistiska koncerner. Jag yrkar bifall till reservation 1. Prot.1985/86:158 Anf. 44 (): 2 juni1986 Fru talman! Att exporten av varoroch tjänster ar mycket viktig för den Den skattemässiga behandlingen av kostnader vid viss verksamhet i utlandet, m. m. svenskaekonomin och det svenska samhället tror jag de flesta håller rned mig om. Delär likaledes ett samhällsekonomiskt intresse att svenska företag harkonkurrenskraft på den internationella marknaden. har den positiva utvecklingen av vårexport betytt mycket för den återhämtning som skett i den svenska ekonomin ochför \år internationellt sett höga sysselsättning. Den proposition vi nu debatterar, om den skatteniässiga behandlingenav kostnader vid viss verksamhet i utlandet ni.rn., svftar till att främjasamhällsekonomiskt betydelsefull verksamhet. Regeringen ges genom införande avdispensregler möjlighet att medge all underskott i viss verksamhet i utlandetfår dras av i rörelse som bedrivs här i riket, även om alla de förutsättningarsom annars gäller för sådan avdragsrält inte föreligger. För att medgivandeskall kunna ges också beträffande redan pågående projekt föreslås attmedgivande får avse eller senare års taxeringar. Till skatteutskottets betänkande i denna fråga har fogatstre reservationer rörande förslagen i propositionen. Ytterligare tvåreservationer har avlämnats avseende "Vissa skattefrågor i annat nordisktland" och "Beskattning av sjömän på utländska fartyg". I reservation nr 1 av vpk framförs att de föreslagnadispensreglerna lämnar öppet för godtyckliga tolkningar. Jag tycker inte manskall överdriva och uppmåla dispensreglerna som något sorn ej ärkontrollerbart. Utskottets majoritet tillstyrker regeringens förslag, samtidigtsom vi understryker vikten av att det vid dispensprövningar finns möjlighetertill en effektiv kontroll. I reservation nr 2 av och föreslåsatt skattereglerna löses generellt och att fullständig resultaluljärnning fårske mellan den skaltskyldiges samtliga förvärvskällor. Jag vill hår framhålla att det är förenat rned svårigheteratt effektivt kontrollera redovisningen för en verksamhet utomlands. Så är ävenfallet i hög grad när det gäller verksamhet som drivs i samverkan med andrautländska företag. Utskottsmajoriteten avvisar förslaget i reservationen avsåväl praktiska som principiella skäl. I reservation nr 3 av och föreslåsatt hos regeringen begär förslag om ålerföring av avdrag förunderskott i utländsk verksamhet enligt claw back-metoden. Den ordning som reservanterna föreslår kommer alt medförasvårigheter att tillämpa. Utskottsmajoriteten avstyrker förslaget i reservationnr 3. I reservation nr 4 av begärs ettregeringsförslag om förlustut jämning för underskott i vid utlandstjänstgöring i annat nordiskt land. Så sent sorn infördes rätt att göra avdrag för avgiften tillden Norska Folketrygden. Ytterligare förslag är att vänta. Enligt vad utskottet erfarit så är den internordiska arbetsgruppen, som har till uppgift att lämna förslag i denna fråga, inne i slutskedet av sitt arbete. Det finns därför anledning att avvakta arbetsgruppens förslag i frågan, och därmed yrkar jag avslag pä reservation nr 4. 60 Så slutligen reservation nr 5 avmoderaterna och , vari begärs Den skattemässiga behandlingen av kostnader vid viss verksainhel i utlandet, m. in. förslagtill ändrade regler angående beskattning av .sjömiin på utländska Prot.1985/86:158 fartyg. Då det nu pågår en översyn av sjömännens beskattningavstyrker utskottsmajoriteten reservation nr 5. Avslutningsvis vill jag framhålla att i deremissyttranden sorn föregått propositionsskrivandet så tillstyrkte i stortsett alla remissinstanser förslagen i propositionen. Jag yrkar bifall till skatteutskottetsbetänkande nr 43 och avslag på samtliga reservationer. 45 (vpk): , det är inte fråga om någonöverdrift. Vi avstyrker detta förslag pa grund av ideologisk övertygelse. Vibeklagar bara alt en socialdemokratisk regering och ett socialdemokratisktparti i vill underlätta för den kapitalistiskatransnationaliseringen. 46 (): Beträffande dipensreglerna hänvisar SverrePalm på ett ganska enkelt sätt till kontrollproblem. Jag tycker all rnan bordegå tillbaka i tiden och se hur det har varit tidigare. Omkring 1928 var det ingen skillnad på filialverksamhetoch den rörelse sorn betraktas som självständig rörelse utomlands. Skälet tillatt de var likställda var att man hade samma ingångsregler. 1966 skedde enförändring. Dä avskaffades förmåner som gällde självständiga rörelsen. Mentrots att man avskaffade förmånerna införde man inte avdragsrält. Därför blevdet olikheter mellan dessa två former. Dä det gäller kontrollproblemen är man beredd att behålladen verksamhet sorn gäller filialer. Det innebär att man skall fä göra avdragmot vinst i den svenska rörelsen för under'skott som uppstår i utlandet om detgäller filialverksamhel. Men för självständig rörelse skall rnan inte få dra avunderskottet. Det verkar sorn om rnan anser att kontrollproblemen räcker tilldä det räcker filialverksamhet men inte då det gäller den självständigarörelsen. Jag kan inte förstå varför man skall ha olika regler. sade inte särskilt myckel om exemptmetoden.Men onekligen medför denna en skatleskärpning. Exportföretagen har i daginordnat sig i nuvarande system. Vi tycker därför alt det förslag somframfördes i betänkandet Beskattning i verksamhet i utlandet är rimligt. Det finns olika skatteregler försjömän beroende på vem som är deras arbetsgivare. Men sjömännen själva kan inteförstå varför de skall beskattas olika. Det vore rimligt att man hade ungefärlika regler för sjömän, oavsett om de har utländsk eller svensk arbetsgivare.Därför tycker vi att sexmånadersregeln borde gälla för samtliga sjömän. 47MARGIT (): Kontrollproblemen får aldrig ursäkta dåliglagstiftning. Man skall inte lagstifta med dispenser. Att remissinstansernaskulle ha varit eniga på denna punkt stämmer inte riktigt. , skattemyndigheter och länsstyrelserna har prioriteratkontrollproblemen. Det äralldeles riktigt att det finns en grupp som arbetar med förändringar Den skattemässiga behandlingen av kostnader vid vissverksamhet i utlandet, m. m. avlagstiftningen då det gäller beskattning av svenskar som arbetar i ett annatnordiskt land. Denna lagstiftning kan ju få inycket olyckliga konsekvenser. annan proposition angående avtal gällande gränsgångar mellan ochDanmark framkom det att detta utredningsarbete knappast blir färdigt före1990-talet. Därför anser jag att man måste vidta provisoriska åtgärder för attgöra det lättare för svenska medborgare som får det mycket besvärligt om deinte kan dra av sina underskott. 48 (): Som jag sade i mitt inledningsanförande är deföreslagna dispensreglerna till för att främja samhällsekonomiskt betydelsefullverk-sanihet. Möjligheten att lösa de här problemen generellt står förnärvarande inte till buds. Vill man då undanröja de ölägenheter som i enstakafall uppstår på grund av gällande skatteregler får man tillgripa dispensregler.Jag vill understryka att det är ett begränsat antal fall som kan komma i frågaför dispens. Till vill jag säga att dä det gällerunderskott i en filial i utlandet och det är fråga om samhällsekonomisktbetydelsefull verksamhet, så kan genom de dispensregler som vi nu står ibegrepp att införa medges att underskottet får dras av från intäkt i den övrigarörelsen, fastän filialens intäkter enligt ett dubbelbeskattningsavtal ärundantagna från svensk skatt. Slutligen vill jag säga några ord om skattereglerna försjömän. Jag har försökt att få fram uppgifter om detta, och jag har frågatriksdagens utredningstjänst. Men jag får inget grepp om vilket antal somberörs, för någon statistik på området finns inte. Men jag har här ett klipp urSvensk . Rubriken på notisen lyder "Skatteregler kan blistöd för sjöfarten", och i sista stycket står det: "begär att rnan i avvaktanpå att sjöfartspolitiska aspekter inlemmas i utredningen beslutar att någonövergång till landbeskattning av ombordanställda tills vidare inte sker, attden nuvarande sjömansbeskattningen kvarstår och att giltigheten avkommunalskattelagens bestämmelser och anvisningar om anställning ombord påutländskt fartyg förlängs." Det ärjust det sista som är viktigt i dagens debatt. 49 (): Att vi skall ha brakonkurrensförhållanden för våra företag är vi helt ense om. Detta kanåstadkommas genom generell lagstiftning - det visar det tidigare förslaget frånskatteavräkningssakkunniga. Beskattning av verksamhet i utlandet m. m. (DsB1981:10). Det går alltså att lagstifta med generella regler, utan att införadispenser. 50BRITTA BJELLE (fp): Det är som sade. SverrePalm, att det finns visst möjligheter att lagstifta med generella regler.Sverre hävdade att generella regler inte står till buds, men detta finnsganska utförligt redovisat just i den promemoria om beskattning av verksamhet iutlandet m, rn. som hänvisade till. Generella regler gör att företagenkan planera sin verksamhet på ett helt annat sätt än om de är beroende av ettdispensförfarande. Dä det gäller exemptmetoden är det fråga om enskattehöjning. Jag hörde inte alt talade orn varför man inte ävenpå den punkten skulle kunna göra så som jag föreslog i mitt anförande. Beträffande sjömansskatten finns det tre olika sätt förbeskattning av sjömän i : enligt sexmånadersregeln, med sjömansskatt ochmed vanlig inkomstskatt. Det kan inte vara rimligt att olika skatteregler skallgälla för sjömän, beroende på vem som är arbetsgivare. Den skattemässiga behandlingen av kostnader vid vissverksamhet i utlandet, m. m. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(höjningen av det kommunala grundavdraget) Hemställan Först biträddes hemställan i reservationerna 1 av . samt 2 av och i motsvarande delar med 118röster mot 15 för hemställan i reservation 3 av i motsvarandedel. 178 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan rned 181 röster mot115 för hemställan i reservationerna 1 av m. fl. samt 2 avKjell och i motsvarande delar. 15 ledamöter avstod frånatt rösta. Utskottets motivering godkändes. Mom. 2 (statligt grundavdrag, skatteskala, inflationsskyddm.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation4 av m. fl. i motsvarande del, dels reservation 5 av KjellJohansson och i motsvarande del, dels reservation 6 av StigJosefson och i motsvarande del, dels reservation 7 avTommy i niotsvarande del, dels motion Sk350av imotsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 4 (underskottsavdragsbegränsningen m.rn.) Först biträddes reservation 8 av m. fl.med 73 röster mot 17 för reservation 9 av . 218 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 8 av 'm. fl. - genom uppresning. Mom. 5 (räntelillägg för lån) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 10 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom. 6(kvittning av villaunderskott rnot kapitalinkomst) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation12 av Kjef Prot.1985/86:158 rn.fl. i motsvarande del, dels reservation 11 av KnutWacht- rneister m.fl. i motsvarande del -bifölls rned acklamation. Mom. 7 (extra avdrag för folkpensionär) Reservation 13 av rn. i motsvarandedel bifölls rned 166 röster mot 144 för utskottets hemställan. Mom. 8 (sarntaxering av makars B-inkomst) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avTommy i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 9 (sarntaxering av makars och av föräldrars och barnsförmögenhet) Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 150 förreservation 15 av m.fl. Mom. 10 (skattepolitiken ) Utskottes hemställan - som ställdes mot dels reservation16 av m. fl., dels reservation 17 av ochBritta Bjelle - bifölls rned acklamation. Mom. 11 (faktisk sarnbeskattning m. Utskottets hemställan - sorn ställdes mot reservation 18av rn. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (tudelning av inkomst) Utskottets hemställan - som ställdes rnot motion Sk350 avAlf i motsvarande del - bifölls med acklamation. 13 (skattelättnader för barnfamiljer - grundavdrageller skattereduktion) Först biträddes reservation 19 av m. fl.med 67 röster mot 37 för reservation 20 av och Karl-AndersPetersson. 206 ledamöter avstod från att r'östa. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 19 av 'm.fl. - genom uppresning. Mom. 14 (barntillsyn) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 21 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 15 (underhållsbidrag) Utskottets hemställan - sorn ställdes mot reservation 22av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 16 (existensminimum för barnfamiljer) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 23 av m. fl. - bifölls medacklamation. Mom. 77(kostnadsersättning för dagmamma) PrOt. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 24 avStig Josefson och - bifölls medacklamation. Mom. 19 (fackliga stipendier) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 25 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 22 (värdering av bilförmån) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 26Knut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 23 a (barnhämtningskostnader vid användning av biltill och från arbetet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 27 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 23 b (beräkning av kostnaderna för användning av biltill och från arbetet med utgångspunkt i de faktiska kostnaderna) Utskottets hemställan bifölls med 202 röster mot 107 förreservation 28 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 24 (schablonavdraget i tjänst) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation29 av m.fl., dels reservation 30 av ochKarl-Anders - bifölls med acklamation. Mom. 26 (skattereduktion för fackföreningsavgift) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 31 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 28 (inkomst av bär- och svampplockning) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion Sk230 avAlf -bifölls med acklamation. Mom. 31 (taxiägares m.fl.:s drickspengar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 32 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 32 (internationellt biståndsarbete m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 33 avKjell och - bifölls med acklamation. Mom. 33 (aviserings- och expeditionsavgifter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 34 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. 5 protokoll 1985/86:158-159 Prot.1985/86:158 Mom. 34 (provisorisk avgift på penningullåning) 2 juni1986 Utskottets hemställan - soniställdes rnot reservation 35 av -bifölls rned acklamation. Mom. 35 (förmögenhetsskatten rn.rn.) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation36 av rn. fl., c/c/,v reservation 37av ochBritta Bjelle, dels reservation 38 av - bifölls rned acklamation. Utskottets hemställan bifölls. 51 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får upprnärksannna ledamöterna på att ett rätlelsebladbeträffiinde bl. a. för lagförslagen angivet ikraftträdandedaturn finns utdelatpä ledamöternas bänkar. I a (ändrad lydelse av 39 S och punkt 21 avanvisningarna till 29 § kornmunalskattelagen) Utskottets hemställan bifölls med 296 röster mot 15 förreservation 1 av Tomn"ry i motsvarande del. Mom. I b (ändrade regler i vad gäller avdrag förunderskott på rörelse i utlandet) Utskottets hemställan bifölls rned 196 röster rnot 115 förreservation 2 av rn.fl. i motsvarande del. Mom. 2 (underskott vid exempt-avtal) Utskottets hemställan - som ställdes niot reservation 3 avKnut rn. i motsvarande del - bifölls rned acklamation. Mom. 3 a (förlustutjåmning för underskoll i vidutlandstjänstgöring) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (beskattningen av sjömän) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avKnut tn. - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. 7 8 Föredrogs betänkande 1985/86:35 Uppskov med behandlingenav vissa ärenden 66 1985/86:20 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden Vad utskotten hemställt bifölls. Prot, 1985/86:158 8 § Fortsattes behandlingen av utrikesutskottetsbetänkanden /86:27, 28, 29 och 30, näringsutskottets betänkanden1985/86:35, 22, 23 och 33 samt arbetsmarknadsutskottets betänkande 1985/86:14(forts, från prot. 52 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till attdebattera näringsutskottets betänkande 33 om allmänna pensionsfonden. 53 (): Löntagarfonderna har funnits i snart tväoch . Ingen av de "många positiva effekter" somsocialdemokraterna påstod skulle följa har visat sig. Löntagarfonderna har interesulterat i lugnare avtalsrörelser - tvärtom har präglatsav svåra motsättningar på arbetsmarknaden. som vi nu återigenbevittnar nya strejker och konfliktvarsel, kan vi notera att fonderna plockarföretag, kommuner och landsting på miljarder för att fonderna skall kunna göra"snabba klipp" eller köpa in sig i konkursföretag. Löntagarfonderna har inte heller främjat investeringar.Visserligen steg investeringsvolymen kraftigt , men det varresultatet av den internationella konjunkturuppgången. Prognoserna är dåliga. Det påstods attfonderna skulle tillföra företagen friskt kapital - i verkligheten harfondsystemet inneburit att stora och små företag tappats på friskt kapital. De farhågor kring löntagarfonderna som en bred folkopinionhyste före fondbeslutet har redan visat sig besannade. Förutom renaportföljinvesteringar i välkända storföretag, som har gynnat tidigareaktieägare, har fonderna också satsat pengar i ett flertal tveksamma projekt.Sydfonden har t. ex. inlett ett samarbete med lokala investmentbolag som göratt fonden genom ombud skaffat sig ägarinflytande i många småföretag. Andrafonder har valt att finansiera affärsmän med tveksam bakgrund och affärsmoral.Några av fonderna har redan börjat samordna sina aktieköp i syfte att skaffasig ökat inflytande.