prot · G90938 · 1985-12-31 00:00:00 — Man har ökat sin vapenexport på ettdramatiskt sätt. Detär inte så länge sedan den nuvarande utrikeshandelsministern och jag stod påsamma sida och kritiserade borgerliga regeringar för sådana ställningstaganden.Nu får vi kommunister stå ensamna och kritisera den socialdemokratiskaregeringen. Jagskulle vilja varna den socialdemokratiska gruppen här i för att utanvidare acceptera regeringens ställningstagande i denna fråga. Var självkritisk!Granska ert parti och se vart det är på väg när det gäller denna fråga! Jaganser att regeringens inställning håller på att förändras undan för undan iriktning för ett accepterande av ockupationen av , Inte minst märksdet i detta betänkande. Detta intryck förstärktes också av Axel Anderssonsanförande. Han är annars en förkämpe för människors frihet och rätt - det vetjag. Men han använde en glidande formulering som påminde om den som står ibetänkandet, nämligen om ställningstaganden som andra länder har intagit ochsom innebär att man accepterar en överhöghet över som ett faktum,eller som förre utrikesministern sade i en debatt sedanatt det är en de facto-situation, dvs, något som man Mänskligarättigheter, rätten till självbestämmande m. m. inte kan göra något åt. Jagtycker att man i utskottsbetänkandet, de som har en annan uppfattning får sägaemot mig, försöker förringa motståndet på , man försöker fördunklasituationen litet grand. Man säger att mycket få människor är emot systemetoch för en väpnad kamp: Man säger vidare att gerillan är mycket Hten och attmånga länder säger att situationen är som den är. Detfinns emellertid andra rapporter, inte minst från den indonesiskeöverbefälhavaren själv, som så sent som sagt att gerillanutgörs av 1 000 beväpnade soldater med omkring 10 000 man som stöd. Beväpningenär naturligtvis dålig, men det är ändå fråga om betydligt fler än de 500 mansom det har talats om här. Nyarapporter som har kommit fram genom att man har upprättat radiokontakter,tvåvägskommunikationer, mellan och , talar också om ökadestridsaktiviteter. Den indonesiska ockupationsmakten måste använda starkamilitärförband och helikoptertransporter för att komma in i de områden somhålls av gerillan. Det talas om att man försöker hålla människorna fängslade ibyar. Och det gör man också i stora läger. Detta är naturHgtvis en orsak tiHatt det kan visa sig få motståndare till ockupationsmakten i vissa situationer- många sitter i läger. Man försöker begränsa byarna och klippa ned träden runtbyarna som skedde i , Och tvingas folk att samlas påtorget för att de inte skall se vad som händer utanför eHer kunna smyga ut tillgerillan. Om nätterna vistas de på marknadsplatserna, och de får inte vara isina hus. Det finns således mycket att säga om situationen på , Nusägs det i betänkandet att alltid har stått för inställningen attösttimoresema har rätt till självbestämmande. Man varför ändrar man sitt sättatt votera i FN? Varför bytte man fot precis som den borgerliga regeringengjorde och fortsatte en poHtik som man själv var mycket kritisk mot ioppositionsställning? Man kan säga att det har gått utan att fråganhar kommit upp - och att den inte kommer upp till behandHng heller, somdet står i betänkandet - och att det därför inte finns någon anledning att nuta ställning till hur man skall göra. Jag tycker dock att det handlar om enmycket viktig princip. Densocialdemokratiska riksdagsgruppen borde för sitt eget samvetes skull försökapåverka regeringen till ett riktigt ställningstagande i denna fråga. Hur kansocialdemokraterna annars stå här och tala om olika människors rätt tillsjälvbestämmande i olika länder, inte minst i ? Jag håller med omatt de skall ha den rätten. Det har väckts en fempartimotion om ,och har alldeles klart uttryckt vår principiella instäHning,nämligen att skall ha rätt till självbestämmande. Detta måste väläven gälla , eller har man olika ställningstaganden beroende på omSverige tjänar på kriget eller inte? Till exporterar vi nämligen.Det är vår nya stora marknad; det är kapitalismens framsida, som det står istora affärstidningar. Dit ökar vi vår export, dit ökar vi vår vapenexport ochdit reser svenska ministrar på reklammöten och försöker introducera svenskavaror. Är detta orsaken? är ett Htet men imperialistiskt hungrigt land,som det står i vårt partiprogram, och att det stämmer framgårverkligen om man studerar denna fråga. Jag yrkar bifall till reservation 2, 118 AXEL () replik: i HaHstahammar talar länge, väl och engagerat om denösttimoresiska befolkningens situation. I den reservation som han livligtstöder och som han har baserat sitt inlägg på sägs det att den svenskaregeringen bör arbeta i FN för att frågan på nytt skall tas upp tillbehandling, och man vill ha förnyade omröstningar. Jaghar bara en liten fråga till : Vill befrielserörelsen detockså? Mänskligarättigheter, rätten till självbestämmande m. m. Anf.119 HANS i HaHstahammar (vpk) replik: Herr talman! Tror AxelAndersson att de inte vill det, tror Axel att befrielserörelsentycker om den indonesiska ockupationen, tror Axel att denösttimoresiska befrielserörelsen är tacksam för att sviktar iinternationella frågor? Detta är väl bra motfrågor. Det var jagträffade representanter för den östtimoresiska befrielserörelsen, det skallerkännas. Men utifrån mitt sätt att se och mitt sätt att värdera människorsrätt till självbestämmande och utifrån bedömningen av den historiska ochpolitiska utvecklingen på är det självklart att vi skall stödjadetta folks rätt till självbestämmande. När folket blev fritt från denmånghundraåriga portugisiska ockupationen, traskade in omedelbartför att föra en ny befolkningspolitik. Det blev ett folkmord. Men det var inteunikt, eftersom det förekommit liknande på flera andra ställen -inte minst iIndonesien där man mördade en miljon människor och utrotadekommunistpartiet. Liknande har också hänt i och , Det äralltså inte på något sätt unikt, men det är av samma kvalitet. Jag kan intetänka mig att befolkningen skuHe vara tacksam för att Axel byter fotoch sviktar i frågan, 120 AXEL () replik: i HaHstahammar och jaghar precis samma uppfattning om situationen på , Det är bara det attden inte är lika enkel som försöker att framställa den. Jag vetatt Fretilin inte ville ha omröstning om resolutionen beträffande situationenpå , De två, tre då resolutionen var uppe tillavgörande i FN minskade majoriteten till ynka fyra röster. Jag vet, HansPetersson, att Fretilin var med när man avgjorde hur frågan skulle hanteras.Det ansågs att resolutionen inte skulle läggas fram, eftersom det fanns riskför ett nederlag i FN, vilket skuHe ha varit mer till skada än till nytta förfrågans,positiva lösning. 121 HANS iHallstahammar (vpk) replik: Herr talman! Jag kan bara konstatera att denbeklagliga utvecklingen - där befrielserörelsen och östtimoresernasexilregering tvingas till sådana ställningstaganden inför behandlingen i FN -är delvis beroende av att den svenska socialdemokratin har svikit dem och byttfot i frågan om deras självständighet. Mänskligarättigheter, rätten till självbestämmande m. m. Tredjevice talmannan anmälde att Axel anhållit att till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik, Anf.122 (): Katalogen över de mänskliga rättigheterna har många likheter med enönskelista över julklappar. De allra flesta av jordens människor lever nämligenunder ofrihet och diktatur. Därför måste det vara ett bärande inslag i svenskutrikespoHtik att ständigt protestera mot frihetsinskränkningar och kränkningarav de mänskliga rättigheterna. Det är därför tillfredsställande attutrikesutskottet står samlat bakom ett betänkande om mänskliga rättigheter ochnationeHt självbestämmande, måste kraftigt fördöma varje övergreppoavsett vilken ideologisk kostym som förövarna ikläder sig. Attverka för de mänskliga rättigheterna är också att ta ställning för humanismensideal, för idén om alla människors lika värde. Det är kanske mer påkallatän någonsin, rapporterar om hundratals länder som brytermot FN;s deklarationer om mänskliga rättigheter. Dödsstraffet är på vägtillbaka även i demokratiska länder. Rasism och främhrigsfientlighet förefallertillta i styrka över hela världen. Vi har inte bara den konstitutionellarasismen i utan också den statligt sanktionerade antisemitismen iSovjet och främlingsfientiigheten som tilltar i styrka, bl, a, i , Motden bakgrunden är det oerhört väsentligt att oförtröttiigt arbetar pådet internationella planet med ett engagemang för mänskliga rättigheter. Vi fåraldrig rädas att brännmärka regimer som bryter mot humanitära principer varesig det gäller , - med sin behandling av judar - eller någotannat land. Arbetetför de mänskliga rättigheterna måste också präglas av insikten att kränkningarav människans lika värde är lika upprörande vare sig de sker inom eller utomSveriges gränser. Därför finner jag det självklart att ett engagemang motrasism och flyktinghat är en naturlig följd av det internationella arbetet förmänskliga rättigheter. Ibetänkandet behandlas också rätten till nationeHt självbestämmande. Omövergreppen mot enskilda människors fri- och rättigheter är många, är det ocksåofta som större makter våldför sig på små nationers och folkgrappers rätt attsjälva råda över sina liv och sin framtid. Betänkandet är skrivet särskilt övermotioner som handlar om den sovjetiska invasionen i , Indonesiensövergrepp i och kriget i , och jag skall inte orda mera omdet efter vad som har sagts från talarstolen. Men inte bara i dessafall har det begåtts klara brott mot folkrätten utan också t. ex. i ett litet,ofta bortglömt krig i , som bara är ett exempel på attbefolkningen har lidit på grund av en större makts anfallskrig. Här har Sverigeett mycket stort ansvar för att bilda en internationell opinion, för att inteförtröttas i arbetet på att informera den internationella opinionen om sådanaövergrepp. Kränkningarav mänskliga rättigheter och nationellt självbestämmande har, vill jag påstå,ett klart samband med vår tids överlevnadsproblem. Krig i och mellan länder,svälten och den ojämna fördelningen av jordens resurser och de miljoner människorsom drivs på flykt från sina hem - dessa tre problem är ofta en klar följd avkränkningar av mänskliga rättigheter. Därför borde en poHtisk enighet kringmänskliga rättigheter på ett naturiigt sätt leda till att det blir en likadanpolitisk enighet kring en solidarisk u-landspolitik och ett generöst bistånd,en aktiv fredspolitik och en mänskhg svensk flyktingpolitik. Men här, tror jag,minskar den omtalade enigheten när det kommer till en konkret uppföljning avdagens allmänna fraser om mänskliga rättigheter. Med detta ber jagatt få yrka bifall till utskottets hemställan. Mänskligarättigheter, rätten till självbestämmande m. m. Överläggningen var härmedavslutad. Mom.3 (kurdernas situation) Utskottetshemställan bifölls med 289 röster mot 15 för reservation 1 av . 1ledamot avstod från att rösta. Mom.7 (ställningstagande i FN avseende ) Utskottetshemställan bifölls med 288 röster mot 14 för reservation 2 av . 1ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1985/86:3 Internationelltnarkotikasamarbete 1985/86:4 Den svenskakrigsmaterielexporten (skr. 1984/85:223) 1985/86:5 Tillägg till deneuropeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (prop, 1985/86:18) Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. socialförsäkringsutskottetsbetänkanden /86:1 om vissa läkemedelsfrågor och 1985/86:2 omsocialavgifter, Anf.123 TREDJE VICE TALMANNEN: Socialförsäkringsutskottetsbetänkanden 1 och 2 kommer att debatteras i tur och ordning. Voteringarna ägerrum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Förstupptas alltså socialförsäkringsutskottets betänkande 1 om vissaläkemedelsfrågor. Anf.124 (vpk); Jag tänker kort ta upp det som sägs i motion 368 om mjukgörande salvorm. Detta berör inte bara de människor som har psoriasis utan också dem somhder av olika sorters allergier och eksem och som drabbas av höga kostnader.Det kan vara barnfamiljer eller människor som via sitt arbete fått en allergieller ett eksem. Dem har man inte tagit upp, men de är en viktig grupp. Vifrån vpk;s sida har inte reserverat oss i utskottet i samband med behandlingenav motionerna, men jag vill ändå göra kammaren uppmärksam på dessa problem. Föratt rabatt skall utgå krävs en ändring i lagen om skydd mot högaläkemedelskostnader. Receptfria läkemedel får inte längre förskrivas av läkare,vilket har medfört väsentligt ökade kostnader för exempelvis människor som harpsoriasis, allergi eller eksem och som behöver stora mängder mjukgörandesalvor, badoljor eller krämer. Detta måste regeringen vara uppmärksam på ocheventuellt göra en ändring i lagen, så att dessa grupper ej får ökade kostnaderpå grund av sin sjukdom. Vad gäller motion 995 om ett särskilt rabatteringssystem för p-piller,framhåller socialutskottet i sitt yttrande följande; "Denminskning av tonårsgraviditeterna och tonårsaborterna som kunnat konstateras ärsynnerligen glädjande och har sannolikt till stor del sin grund bl. a. i delättillgängliga och billiga preventivmedlen," Detta bedömer man som mycketpositivt från både och . Ändå fördubblarman kostnaderna för p-pillerförbmkningen. Det måste ses som en mycket märkligåtgärd. Regeringenhar medgivit att man skall följa utvecklingen. Men varför skall man införa ettsystem som får de konsekvenser som regeringen måste vara medveten om? När mankunde ha förutsett detta hade det väl varit enklare att inte införa det härsystemet, som kan få till följd att tonårsgraviditeterna ökar ochsjukvårdskostnaderna också stiger, med ett ökat lidande för dem som kommer attdrabbas av oönskade graviditeter. Jag tycker att man skulle ta detta ibeaktande när man fattar beslutet. Manbör också se till vilka grupper som kommer att utsättas för detta. Det gällerungdomar och studerande, som redan har det svårt rent ekonomiskt och som manlägger nya utgifter på. Ungdomen har det redan svårt i samhället, där man i daginte kan säga så mycket positivt om arbete och inkomster. Såsom framhålls i motionen finns det risk för att särskilt unga flickor utan egenförsörjning får svårt att skaffa fram så mycket som , vid etttillfälle för inköp av ett årsbehov av p-piller och därför avstår från preventivmedel. Vifrån vpks sida tycker inte att man bör vänta med att sätta in åtgärder tillsantalet tonårsaborter har ökat, utan åtgärderna måste vara av förebyggandekaraktär. Därför skulle det som motionen tar upp om ett rabatteringssystem föranvändare av p-piller till flickor upp till vara ett bra system. Med detta vHl jag yrkabifall till reservationen under mom. 3, 125 RALFLINDSTRÖM (s): betänkande 1985/86:1 behandlas sju motioner,samtliga väckta under allmänna motionstiden. Utskottet är helt enigt om attavstyrka sex av dessa motioner. Jag avstår från att kommentera dem. Enmotion, nr 995 med som första namn, har vpks representant iutskottet inte helt överraskande reserverat sig till förmån för, Karl-ErikPersson har redovisat ärendet, och jag tänker inte göra detsamma. Socialutskottetbehandlade den här frågan vid förra och sade då bl, a, atttonårsgraviditeterna och tonårsaborterna minskat i glädjande omfattning.Ingenting säger heller att de kommer att öka . Man sade sig också tro attorsaken till stor del är de lätt tillgänghga och billiga preventivmedlen.Socialutskottet sade vidare att regeringen var medveten om att kostnaderna förett helt års förbrukning - om de måste erläggas vid ett och samma tillfälle -kan vara ekonomiskt besvärande för vissa grupper men att regeringen följdeutvecklingen med uppmärksamhet, och det gör den fortfarande. motionen väckta frågan hålls alltså aktueH inom regeringen, vilketutskottsmajoriteten anser vara till fyllest i nuvarande läge. Syftet medmotionen är därmed tillgodosett. Jag yrkarbifall till utskottets hemstäHan på alla punkter. Anf.126 (vpk) replik: Det är principiellt viktigt att vissa grupper i samhället får stöd ochhjälp. Dit hör de unga flickor som nämnts i motionen. Attförslaget skulle medföra stora kostnader håller jag inte med om. Jag vidhålleratt det som anförts i motionen är viktigt, nämHgen att man nu verkHgen måsteställa upp för dessa flickor. Efter vad jag har kunnat utiäsa har det redan nuinträffat ett ökat antal oönskade graviditeter sedan det nya systemetgenomfördes. Systemet har medfört ökade kostnader. Det kan man inte kommaifrån, Anf.127 () replik: Att införa ett rabatteringssystembehöver inte komma att kosta mycket pengar, men det kan komma att kosta mycketi administration. Då skall vi naturligtvis inte göra det om det inte ärnödvändigt, och enHgt vad vi nu kan se är det inte nödvändigt. Men regeringenföljer frågan. Om man kan konstatera att följderna blir de som men som jag inte tror kommer att inträffa, då kommer regeringen att taitu med frågan. Med detta bör vi låta saken bero tills vidare och avvaktautvecklingen under den korta tid det är fråga om. 128 (vpk) replik: Man måste också ta hänsyn tHl den ökade sjukhuskostnad som blir följdenav att inte införa ett rabatteringssystem. Man måste sätta den kostnaden irelation till de kostnader detta system kan medföra. Om man gör det tror jagatt man lättare kan konstatera att det går att tillgodose den här gruppen. 129ELISABETH (); I motion 1984/85:1770 har jag begärt attförebyggande läkemedel i samband med tobaksmissbruk skall rabatteras på sammasätt som sker beträffande medel mot alkoholmissbruk. Utskottet konstaterar i sitt betänkande nr 1 att dengrundläggande principen inom försäkringen är att det krävs sjukdom för attsjukförsäkringsförmåner skall kunna utgå. Någon ändring av dessa bestämmelservill utskottet inte medverka till. Med detta avstyrker utskottet min motion. Som vice ordförande i motcancer hade jag för sedan tillfäHe att ställa följande raka fråga av våra främsta cancerforskare: du för mig ange några av de främstaorsakerna till cancer? Svaret blev; Ja, det kan jag. Orsak nr 1 är rökning. Nr 2är rökning. Nr 3 är rökning. Nr 4 tror vi kan vara kosten. skulle man kunna tro attvederbörandes tal hade hakat upp sig, som en gammal grammonfonskiva: rökning,rökning, rökning. Men svaret var verkligen seriöst menat och, som jaguppfattade det, mycket pedagogiskt utformat. Det speglar tydligt var forskarnastår. Låt mig inom parentes försäkra att jag inte står här somnågon "antirök-ningens moralpredikant", utan att det är en bibringadkunskap som format min uppfattning. Jag vill i sammanhanget tillägga att jagunder själv har varit rökare. Jag vill i diskussionen om förebyggande och botandeläkemedel konstatera att ett upphörande med rökning enligt forskarna kan haläkande effekt på förstadier till cancer, framför aHt i fråga om lungcancer menäven beträffande andra cancerformer. Om det är så, var går då gränsen mellanläkemedel och förebyggande medel? Jag uppfattar den gränsen som mycketflytande. Med dessa rön i bagaget avser jag attåterkomma till frågan . Jag har därför inget yrkande , men hoppaspå ytterligare seriös behandling vid återkommande tillfälle. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om socialförsäkringsutskottets betänkande 2.) 130 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debatterasocialförsäkringsutskottets betänkande 2 om socialavgifter. 131GULLAN (): Det betänkande som skall behandlasinnehåller ofta debatterade frågor här i kammaren, nämligen om företagenssocialavgifter. Det är ganska naturligt att så är fallet med tanke på att dessaavgifter ofta är betungande, särskilt för de mindre företagen. Inte mindre än23 olika motioner som föreslagit förändringar och lägre avgiftsuttag avlämnades , och det är dessa som ligger till grund för det aktueHabetänkandet. Detär kanske skäl att erinra om att det gäller nya regler för uttag avsocialavgifter . Då slopades nämligen basbelopps-ochmaximeringsavdragen. Detta innebar vissa administrativa förenklingar mensamtidigt också högre avgifter, vilket inte skall förnekas. Fr,o, m, har en ny förändring skett så till vida att de socialaavgifterna och källskatt måste utbetalas mot tidigare varannan -ett system som vi moderater motsatte oss när beslutet fattades av . Närdet gäller att ta ställning till alla motionsyrkandena måste en avvägning görasmellan behovet av inkomster till de olika trygghetssystemen, bl, a,sjukförsäkringar och pensioner, skähgheten i avgiftsuttagen, rättviseaspektermen också administrativa åtgärder och överskådlighet samt behovet av någorlundakontinuitet i lagstiftningen. Jag har velat säga detta som en bakgrund till våra ställningstagandenoch övergår nu i huvudsak till att tala om de reservationer som vi moderaterensamma eller tillsammans med de övriga borgerliga partiernas representanter iutskottet har skrivit under, Ireservation nr 3 har utskottets m-, c- och fp-ledamöter reserverat sig tillförmån för en motion av , som har påtalat att den nuvarandeskyldigheten för universitetsinstitutionerna att betala s. k, lönekostnadspåläggom för utländska gästföreläsare innebär en orimlig ekonomisk belastningför de begränsade medel som institutionerna har till sitt förfogande - i allsynnerhet som föreläsaren i fråga inte får någon som helst förmån härav. Omdenna utgift ovanpå föreläsningsarvodet avskaffades, så skulle det innebäramöjligheter för universiteten att upprätthålla internationella kontakter i ökadutsträckning och att dra nytta av utiändska forskares speciella kunskaper. Avett exempel i motionen framgår att ett borttagande av de sociala avgifterna idessa faH skulle innebära en,40-procentig ökning av gästföreläsningarna. Jag yrkar därför bifalltill reservation nr 3, Ireservation nr 4 följer vi upp flera motioner från m, c, fp och s rörandeegenavgifter för vissa skogs- och jordbruksinkomster, I motionerna har påtalatsatt det kan uppstå heh orimliga konsekvenser på grund av nuvarande regler.Huvudprincipen är att s, k. rotpostförsäljning inte skall belastas medegenavgifter - och så är fallet om en fastighet inte brukas under inkomståret.Om fastigheten däremot brukas skall avgifter betalas. En skogsägare sombedriver avverkning i egen regi måste betala sociala avgifter härför. Om handessutom har inkomst från rotpostförsäljning måste han betala sociala avgifterpå båda inkomsterna. Om en skogsfastighet ägs av flera och en av ägarna klassassom brukare, så drabbas även de övriga, passiva ägarna av egenavgifter vidförsäljning av rotposter. Det säger sig självt att ett sådant system harmedfört ett minskat intresse bland enskilda skogsägare att sköta sin skog ochett minskat intresse att avverka, vilket i sin tur leder till virkesbrist förskogsindustrin. Socialförsäkringsutskottethar tidigare behandlat motioner i dessa frågor. Både 1983 och 1984 harutskottsmajoriteten hänvisat till att frågan bereds i Detsäger majoriteten nu också, men ingenting har ju hänt i frågan, och vi uppreparatt regeringen bör komma med ett förslag till i frågan. Därför yrkar jag, herrtalman, bifaH också till reservation nr 4. Reservationnr 5 handlar om rätten att kvitta ett överskott i en förvärvskälla inomjordbruk och rörelse mot ett underskott i en annan förvärvskälla inom dessainkomstslag. Det är förste vice talman m. fl. som återkommiti denna fråga, och utskottets m- och fp-ledamöter följer aHtså upp motionen ien reservation. Vi anser att det kvittningsförbud som infördes fr, o, m, 1982slår hårt mot den som driver ett jordbruk eller en rörelse som i sig inte ärbärkraftig. Avgiftsregler får inte missgynna den som av olika skäl bedriververksamhet i flera förvärvskällor. Jag yrkar således bifalltill reservation nr 5, Ireservation nr 6 följer vi moderater i utskottet upp en motion av StenSvensson, där han påtalat att de nuvarande reglerna med schablonvärden förberäkning av kost- och bostadsförmåner vid fastställande av avgiftsunderlag föruppbörd av socialavgifter i vissa fall leder till orimliga konsekvenser.Schablonberäkningen gör t, ex, ingen skillnad mellan värdet av en hyresfribostad i en storstad och i ren glesbygd. Detfinns några exempel som verkligen är värda att notera.