prot · G90979 · 1985-12-31 00:00:00 — Vi får inte glömma bort detta, även om jag ärmedveten om att det ändå kan vara motiverat att ha en hel del hus kvar medelvärme. Det är intressant att konstatera, att det statliga kraftföretageti , med det välbekanta namnet BPA, har satsat stora pengar hoskonsumenterna, villaägarna, på att gratis isolera deras hus. Man anser nämligenatt den satsningen är lönsammare än att bygga ut ny produktionskapacitet. De säkerhetskrav som vi alla är överens om måste ställaspå värt elsystem uppnås utan tvivel bäst och billigast genom en effekfiviseringav energianvändningen och en anpassning av energislagen hos användarna. Det äröverraskande att vissa partier här i bara tycks se teknikensmöjligheter när det gäller att öka produktionen men är otroligt misstrogna motsamma teknik när det gäller att bruka bättre i stället för mer. Ändå är det såoerhört viktigt att vi använder teknikens möjligheter på rätt sätt, och dåskall vi i första hand använda dem för att bruka bättre i stället för mer - dettjänar framför allt konsumenterna på. frågan om kärnkraftens lönsamhet. I kommersatsningen på vindkraft sannolikt att motsvara dubbla satsningen enligt detsvenska kärnkraftsprogrammet - 20 000 MW - , menknappast någonfing - för aff inte säga ingenting - kommer troligen att satsaspå ny kärnkraft. 4 protokoll 1985/86:78-84 8HÄDAR (): nämnde att hon är inne påtanken att ompröva elvärmen. För nybyggda, mycket välbyggda och värmeisoleradehus som tillförs 8 000 kWh skulle det bli en fördubbling av elkostnaderna.Kostnaden för att värma upp ett sådant hus med el uppgår till . ,vilket ungefär svarar mot räntan pä ett vattenburet sysfem. Det blir alltsåstor skillnad, om man tvingar nyprodukfionen - även denna typ av hus - attövergå till vattenburna system. När det gäller vattenkraften motsätter sig över . Vi säger också att den utbyggnad som återstår fill 66TWh skall göras endast om det är möjligt utan att miljön skadas på någotväsentligt sätt. talar om att socialdemokraterna är aktiva,men jag vill erinra om att det inte är regeringen framladeett förslag om att man skulle se över möjligheterna att bygga ut en av de fyraNorrlandsälvarna. Förslaget avvisades av , om jag minns rätt. BirgittaDahl borde alltså inte framställa socialdemokratin som något älvräddarparti. Omdet är något parti som har gått i bräschen för utbyggnad av älvar ochvattenkraft är det socialdemokraterna. Det kan finnas förståelse för det också,men man skall inte försöka göra svart fill vitt. Om vi ser långt framåt och konstaterar att vi på några årgenom ökad hushållning och utan att skada samhällsekonomin skall vända en årligca 10-procehtig uppgång i elförbrukningen till en snabb ärlig minskning avelförbrukningen, är det rimligt att beteckna detta som en mycket hög ambition.Det är alldeles uppenbart att vi kommer att ställas inför mycket storasvårigheter för att klara detta. Vi bör vara medvetna om det och inte satsaalltför mycket i uttalanden m. m., utan mera på att i handling se om dennalångtgående ambition kan förverkligas. Det är alldeles riktigt att det åren sväruppgift vi har framför oss. Det som gör att man nu ändå kan göra meroptimistiska uttalanden om möjligheten att klara den här uppgiften, utan attbehöva ta till andra, miljöskadliga alternativ, är att vi i praktiskt arbetehar lyckats nå resultat snabbare än vi tidigare räknade med. Jag vill också säga att vi är helt överens om villkorenför vaftenkraftsut-byggnaden. Det som skall fram är det som vid en bedömningenligt vattenlagen kan anses vara förenligt med de miljökrav vi ställer.Självfallet ställer vi därför kravet på effektiv hushållning både inom boendetoch i industrin. Vi kan inte gä med pä att bygga ut elproduktionsanläggningareller andra energiproduktionsanläggningar som medför miljöeffekter vi allaogillar med mindre än att alla användare av energi först anstränger sig tilldet yttersta för att hushålla. Det måste vara utgångspunkten för arbetet, ochdet är också därför som vi nu talar med sä stort allvar och sådan envishet omatt man måste eftersträva ökad effektivisering i användningen av el och energi. Visst har det förekommit ett slöseri i vårt samhälle.Annars skulle det infe vara möjligt att uppnå sådana effektiviseringar som manhittills har uppnått och fortfarande ser som möjliga. Vi har redan sparat 25-30TWh i bostadsbeståndet, och det finns en potential för att spara ungefär likamycket Detär jag helt övertygad om. Var man sedan skall lägga nivån för att få använda el ikombinafion med mycket energisnål teknik kan vi diskutera. Därvidlag har jagingen absolut läst uppfattning. Men jag anser att man i hus där det utnyttjasmycket energisnål teknik i byggande och på annat sätt naturligtvis skall kunnaanvända el. Då är det specifik och effektiv elanvändning. Vi har fakfiskt ävenpå det området lyckats mycket bättre än vi trodde när vi arbetade med de härfrågorna fidigare. Då måste vi också kassera in detta genom att kanske höjakraven ytterligare. Det tycker jag kan vara en gemensam ambition när vi nu seratt det faktiskt inte går att ta fram ny elproduktion utan att elpriset höjsför alla - och det vill vi undvika. De siffror som presenterade belyser,fastän blandade ihop fasta och rörliga kostnader för olikaalternativ, mycket effektivt varför det blir en kraftig höjning av elpriset omvi bygger nya kärnkrafts-, kolkrafts- eller oljekraffsanläggningar. Genomsnittspriset för produktion av el ligger kring11-12 öre. När vi använder oljekondens, där den rörliga kostnaden är ,höjs genomsnittspriset till i , trots att oljekondens utgör enliten del. Enligt de beräkningar som kan göras nu blir den totala kostnaden förkärnkraft vid en eventuell kärnkraftsutbyggnad , för kolkraft ochför vindkraft . Dessa beräkningar är mycket osäkra, för i andra länderhar man i allmänhet infe samma miljö- eller säkerhetskrav som hos oss. Man harinte krav på avsättning till fonder för avfallshantering. Så de prognosernabelastas infe med de kostnader vi har i . Sannolikt blir priset ännuhögre här. Det rör sig om tre, fyra, fem gånger så höga kostnader som vi har igenomsnittskostnader. Den billigaste vattenkraften, som ligger i botten och ärorsaken till att genomsnittskostnaden är så låg, har ännu lägre produktionskostnader. exempel var det bästa vi har fått pålänge. Det visar pä ett tydligt sätt att vi icke kan lösa detta problem genomatt bygga ut kärnkraften eller genom att överhuvud taget expanderaelanvändningen. Vi kan lösa det genom effektivisering och genom att se till attvi reserverar elen för de ändamål där den verkligen är bäst. För uppvärmningfinns det andra alternativ. Först har vi en stor potential för hushållning,därefter andra alternativ som är lika bra eller bättre ur ekonomisk synpunkt. Jag invigde för sedan i en anläggningför kraftvärmeproduktion med torv. Den producerar värme för perkilowattimme, alltså fullt konkurrenskraftigt i förhållande fill el. Dettabelyser vilka möjligheter vi bör ha att klara uppgiften att ställa om systemeti tid för att undvika kraftigt höjda elpriser. Det är - det vill jag understryka - ingen akutkrissituation, utan vi har tid pä oss för omställningen, om vi arbetarförnuftigt och börjar med det . 10PER-RICHARD MOLÉN (m): Med siffror kan man bevisa det mesta, men jaghar ägnat alltför mycket tid åt ekonomi för att inte kunna skilja pä rörligaoch fasta kostnader. Verkligheten är den att rörliga kostnader inkl.kapitalkostnader penningvärde och i offerter till baseradepä O 3 i innebäratt kärnkraften kostar , kolet och oljan per kWh. När detgäller kol och olja är de rörliga kostnaderna högre. Den rörliga kostnaden fördagens svenska kärnkraft ligger pä , resten är kapitalkostnad. Det ärdetta som gör att en bibehållen kärnkraft är så lönsam. Jag förstår mig inte riktigt på regeringen.Finansministern predikar tillväxt och säger i sin finansplan att tillväxt är enförutsättning för full sysselsättning och stigande levnadsstandard, och hanvill ha investeringar och nettoexport. För detta krävs elenergi.Industriministern åker ut och lägger fram Bergslagspaket, Uddevallapaket ochMalmöpaket. Han åker land och rike kring och uppfordrar företagarna att fa sittansvar för sysselsättningen. Såväl de här paketen som det utkrävda ansvaret närdetgäller näringslivet syftar till ekonomisk fillväxt, och det kräver fillgångtill säker och billig elenergi. Energiministern å sin sida åker runt och talar om enkärnkraftsavveckling som successivt kommer att innebära ett slöseri på tiotalsmiljarder kronor. Brist på elenergi samt högre elpriser, som är konsekvensen aveffektiviseringar, besparingar och en hushållning som jag mer eller mindrebetraktar som ransonering, minskar tillväxten i näringslivet. Det är relativt stor skillnad mellan elpriserna i utlandetoch i . Priserna utomlands ligger betydligt högre. När vi frän en lägrenivå höjer något, vilket är helt naturligt, och man utomlands behöver öka sinapriser på elenergi, så höjs ju priset även där, men klyftan bibehålls ochdärmed den konkurrensfördel vi har. Det får vi inte glömma bort. Jag hoppas att vi efter den här debatten infeminst i energirädet skall kunna sätta oss ned i lugn och ro och utifrån givnaförutsättningar diskutera oss fram fill en lämplig lösning på deenergipolitiska problemen. Där kanske trots allt i förlängningen ligger någonform av folkomröstning. Talmannen anmälde att och anhållitatt fill protokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligareinlägg. Jag hoppas också att diskussioner i lugn ochro och med fakta för ögonen skall göra klart vad som är förnuftigt och vad somleder till långsikfigt bibehållna låga priser. Lät mig citera några rader ur ett brev jag fått frän en avSveriges främsta industrimän, som leder en mycket energitung exportindustri.Han skriver: När det gäller forskning och utveckling bör stor uppmärksamhetägnas åt åtgärderna för att minska elanvändningen. Inom mitt eget företagupplever vi defta som en stor utmaning, och jag översänder en PM angående ettprojekt som vi satsar pä. Vad det handlar om är just att utveckla effekfivaprocesser för att använda el i mycket energitung produktion. Räddningen för ossär att vi inser att det är detta det gäller att satsa på inför framtiden.Industrins konkurrenskraft är inte beroende av en expansiv elanvändning utan aven effektiv elanvändning. Det är detta som vi alla borde ha lärt oss av de nyafakta vi nu har. Jag skallinte fortsätta sifferexercisen utan bara säga att om vi skulle sälja Prot.1985/86:79 kärnkrafttill måste man till priset lägga vissa kostnader - bl. a. för 14februari 1986 avfallshantering- som inte finns med i offerten. X-I 1 o , , . ,,... Om energipolitiken Faktumkvarstår - kostnaderna for nyproduktion ar större an genomsnittskostnadenför elproduktion i . Det är det enkla faktum somtalar om varför vi inte kan lösa våra problem genom att bygga Viskall lösa våra problem genom att effektivisera. Talmannen anmälde att Per-RichardMolén anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Föredrogs och hänvisades 1985/86:95till bostadsutskottet 1985/86:96till socialutskottet 4 § Pä förslag av talmannen beslöt kammaren kl, 10,51 attajournera sina förhandlingar till kl, 12,00, då de till dagens bordläggninganmälda utskotts-betänkandena väntades föreligga. 5 § Förhandlingarna återupptogs kl, 12,00, 6 § Anmäldes och bordlades 1985/86:14Nytt kyrkofullmäktigval i vissa fall (prop, 1985/86:88) 1985/86:11 Ändring i sekretesslagen m,m, (förs,1985/86:11) betänkanden /86:13 Företagsbot(prop, 1985/86:23) 1985/86:14 Tilläggbudget II tillstatsbudgeten för /86 (prop, 1985/86:101 delvis) 1985/86:8Viss uppgiftsskyldighet för banker, försäkringsbolag m,fl, 1985/86:11 Bidragtill idrottsföreningar för vissa arbetsgivaravgifter (prop, 1985/86:82) 1985/86:9 Ändrat huvudmannaskap förtandvården vid i (prop, 1985/86:68) 53 1985/86:8Tilläggsbudget II (prop. 1985/86:101 delvis) 1985/86:9 Anslag tillKommunikationsdepartementet m.m, (prop. 1985/86:100 delvis) 7 § Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1985/86:117 av () till justitieministernom åtgärder möt den ökande brottsligheten: I årets budgetproposition skriverstatsrådet följande om brottsutvecklingen: "Antalet brott som har kommittill polisens kännedom synes bli något högre än föregående år. I ochför sig är ökningen förhållandevis blygsam men det måste slås fast attbrottsligheten totalt sett ligger pä en alltför hög nivå." I den tillgängliga statistiken avseende 1984redovisas exempelvis en ökning av våldsbrotten , våldtäkter/våldförandemed och bank- och postrån . Ur den tillgängliga statistiken för avseendeStockholms stad kan följande noteras; I har det 1985 begåtts 16 267 fler brottän under föregående år. En stadig ökning av våldsbrotten kan noteras, I stortsett ökade antalet stöld- och rånbrott med 9 000, Antalet butiksrån fördubblades.Det förefaller vara en viss underskattning att påstå att denna brottsökning är"förhållandevis blygsam". Verkligheten är annorlunda. Några butiksägare förklarade ien tidning för en fid sedan att de var beredda att ta med sig sina jaktgevärtill butikerna, I en söderförort till har en ungdomsliga bränt ur ochförstört pendeltågsvagnar till ett värde av ca 50 milj, kr. På grund av nedsattkapacitet kan polisen inte angripa detta problem utan endast varna allmänhetenför dessa gäng. Varken verkligheten eller regeringen närstående organsåsom förmår tydligen övertyga om lägets allvar. Heltföljdriktigt vidtar ej heller regeringen någon åtgärd. Man kompenserar inte ensför polisens pensionsavgångar, vilket leder till en ytterligare försvagning iett krifiskt läge. Under föregående mandatperiod ledde regeringens polifiktill en försvagad svensk polis. Ännu svagare tycks denna polis bli underinnevarande mandatperiod. Denna politik är i grunden farlig och leder till enrad oönskade effekter. En av effekterna är att den tilltagande oron i samhälletblir en marknads-grund för "trygghet" i olika former. Försäljningenav lås- och larmanordningar ökar, och kurser i karate som självförsvaranordnas på ett flertal gym. De som varken har råd medlarm eller kvalificerade lås eller som inte kan lära sig karate fär ett sämreskydd. Detkan enligt min mening inte vara en heroisk polifisk insats att försämrarättstryggheten för de svagaste grupperna i samhället. För gamla ochrörelsehindrade, handikappade, kvinnor och barn börjar den offentliga miljön iStockholm och andra tätortscentra framstå som hotfull och riskabel. Detär bra att justitieministern nu beslutat sig för att stärka brottsoffrensställning. I den frågan finns goda möjligheter att samla bred majoritet iriksdagen. Men frågan är om inte den första och viktigaste åtgärden är attgenom bättre övervakning och högre uppklaringsprocent på broftsområdet se tillatt det produceras färre brottsoffer. Motbakgrund av vad jag ovan anfört vill jag ställa följande frågor tillstatsrådet: 1, Är det en offensiv ochverkningsfull åtgärd att minska antalet polismän såsom ett svar pä en ökandebrottslighet? 2, Avser statsrådet vidta någraåtgärder med anledning av att butiksrånen fördubblats i ? 3, Vilka åtgärder avser statsrådetvidta för aff stärka brottsoffrens ställning? 8 § Kammaren åtskildes kl,12,01, In fidem