prot · G909108 · 1985-12-31 00:00:00 — sysselsättningarär lågt eller mycket lågt betalda, vilket gör dem omöjliga att Prot.1985/86:108 leva på. existerar dock en mängd både sär- ochtvångslösningar gentemot de unga på arbetsmarknaden. Det finns mycket kritikatt rikta mot dessa. Ungdomsplatserna infördes och gäller ungdom mellan 16och . De unga arbetar åtta fimmar per dag för en lön som är så låg aff jaginte ens vill nämna den. Här hamnar alla de unga som inte vill fortsätta igymnasieskolan eller som infe har kommit in i gymnasieskolan. Skolmyndigheternahar fortfarande ansvaret för dessa unga. Även om det är sagt atf"ungdomsplat-sare" infe skall utföra fast anställdas arbetsuppgifterså är detfa ofta fallet. Många gör alltså riktiga arbetsinsatser men betalasmed helt otroligt dåliga löner. Ungdomslagen infördes och gäller åldersgruppen 18-19år. Avsikten är aff kommunerna via ungdomslagen skall få bort alla ungdomar iden åldersgruppen frän öppen arbetslöshet, I ungdomslagen arbetar de unga fyratimmar per dag mof en lön som inte skall nämnas. Flertalet finns inom denoffentliga sektorn. Det är sagt att "ungdomslagarna" inte skallutföra arbetsuppgifter som borde utföras av fast anställd personal. Men iverkligheten spelar dessa ungdomar en vikfig roll. Det finns exempel påfritidsgårdar, daghem, vårdcentraler och sjukhus där man kallt räknar medungdomslag för atf arbetsuppgifterna skall kunna lösas. Men en lön att leva päskall ungdomarna inte ha. De tvingas att bo hemma eller att gå till det socialaför atf få hjälp. Örebromodellen är en lokal utveckling av ungdomslag somhyllats av många. Jag skall infe närmare gå in på hur den är uppbyggd.Problemen även med Örebromodellen är aft mänga utför verkliga och nyttigaarbeten men utan atf för den skull vara säkra på arbete ålder.Ersättningen är visserligen bättre än i ungdomslagen men fortfarande väldigtlåg, Def gemensamma för alla dessa tre existerandesärlösningar för de unga är atf de på intet sätt skapar fler jobb. Den dag manfyller 20 eller är man utan jobb igen, Def skapar infe trygghet förframfiden. Ungdomslagen skapar inte ens trygghet för , eftersom detinte finns ordenflig anställningstrygghet för "ungdomslagare". De kanbli uppsagda frän till en annan, I vissa fall kan det handla om någotlängre fid, men de har långt ifrån normal anställningstrygghet. Den enda rikfiga linjen i kampen mot ungdomsarbetslöshetenär att skapa nya fasta jobb med löner som går atf leva pä. Det finns i dagstora behov av mer personal inom barnomsorgen, inom äldreomsorgen, inom hälso-och sjukvården, inom utbildningen och på kulturområdet. Det handlar således omgrundläggande mänskliga och samhälleliga behov som måste fillfredsstäl-las.Många nya jobb kan dessutom växa fram genom en satsning på ökad förädling inomsvensk industri. En utbyggnad av den offenfliga sektorn i vad gäller omsorg ochutbildning bör alltså gå hand i hand med en utbyggnad av samhällsägdaförädlingsindustrier, Def är på detfa sätt som man kan skapa fasta jobb med lönatf leva pä, Eft annat tillvägagångssätt är en förkortning avarbefsfiden. Det skapar utan tvivel fler arbetstillfällen, Def är klart aft def inte skulle lösa hela arbetslöshefsproblematiken, men def skulle vara eft bra hjälpmedel. förkortningav arbetstiden skulle ge mänga deltidsarbetande kvinnor ett välbehövligtlönelyft. Mer än hälften av de yrkesverksamma kvinnorna arbetar redan nu någonform av delfid. De har på eget initiativ redan genomfört enarbetstidsförkortning. Jag skulle vilja ställa eft par frågor tillsocialdemokraterna. Jag har deras program och stadgar framför mig. 41står följande: "Arbetslivet organiseras för atf uppfylla kraven påtrygghet i anställning, säkerhet till liv och hälsa och tillfredsställelse iarbetet." Då kan man fråga sig: Är det en fillfredsställande situation fördem som arbetar i ungdomslag pä ungdomsplatser? Lifef högre upp på samma sida sfär följande:"Semester med ersättning som ger möjlighet fill god rekreation." Detkan alltså inte gälla dessa människor, ungdomar, av vilka många har uppnåttmyndig ålder. De har inte den möjlighet som socialdemokraterna förespråkar. Detskulle vara intressant att få höra vad man har för kommentar till detta. När man hör borgerligheten tala om ungdomslagen och affungdomarna skall ha lägre löner på arbetsmarknaden än vad de har , förstårman en sak: atf tala om fackliga frågor med borgerliga är ungefär som atfförsöka bita sig själv i baken - det är alldeles omöjligt. Om man studerar hur det är ute på arbetsmarknaden i dagoch far reda på vad avtalen för ungdomar - och även avtalen över huvud faget -gäller, finner man att det finns olika ingångslöner för olika grupper, oavsettvilket yrke man väljer. Även om man hör till dem som så aff säga ligger överstpå ålderslistan och inte kallas ungdom längre, har man en lärotid och lägrelön. Det måste således i all rimlighets namn komplicera arbetsmarknaden - ja,det kan bli hur tokigt som helst - om förslagen i fråga skulle vinna gehör.Förhoppningsvis finns det här i inte något underlag för en politik avnämnt slag. 181JOHN (vpk): Jag hade tänkt säga några ord om AMSegenregiverksamhet, eller - vilket är mera korrekt - om avskaffandet av dennaverksamhet, för det är ju vad utskoftsmajoriteten föreslår. Ändra falare harockså berört den här frågan, bl. Han talade varmt för demänniskor som def här gäller. Men i en mofion har han själv föreslagit enavveckling av denna verksamhet. Till skillnad från har jagundertecknat en mofion som innehåller krav på en fortsatt verksamhet. Jag fortsätter så med några citat ur ett brev frånStrömsunds kommun i Jämfland som samtliga riksdagsmän i Norrlandslänen harfått: "I framlagda budgetproposifion föreslås aft AMSegenregiarbefen samt SA-arbefsplatser med förläggningsboende ska avvecklas ochläggas ner, I kommun berörs skogsstafionen i Hofing, somsysselsätter 2-3 fast anställda samt 2C-25 anvisade beredskapsarbetare samtSA-arbetsplafsen i , , med förläggningsboende, Där sysselsätts 10fast anställda och 20-25 anvisade. kommun har under fiden utrettfrågan på olika sätt protesterat mot förslagen att avveckla dessaarbetsplatser. Arbetslösheteni kommunen ligger på en hög nivå, 499 personer i november1985, trots stora insatser i beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning. Beredskapsarbetennovember 1985 160 personer Ungdomslagnovember 1985 101 personer En stor del av beredskapsarbetena drivs i regivia investerings-arbeten och tjänstearbeten. /85 sysselsattesvia kommunala beredskapsarbeten ca 70 årsarbetare. Den kommunala nettokostnadenför dessa arbeten var ca . Till defta kommer atf vi i kommunensysselsätter ca 80 av totala antalet ungdomslagsplatser," Def här var alltså citat ur brevet från kommun.Kommunen förväntar sig också atf de norrländska riksdagsmännen säger nej fillen nedläggning av AMS egenregiverksamhet. Jag skulle vilja utvidga detta ochsäga atf alla ledamöter borde säga nej. Det finns inte någon som helst logik iresonemanget om aff avveckla den här verksamheten. Tvärtom finns det en radtunga skäl för aff behälla egenregiverksamheten, Def är märkligt aft en verksamhet avvecklas utan aff deffinns en ny huvudman som har beredskap, medel eller kompetens till sittförfogande, Def är tydligen tänkt atf AMS egenregiverksamhet fortsättningsvisskall hamna i huvudsak under kommunens ansvar. Brevet från kommun, som jag citerade ur - ochdet är flera kommuner som befinner sig i samma situafion -, visar med tydlighethur de till det yttersta försöker skapa sysselsättning och atf det kostar storapengar för kommunerna. Skall man nu lasta över ännu större bördor på fattigaglesbygdskommuner, samfidigt som man är beredd atf dra in miljarder fill statenfrån kommunerna? Jag vill också betona atf den samlade arbetarrörelsen iåtminstone två Norrlandslän klart har uttalat sin bestämda protest mof enavveckling av denna egenregiverksamhet, I vårt parti är vi självfallet bestämda motståndare tillaft egenregiverksamheten upphör. Arbetena sysselsätter främstarbetslösa med socialmedicinska arbefshandikapp. Därutöver förekommer arbetenför äldre, lokalf bunden arbetskraft, främst i Norrlandslänen, Behovet avfortsatta insatser är stort - det vore rimligare aft diskutera en utökning avdenna verksamhet i stället för aff lägga ned den. Jag vill ocksä framhålla aft genomsin organisation för egenregiverksamhet har byggt upp och vidareutvecklat enorganisation med unik kompetens, vilken bör tillvarafas för bedrivande avverksamhet för de utslagna, anvisade människor som verksamheten sysselsätter. Med detfa vill jag yrka bifall fillreservation nr 27, och jag utgår frän aft den får en bred anslutning främstfrän de norrländska ledamöterna. Jag noterar att utskottets socialdemokratiska talesmän och-kvinnor tydligen har lämnat kammaren. Jag hade tänkt ställa en del frågor filldem, men defta kanske är för känsligt aff diskutera. Prot.1985/86:108 Anf. 182 (): 3 april1986 Herr talman! Även jag tänker idenna debatt fa upp förslaget om en avvecklingav AMS egenregiverksamhet, I budgetpropositionen föreslår regeringen att all AMSegenregiverksamhet skall avvecklas , Ufskottsmajorifefen har ställtsig bakom regeringens förslag på denna punkt, Egenregiverksamheten omfattar 13 olika förläggningari landet. Tillsammans med tar jag i motion Ä235 upp frågan omframtiden för en av dessa förläggningar, nämligen AMS-arbetsplatsen påVisingsö, Den är i stora stycken unik och skiljer sig på flera punkter från deövriga förläggningarna. Sedan starten av verksamheten 1964 har socialmedicinskthandikappade här utfört arbeten inom en rad områden, t, ex, skogsvård,naturvärd, restaurering och skötsel av fornminnen och byggnadsminnesmärken, Defhar skett i samarbete med domänverket, skogsvårdssfyrelsen, riksantikvarieämbetetoch . Förläggningen har varit uppbyggd med hyreslägenheter föreget boende, har svarat för vissa gemensamma funktioner somkök och dygnet-runf-fillsyn, AMS har stått för arbetsledning ochadministration. Arbetsplatsen sysselsätter utöver de 24 personer som ingåri arbetslagen ytterligare 12 helärsanställda visingsöbor. En avveckling av denna arbetsplats skulle vara eff myckethårt slag för , Ön har 740 invånare, och en arbetsplats somsysselsätter 36 personer är i det perspektivet en stor arbetsplats. Ennedläggning skulle slå hårdare mof än nedläggningen av slårmof , Man kan fråga sig om arbetsmarknadsutskottets majorietetverkligen har satt sig in i vad de här arbetsplatserna betyder på sina resp,orter. De vaga formuleringar som finns pä s, 40 i betänkandet tyder infe pådet, har glesbygdsstöd för aft man skallkunna vända den negafiva befolkningsutvecklingen och skapa nya jobb pä ön.Avvecklar man befintlig statlig verksamhet som man försöker skapa nyajobb med andra stafliga pengar, så blir ju resultatet plus minus noll. Denutveckling som man eftersträvar uteblir, och man tvingas dessutom sätta in ännumera pengar för aft skapa jobb till de visingsöbor som blir arbetslösa. När det gäller de personer som sysselsätts i arbetslagenså talar man vackert i befänkadet om deras möjligheter att få fortsattsysselsättning inom andra skyddade verksamheter. Verkligheten är annorlunda.För dem som sysselsätts vid arbetsplatsen på är alternativet ide flesta fallen sjukhusvård eller annan insfifutionsvård, Påden här punkfenskiljer sig alltså arbetsplatsen från de flesta SA-arbefsplatser i landet.Kostnaderna för den vården, plus det faktum atf de där kommer aff må sämre ände gör , skall ställas mof kostnaderna för atf fortsätta den här typen avarbeten. Det blir minsann infe billigare för samhället. Dentidsram som har safts upp för avvecklingen av AMS engagemang är Verksamheten skall avvecklas successivt fram . mofionärerhar därför krävt aft AMS ansvar för arbetsplatsen på skallkvarstå tills man får fram en ny huvudman för verksamheten och att AMS skallåläggas ett ansvar atf leda arbetet med aff få fram en ny huvudman, Utskoffsmajoritefen har infe ens bemödat sig atf ibetänkandet kommentera dessa yrkanden. Det är vi naturligtvis besvikna över,Def här leder fill att jag mäste ställa eft par frågor fillufskoffsmajorifeten. Man talar i betänkandet på s, 40 om att andra myndigheter,t, ex, skogsvärdsstyrelserna, skulle kunna bereda den här gruppen människorarbete i fortsättningen. Mig veterligen har varken ellerriksantikvarieämbetet några pengar för atf fa över de här berörda människorna.Kommer det aff anslås särskilda pengar till dessa myndigheter ? Den andra frågan gäller tidsperspektivet, Alla inblandadeintressenter i arbetsplatsen på från länsarbetsnämnd till andrastatliga myndigheter är överens om aff arbetsplatsen fungerar mycket bra ochaff det är värdefullt aff den får fortsätta sin verksamhet även . Ett arbete har påbörjats när det gäller aff finna en ny form avhuvudmannaskap. Man har bl, a, diskuterat en stiftelse. Anser inte ufskoffsmajorifetendef rimligt aft man får den fid pä sig som man behöver för aff kunna slutföradetta arbete även om det innebär aft man passerar den tidsgräns som ärfastställd för avvecklingen? Med tanke på kammarens tidsschema skall jagbegränsa mig till dessa båda frågor. Avslutningsvisvill jag, herr talman, yrka bifall fill reservafion 26, 183MARGÖ (vpk): har en större andellångtidsarbefslösa med social-medicinska handikapp än landet i övrigt. Orsakentill defta är de brutala utslagningseffekfer som en hårt kommersialiseradstorstad som ger upphov fill. Den här gruppen som i december 1985utgjorde 570 personer av de öppet arbetslösa tenderar atf växa, och tiderna avarbetslöshet blir längre och längre. Dessa långtidsarbefslösa är infe hjälptaav att antalet arbeten i länet ökar. De är heller inte hjälpta av denomorganisation inom arbetsmarknadsverket som pågår med en satsning pä ökadservice och arbetsförmedling. Vi hyser farhågor för atf def här blir en serviceför företagen och aff def knappast kommer dessa grupper fill del. En direkt placering i arbete, även om def sker i någon s,k, skyddad form, kan innebära nya misslyckanden för individen. krävsstora insatser av både medicinsk och social karaktär, såväl före som underarbetsplaceringen. har olika insatser prövats. Utöver detraditionella beredskapsarbetena, anställningar med lönebidrag och utbildninggenom AMU har olika projekt genomförts. Projekten har varit lokalf inriktadeeller riktade mof vissa grupper och har bestått i en kombination av bådemedicinska och sociala åtgärder med inslag av utbildning och arbete, oftast isamarbete med sociala myndigheter och försäkringskassa. Men def som saknas är en utvärdering av de olika projektenoch åtgärderna. Det bör ankomma på AMS och länsarbetsnämnden aft fa initiativtill en sådan utvärdering, anser utskottet, och def avstyrker därmed motionensförslag. Självfallet anser också vi atf utvärderingen skall ske inom 11 protokoll 1985/86:107-108 verket,men här som överallt annars handlar det givetvis om resurser till en sådanutvärdering. Och det finns knappast utrymme med nuvarande resurser till detta.Men def måste väl ligga i statens intresse att satsade medel ger störstamöjliga utdelning. Det kan bli en besparing pä sikt om vi vet vilka åtgärdersom verkligen har en effekt, som ger arbete och därmed skall användas. Närinsatserna misslyckas och åtgärderna inte leder till aft människor medsocialmedicinska handikapp kan arbetsrehabiliferas får samhället ökadekostnader i form av förtidspensionering, sjukersättning, ökade vårdkostnaderoch socialbidrag. Och individen drabbas hårt genom fortsatt utslagning. Jag yrkar bifall till reservafion 65, 184BIRGIT (vpk): har i en motion Ä226 tagit uppbehovet av atf få en samlad kartläggning av arbetslöshetens konsekvenser,framför allt de samhällsekonomiska konsekvenserna. Motionen har sinutgångspunkt i én undersökning som två ekonomer har gjort och som gäller Motalakommun i , För del gäller aft kringdecennieskiffet 1979-1980 försvann vart fjärde industrijobb, vilket är detsammasom 2 000 arbetstillfällen, är 700 personer öppet arbetslösa och 2 000föremål för arbetsmarknadspolifiska åtgärder, detta i en befolkning av 40 000,Tyvärr är situationen i knappast unik utan får väl tvärtom betraktas somrepresentativ för många kommuner i , Vad hittade då de ekonomer som undersökte kommun?Jo, atf arbetslösheten i denna kommun kostade samhället 134 milj, kr, under effår, vilket skulle motsvara ca i kommunalskatt för del om allthade gått över kommunens budget, I den här summan ingår arbetslöshetsförsäkring,KAS, socialbidrag och förtidspensionering med ca 50 milj, kr,, utbildning ochrekryteringsstöd med ca 40 milj, kr,, beredskapsarbeten och andrasysselsättningsskapande åtgärder med 40 milj, kr. Detta är oväntat storautgifter för samhället, I finns ett AMU-center med 500 platser,beredskapsarbeten och ungdomslag sysselsätter 300-400 personer, 80 personerfinns i skyddad verksamhet, 70 har förtidspension, delvis avarbetsmarknadsskäl, och 700 familjer har socialbidrag, också delvis avarbefsmarknadsskäl. Forskarna har kunnat konstatera aft def skulle bliobetydligt dyrare med t, ex, beredsskapsarbete än med socialbidrag, atf dettaskulle vara posifivt för samhällsekonomin, men aft def i sä fall skulle krävaen omfördelning mellan stat, landsting och kommun på eft helf annat sätt än vadsom sker . Trots aft denna undersökning är den samhällsekonomisktmest heltäckande som gjorts - den rubricerades som unik när den presenterades- har jag uppfattningen aff man i den ändå infe kunnat ta med alla aspekter.Mänga kommuner har t, ex, liksom föregående vinter dragit in påsnöskottning och sändning av trottoarer. De besparingar som görs genom dettaförfarande ger i andra änden kostnader för arbetslöshet, vilka täcks in iundersökningen, men också kostnader för hälso- och sjukvård på grund av ökatantal olycksfall och skador, speciellt bland de äldre. Jag villpassa på aft understryka att varken vår motion eller den här refereradeundersökningen far upp de kostnader som arbetslösheten innebär mänskligt sett,vilket är nog så viktigt men betydligt svårare atf mäta ekonomiskt, I utskottefs skrivning angående denna mofion redovisashelt kort fat t af den forskning som pågår beträffande arbetslöshetenskonsekvenser. Jag får dock inte def intrycket aff man någonstans är inne på denbreda samhällsekonomiska belysning som efteriyses i mofionen, 134 milj, kr,kostade arbetslösheten i , Vad kostar egentligen arbetslösheten iSverige i form av direkta utgifter och i form av uteblivna inkomster ochutebliven produktion? Def handlar här om resurser som skulle kunna få en helf annanoch posifiv effekt, om de sattes in för arbetsskapande åtgärder. Ett sådant samlat grepp, herr talman, om arbetslöshetenskostnader är vad vpk efterlyser i motion A226, vilken jag härmed yrkar bifallfill. 185GUNHILD (): Med tanke på den sena timmen skall mittanförande gå snabbt. I motion Ä265 har och jag tagit upp eftantal exempel på insatser för atf minska arbetslösheten bland psykisktutvecklingsstörda. Def är inget tvivel om atf den gruppen människor har svårareatt fä arbete än alla andra. De har dessutom svårare än andra atf kompenseraarbeslöshefen med andra meningsfulla aktiviteter. Av de ca 37 000 utvecklingsstörda i värt land är defendast som har arbete pä den reguljära arbetsmarknaden eller i skyddadverksamhet. Ändå har de utvecklingsstörda lika väl som andra människor behov avden sfimulans och den känsla av att bidra fill produktionen som ett arbete ger- en självkänsla, om man så vill. Arbetslöshet är naturligtvis nedbrytande föralla och medför i föriängningen stora samhällskostnader av annat slag, exempelvispå vårdområdet, Def är heller inget tvivel om atf det bland människorna idenna grupp finns en reserv med resurser och förmåga aft göra sig gällande påarbetsmarknaden om de bara fär chansen. genomfördes inågra län en verksamhet med koncentrerade insatser för atf skaffa arbete ätunga handikappade. Denna utföll med gott resultat, eftersom av de 547ungdomarna fick arbete. Det rör sig alltså om helf andra fal än de som jagnämnde tidigare. Vi menar att detfa visar att man med särskilda insatserkan nä mycket posifiva resultat. En sädan åtgärd är systemet med s. k.kontaktpersoner vid länsarbetsnämnderna. Det är nämligen oerhört vikfigt affdef finns kunskap om handikappets innebörd hos den tjänsteman man träffar. Jag konstaterar att utskottet uttrycker sympati för"def behjärtansvärda ändamål det här gäller" - för atf citerabetänkandet på s, 41, Det är bara def aft def infe räcker med sympatier. Detbehövs en klar viljeinriktning och konkreta åtgärder. Jag påstår aft dettasaknas hos bäde propositionsförfafta-re och utskotfsledamöter, vilket är attdjupt beklaga. När det gäller vårt förslag om aft använda de s. k,uppsökarmedlen i särskild utsträckning för denna grupp handikappade hänvisarutskottet till rehabiliferingsberedningens arbete, trots atf frågan en gångtidigare har beretts iett utredningsarbete, nämligen i handikappkommitténs betänkande Vägar fillarbete. I mofionen tar vi också upp frågan om anordningsbidrag påarbetsplats för hjälp i form av fadder- och sfödpersonal utöver de bidrag tillarbetsbiträde som kan utgå i vissa fall. Infe heller detta förslag har funnitnåd inför ufskoffef, som avstyrker det med mofiveringen att man infe kan ha tväbidragsformer för arbetsbiträde. Ändå har i sitt resmissvaröver just Vägar till arbete klart uttalat aft det personliga stödet är detviktigaste hjälpmedlet. Behovet av eff mera flexibelt, särskilt lönebidrag harpåtalats av ett flertal motionärer. Till betänkandet har avgivits entreparfireservation, nr 68, till vilken jag yrkar bifall. Jag yrkar dessutom bifall tillfolkpartireservationen nr 28 och kommer vid en eventuell omröstning atf stödjadensamma, I eft särskilt yttrande, nr 11, har frågan om ettreformerat bilstöd tagits upp. Jag vill instämma med vad har sagtom den frågan och påtala det absolut nödvändiga i atf ettregeringsförslag framläggs som är knutet till handikappet och ingetannat. Jag yrkar alltså bifall till reservafionerna28 och 68 och dessutom fill övriga yrkanden i motion Ä265, Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (förutsättningarna för arbetsmarknadspolitiken) Förstbiträddes reservation 1 av m, fl, med 137 röster mof 16 för reservafion 2 av Lars-OveHagberg, 134 ledamöter avstod från atf rösta. Härefter bifölls utskottets hemsfällan med 148 röster mof 140 för reservafionI av m,fl, 1 ledamot avstod från aff rösta, och (båda m) anmälde att de i huvudvoteringen avsett att rösta nej men markeratsha röstat ja. Mom. 2 (arbetstidsförkortning som sysselsäftningspolitisktinstrument) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservafion 3 avLars-Ove - bifölls med acklamation. Mom. 3 (inriktningen av arbetsmarknadspolitiken 1986/87) Utskottetshemställan, som ställdes mof delsreservation 4 av m, fl,, delsreservation 5 av och i Bengfsfors, dels reservafion 6 av Lars-OveHagberg, bifölls med acklamafion. 4(de arbefsmarknadspolitiska insatsernas omfattning under nästa Först biträddes hemställan i reservation 7 av ElverJonsson och ställdes mot hemsfällan i reservafion 8 avBörje och i - med acklamafion. Härefter bifölls utskottets hemsfällan - som ställdes mothemställan i reservation 7 av och - genomuppresning. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation9 av m,fl, anförda motiveringen - godkändes med acklamation. 5(forskning om arbetslöshetens konsekvenser) Utskottets hemställan - som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion Ä226 avNils Berndfson -bifölls med acklamafion, 6 (kvinnornas sysselsättningsmöjligheter) Hemsfällan Utskottets hemsfällan - som ställdes mof hemsfällan ireservation 10 av - bifölls med acklamafion. Utskottefs motivering - som ställdes mot den i reservation11 av m, fl, anförda mofiveringen - godkändes med acklamation, Monj, 7 (förutsättningarna för ökad sysselsättning förungdom) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avAlf Wennerfors m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 8 (avskaffande av ungdomslagen) Utskottets hemställan bifölls med 188 röster mot 97 förreservafion 13 av m, fl, 2 ledamöter avstod från att rösta.