prot · G909132 · 1985-12-31 00:00:00 — Men det vore intressant att höra, närman ger sig ut över ett så brett område som gör, vilketsamhällets totala belopp för vuxenutbildningen skulle vara. Dessutom är jagnästan övertygad om att använder sig av dubbel bokföring, ellerockså handskas han värdslöst med siffrorna, precis som han gjorde när han villegöra gällande att vi förordade en neddragning med 125 milj, kr. Jag förmodar, , att socialdemokraternamenar allvar med de förslag som regeringen lägger fram. Regeringen föreslog enneddragning av stödet till lärarlönerna med omkring 27 milj, kr,, vill jagminnas. Som jag framhöll i mitt tidigare anförande förordar vi, jämfört medregeringen, en neddragning pä 87 milj, kr. Det är väl inte så att ni kommer medförslag som ni är medvetna om inte skall gå igenom, och att de därför inteskall räknas? Det är alldeles riktigt att manhäller på med en utvärdering av den tekniska utbildningen. Men jag tycker ,eftersom utbildningsministern tydligen har föreslagit att man skall gedispenser i Bergslagskommunerna, att det verkar som om man är på det klara medatt här verkligen föreligger ett problem. Medan vi väntar på utredningen,, hinner en stor del av utbildningen läggas ned i en välfungerande skola, t, ex, i , Medan gräset växer dör kon. Det är så dagsatt komma tillbaka med de här förslagen när man väl har raserat en utbildningsom det sedan är stört omöjligt att bygga upp igen. 63INGVAR (): Det går inte för vare sig moderater ellerfolkpartister att förneka att en neddragning av anslaget till vuxenutbildningenmed å ena sidan en halv miljard och ä andra sidan med nästan 200 milj. skulleinnebära drastiska nedskärningar av vuxenutbildningen. säger att har prioriterathögskoleutbildningen och undrar om vi inte är överens om att en sådanprioritering skall göras. Skillnaden mellan våra uppfattningar iutbildningsfrågorna är att vi för vär del tycker att vuxenutbildningen ärviktig både som högskoleutbildning och som utbildning pä gymnasie- ochgrundskolenivå, medan och inte tycker attvuxenutbildningen på grundskole- och gymnasienivå är sä viktig. Jag förstårinte vad det är för utbildningspolitisk filosofi som ligger bakom en sädanståndpunkt. Bara ett par ord om detta att det kan vara fä deltagare påtekniska kurser. Det är möjligt att det ibland finns behov av att genomförakurser med ett extremt lågt antal deltagare. Men vi skall komma ihåg att förvarje kurs som Prot.1985/86:132 startar med få deltagare är det färre vuxenstuderande som fårchansen att studera, med de ramar vi har. Dengenerositeten slår mot andra som också ~ ', har behov av vuxenutbildning. 64GÖRAN (): Det vi diskuterar , , äranslaget till vuxenutbildning. Där kan inte kommaifrån att regeringen föreslog en neddragning med över 120 milj. kr. Vi föreslären neddragning med 87 milj, kr. Jag tycker att det är orimligt att bedriva endebatt på detta sätt, 65 (): Den sista siffran var inte korrekt. Jagförstår att inte vill diskutera den totala vuxenutbildningen. Detär naturligtvis bekvämare att komma med några miljoner här och var somsammanlagt blir en neddragning på en halv miljard. Det ser inte så mycket ut.Men vi har anledning att tala om för människorna hur stora neddragningarmoderaterna faktiskt vill göra. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(kompletterande utbildning för alla lågutbildade) Utskottets hemställan bifölls med 305 röster mot 16 förreservation 1 av . 1 ledamot avstod frän att rösta. Mom. 4 och 5 (timramar och anslagsbeloppet under Bidragtill Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 2 av Per m. delsreservation 3 av och , Mom. 10 (försöksverksamhet inom vuxenutbildning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 11 (återinförande av femgradig betygsskala förgrundskolekurser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avPär m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 13 (deltagarantal för kurs i tekniska ämnen) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 6 av Per , m.fl. - bifölls med acklamation. övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Punkterna 2 och 3 Utskottets hemställan bifölls. 5 § Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättasvid ett senare sammanträde. 6 § Anmäldes och bordlades Skrivelse 1985/86:165 Frikommunförsöket,regelförenklingen och förbättringen av den statliga servicen 7 § Anmäldes och bordlades 1985/86:559av m.fl. 1985/86:561av m.fl. 1985/86:562av m.fl. Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m.m. (prop.1985/86:167) 8 §Anmäldes och bordlades betänkande 1985/86:29 Anslag tillstatsrådsberedningen m.m. (prop. 1985/86:100 delvis) 1985/86:22Internationella åtgärder för skydd av barn 1985/86:23Mänskliga rättigheter 1985/86:24Ubåtsövningar i fiskeområden 1985/86:25Viseringsfrihet mellan och 1985/86:18Anslag till statens invandrarverk (prop. 1985/86:125 delvis) 1985/86:19 Anslag till administration av socialförsäkring m.m. (prop. 1985/86:100 delvis) 1985/86:20Ersättning enligt avtal om läkarutbildning och forskning m.m. 1985/86:111) 1985/86:21 Förtroendenämnder inom hälso- och sjukvården (prop. 1985/86:136) 1985/86:22 Tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /86 (prop. 1985/86:125 delvis) 1985/86:23 Tilläggsbudget 111 tillstatsbudgeten för /86 (prop. 1985/86:125delvis) 5 Riksdagensprotokoll 1985/86:132 Prot..1985/86:132 betänkanden 1985/86:17Vattenvård 1985/86:18 Jakt- och viltvård 1985/86:21 Bidrag till fond förfukt- och mögelskador (prop. 1985/86:125 delvis) 9 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1985/86:200 av () till statsrådetBirgitta om beredskapen vid kärnkraftsolyckor i omedelbaranärhet: i Tjernobyl ärett nytt allvarligt exempel pä hur stora risker som är förenade medkärnkraften. Den aktualiserar också frågan om den svenska beredskapen vidkärnkraftsolyckor i utlandet och vilka möjligheter som har när detgäller att bidra till att sådana olyckor förebyggs. En sådan förbättrad beredskapframstår som angelägen för hela landet, men särskilt viktig i de områden somligger pä nära avstånd till kärnkraftverk i . Ett sådant område ärNorrbotten, eftersom avståndet till kärnkraftverken på inte ärlångt. Flera kärnkraftverk i har enligt uppgifter imassmedia klart sämre säkerhetsutrustning än den som finns i , och trotsde svenska säkerhetsinsatserna måste vi räkna med risk för en s.k. härdsmältaäven i svenska kärnkraftverk. Mot den bakgrunden är det ytterst angeläget attNorrbotten - med sin närhet till - erhåller teknisk utrustningsom kan ge tidig förvarning om kärnkraftsolyckor. Det finns enligt uppgift flera kärnkraftverk iMurmanskområdet på . Dessa kärnkraftverk beräknas ha likvärdig tekniksorn den reaktor som uppenbarligen totalhavererat i Tjernobyl. Olyckan i Tjernobyl aktualiserar därför frågan om detfinns en godtagbar beredskap i norra om en olycka inträffar påKolahalvön. Krav mäste ställas på bästa möjliga beredskap till skydd förfolkhälsa och miljö. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga miljö- och energiministern: Är miljö- och energiministernberedd att ta sädana initiativ att erhåller teknik för bästa möjligaförvarning om kärnkraftsolyckor i närhet med minsta möjligadröjsmål? Är miljö- och energiministern beredd att begärainformation från om säkerhetsutrustningen vid kärnkraftverken iMurmanskområdet? Anser miljö- och energiministern att det finns en tillfredsställandeberedskap i om ett totalhaveri sker vid ett kärnkraftverk iMurmanskområdet? 1985/86:201av () till jordbruksministern om hjorthägn och allemansrätten: Mycket talar för att produktion avhjortkött genom beteshjortar kommer att bli en ny nisch inom svenskt jordbruk.Medan det är överproduktion på gris- och nötkött finns det efterfrågan påhjortkött. importerar hjortkött från bl. Det senarelandet har på ett fåtal år blivit en av världens viktigaste producenter avhjortkött, och produktionen sker genom beteshjortar som vistas på mycketvälskötta vallbeten och alltså inte på sådana marker som i vårt landbetraktas som lämpliga för hjortköttsproduktion. Många svenska hjortägare har studerathjortköttsproduktionen på , och man har efter dessa studier kunnatkonstatera att den i bedrivna hjortaveln på marginella markerär klart underlägsen rationell produktion med beteshjortar på välanlagda ochvälskötta beten. Vilthägnader har i betraktats med vissskepsis på grund av att stängseln inneburit ett hot mot allemansrätten. Av denanledningen har vilthägnaders tillkomst måst prövas av ellerannan myndighet. har tillstånd till vilthägnad varit åtföljt av villkoratt "stättor" eller genomgångar för allmänheten anordnas påhägnaderna. När det gäller en framtida beteshjortsdrift förhåller detsig annorlunda. Hägnaderna anordnas på odlad mark, och hjortdjur som vistas påsådana marker har inget naturligt skydd i form av träd eller buskage där de kangömma sig för människor. Hjortarna uppfödda i sädana hägnader är med andra ordatt betrakta som betesdjur vilka som helst. Därtill kommer att hjortarna är avnaturen skygga och kan störas allvarligt om främmande människor uppehåller sigi deras hägnader. Detta leder till stress och oro, som kan få till följdatt.hjortarna i panik rusar på eller igenom stängsel och därigenom åsamkas skadoroch lidande. Det kan också innebära att bindarna kastar sitt . Medhänvisning till det anförda ställer jag följande frågor: Anser jordbruksministern atthägnader för beteshjortar kan anläggas utan särskild prövning när det gällerodlad jord utan skog? Anser jordbruksministern att sådan mark med anlagdabetesvallar är att betrakta som besådd mark och som sådan inte omfattas avallemansrätten, speciellt som fritt tillträde av främmande personer kanäventyra produktionen, som det innebär ett lidande förbeteshjortarna? 1985/86:202av () till statsrådet om säkerheten vid kärnkraftverki omedelbara närhet: En härdsmälta har förmodligeninträffat i Tjernobyl, norr om . Det är från den svenskakusten. Trots det har värt lands ostkust drabbats av förhöjda stråldoser avradioaktivitet. Beredskapen i var emellertid inte bättre än att deinstrument som noterade nedfallet inte avlästes förrän efter ,trots att doserna var så stora att de anställda på Forsmark utrymde sittkärnkraftverk i tron att det var där en olycka hade skett. Så småningomklargjordes vad som hade skett. källan, placerad mer än 100 milfrän , hade råkat ut för en katastrof. I vårt land gör vi av olika skälklokt i att dra lärdom av det inträffade. 1, Händelsen i Tjernobyl utgör enillustration till kärnkraftens risker. Att vi i har beslutat att avveckla kärnkraften är en följd av svenska folkets insikt om riskerna. Beslutet får inte stanna vid ord utan måste omsättas i beslutsam handling. 2, Om ett mer än100 mil avlägset kärnkraftverk råkar illa ut så kan vi i vårt land drabbastrots avståndet. Hur mycket större mäste då inte risken vara att vi drabbas omde kärnkraftverk som är byggda längs med havererar. Det finnsanledning att ta hotet pä fullt allvar. Sovjetiska tekniker har konstruerat ochbyggt kärnkraftverken i , knappt från den skånska sydkusten.Vissa kuststäder, både i , och , skulle bli exponerade påsamma sätt om motsvarande olyckor som den som skett skulle inträffa påbetydligt närmare håll, 3, Den svenskaberedskapen inför detta nu insedda hot borde skärpas, 4, Miljö- ochenergiminister borde uppmana och övriga Östersjöstater attförbättra säkerheten vid kärnkraftverken med anledning av vad som inträffatoch med ledning av den kunskap man uppnår under saneringsarbetet i Tjernobyl, 5, Det är nuviktigt att den och dess miljöminister tar initiativ för attinformera den svenska allmänheten om den risk som kärnkraften i vår närhetutgör och att en svär olycka i en kärnkraftsreaktor i näromrädet, inom ellerutom landets gränser, skulle kunna lägga stora delar av t, ex, under enkraftigt radioaktiv matta. Risken för att det skall hända är kanskesannolikhetsmässigt liten, men vetskapen om att det ändå är en realistiskmöjlighet är så förfärande att vi har skyldighet att för oss själva och våraefterkommande göra allt för att eliminera också den risken. Med hänvisning till ovanståendevill jag till miljö- och energiministern ställa följande fråga: Avser statsrådet att ställa krav påatt säkerheten vid kärnkraftverk i omedelbara närhet skall förbättrasoch att på olika områden vidta åtgärder som är föranledda av det läge som nuhar inträtt? 1985/86:203 av () tillutbildningsministern om behovet av kvalificerade lärare vid de tekniskautbildningsanstalterna: Det svenska samhället är i stortbehov av människor med teknisk utbildning pä alla nivåer. Inom den industri somskall stå för vår försörjning behövs teknisk kunskap i allt större utsträckningsåväl hos arbetaren på verkstadsgolvet som hos ingenjören pä forsknings- ochutvecklingsavdelningen. Teknisk kunskap krävs också inom alltmer kompliceradesystem för transport och kommunikation, sjukvård och energiförsörjning, för attta några exempel där även den offentliga sektorn i mycket stor utsträckning ärinvolverad. Kunskapförmedlas genom undervisning. Praktiskt taget all undervisning i vårt land förmedlas, vadgäller de grundläggande utbildningarna, av en monopoliserad offentlig sektor,som tycks få allt större svårigheter att behålla kvalificerad personal så snartalternativ erbjuds. Samtidigtsom de flesta län försöker tillgodose behoven av tekniker genom att bygga utsina resurser för teknisk utbildning blir bristen på kunniga lärare alltmerkännbar. Vad ämnar utbildningsministern vidta för åtgärderför att tillgodose behovet av kvalificerade lärare vid våra tekniskautbildningsanstalter? 1985/86:204av () till civilministern om samverkan mellan den civila ochmilitära vädertjänsten: Statskontoret har haft regeringens uppdrag attutreda förutsättningarna för produktionssamverkan mellan den civila och denmilitära vädertjänsten. Statskontoretshuvuduppgift i utredningsarbetet har varit att hitta samverkansformer sominnebär statliga besparingar. I slutrapporten föreslår statskontoret att detskall finnas tre regionala vädertjänster gemensamma för civil och militärproduktion. Dessa skall lokaliseras till militära luftförsvarscentraler inorra , i samt vid F 21 i (alternativ 1), Det innebärbl, a, att ingen produktion av vädertjänster kommer att finnas mellan Stockholmoch , Manhar vidare utrett ett alternativ med lokaliseringar till , Arianda ochSundsvall, Men enligt statskontoret innebär detta alternativ att besparingseffektenblir lägre. Enligt uppgift finns detmycket delade meningar om statskontorets förslag, SMHIavvisar förslaget av flera skäl, bl, a. därför att det bygger på en orealistiskekonomisk kalkyl där enligt flera viktiga ekonomiska faktorer inte finnsmedräknade. menar också att de besparingar som kan uppnås medstatskontorets förslag mycket väl kan förverkligas genom en direkt samverkanmellan och luftfartsverket. Debåda fackliga organisationerna TCO-S och SACO-SR avvisar förslaget av såvälekonomiska skäl som rationella personalskäl. Medanledning av de mycket skarpa erinringar mot statskontorets förslag somframförts av såväl som de båda fackliga organisationerna vill jag ställaföljande frågor till civilminister : 1, Är statsrådet beredd att gestatskontoret nya direktiv, som leder till att motsvarande besparingar uppnåsgenom en direkt samverkan mellan och luftfartsverket? 2, Avser statsrådet att låtastatskontorets "skrivbordsprodukt" ligga som underlag för ettkommande förslag? 3, Om svaret pä fråga 2 är ja,varför vill statsrådet medverka till att en verksamhet flyttas från ettstödområde till ett annat (resp, )? 1985/86:205 av IngridHemmingsson (m) till statsrådet om transporten av miljöfarligtavfall: I samband med antagandet av den nya kemikalielagenhar kommunernas renhållningsmonopol utvidgats i fråga om miljöfarligtavfall. Fr, o,m. gällerdetta monopol landets alla kommuner. Det finns ett antal företag som harregeringens tillstånd för slutligt omhändertagande och återvinning avmiljöfarligt avfall och tillstånd för att transportera avfallet,Dessa företag arbetar inom ett stort upptagningsomåde och har genom storainvesteringar byggt upp en rationell hantering och ett stort kunnande. Syftetmed det kommunala monopolet är att åstadkomma en förbättrad kontroll ochhantering av det miljöfarliga avfallet. Resultatet håller nu på att bli detmotsatta. De nya reglerna innebär att transport av miljöavfall kräver tillståndav varje kommun. Det har visat sig att återvinningsföretagen har svårt att fåtransporttillstånd därför att kommunen anlitar lokala entreprenörer.Avfallshanteringen försvåras genom onödiga omlastningar, kontrollmöjligheternaförsämras, och hanteringen blir dyr och irrationell för samhället. En fördyringåsamkas också av att en mellanlagring av t. ex. oljeavfall måste ske inom varjekommun. Föratt komma till rätta med de problem som uppstått borde återvinningsföretagenfå ett generellt tillstånd att transportera avfall oberoende av kommungränser. Är statsrådet beredd att medverka till att ettsådant generellt transporttillstånd kommer till stånd med det snaraste? 1985/86:206 av AnitaJohansson (s) till industriministern om industriverksamheten iStockholmsområdet: Den aktiva regionalpolitiken i början av 1970-taletmedförde att den regionala balansen förbättrades. Den offentliga sektorn,framför allt verksamheten i landsting och kommuner, byggdes ut, statliga verkflyttades ut från och flera storföretag påverkades att förlägga delarav sin produktion i skogslänen. Denpositiva utvecklingen kunde inte fullföljas och ibörjan av . Under1985 har folkminskningen ånyo tilltagit i skogslänen liksom i vissa andralandsdelar. Den bristande regionala balansen kommer till uttryck på flera olikasätt, t. ex, i arbetslöshetssiffror, skattekraft, omfattning avoffentlig och privat service. Samtidigtsom flera län drabbas av nettoutflyttning, har den senastetiden haft en stor inflyttning. Utflyttningslänenriskerar att utarmas ekonomiskt, kulturellt och socialt. Såväl service somarbetstillfällen försvinner, I kan en omfattande inflyttningleda till växande miljöproblem, dåligt fungerande kommunikationer, brist påbostäder, försämrad social service och omvårdnad m, m. Vissakommuner i brottas med svåra sociala problem bl, a, som en följdav den snabba inflyttningen och befolkningstillväxten. Befolkningeni ökade med ca 16 000, Av denna ökning kommer ungefärhälften från födelseöverskott och invandring från andra länder och andrahälften av inflyttning från andra delar av landet. Prognoserpekar på en allt snabbare befolkningstillväxt i samtidigtsom andra regioner i landet stagnerar. Denekonomiska utvecklingen i vårt land sammanhänger med atttjänstesektorn och till denna knuten industri expanderat kraftigt.Tjänstesektorn är och har alltid varit nära knuten till folktäta områden. Detgäller såväl den offentliga som den privata tjänstesektorn. IStockholmsregionen har emellertid antalet industrijobb starktminskat. Enviktig uppgift är inte bara att värna om industrisysselsättningen utan även attstimulera ny industriverksamhet i . Detta bör kunna skejämsides med att såväl staten som det privata näringslivet decentraliserararbetsuppgifter och medverkar till att dämpa tjänstesektorns expansion iStockholmsområdet, Det är självfallet nödvändigt att det privata näringslivetär med och tar sitt ansvar för en bättre regional balans. Det är fel att bararikta blickarna på den statliga verksamheten. Med hänvisning till vadsom anförts vill jag fråga industriministern: Vilken bedömning gör industriministern av denregionala utvecklingen och möjligheterna att åstadkomma bättre regional balans? Hurserindustriministern på möjligheterna att dämpa tillväxten inom den privatatjänstesektorn i Stockholmsomådet? Hurvill industriministern värna och stimulera industriell verksamhet i Stockholmslän? Vilkaåtgärder anser industriministern är nödvändiga för att utveckla läntill en väl fungerande huvudstadsregion? 1985/86:207 av () till finansministern om planerna på en realränteskatt; Regeringen beslöt att tillsätta enutredning med uppgift att utforma förslag till en s. k, realräntebeskattning.Utredningsarbetet skall vara slutfört senast vid utgången av maj månadinnevarande år. Enrealränteskatt, som snarare borde kallas pensionsskatt, skulle komma att drabba3-4 miljoner medborgare. De som i första hand drabbas är de som redan har ett sparandei SPP-försäkringar, AMF-försäkringar eller enskilda försäkringar. För demfinns, med tanke på reglerna, inga alternativa möjligheter till placering avpensionskapitalet. Enpensionsskatt skulle, om den hade fungerat enligt de regler som existerar iDanmark, ha lett fill i ökade statsinkomster 1985.Räknat per pensionstagare blir det ett belopp på . för ett endaår. Summerat över tiden med ränta på ränta blir det högst betydande belopp somöverförs från nuvarande och blivande pensionärer till statskassan. Medutgångspunkt i de regler som gäller i skulle 1985 av depremier som gick till SPP för tjänstemannapensioner ha gått bort i skatt. av premierna för LO-kollektivets AMF-försäkring, STP, skulle också ha gåttbort i skatt. Genomatt belopp som annars skulle ha sparats för framtida pensionsutbetalningarövergår till staten torde det totala sparandet komma att minska, Samma effektuppkommer också genom att intresset för enskilt försäkringssparande sannoliktminskar. Ett genomförande av en pensionsskatt skulle Prot.1985/86:132 alltså med största sannolikhet leda till en minskning av dettotala sparandet. Med hänvisning till det anfördavill jag fråga finansministern; Meddelandeom inter- 1. Vilka effekter kommer införandetav en pensionsskatt att få för utbetalda pellationer pensioner? 2, Vilka effekter kan den planeradepensionsskatten fä för det totala sparandet? 1985/86:208 av () till finansministern omåtgärder för att undvika vissa effekter av skattelagstiftningen: I ett, uppmärksammat fall iNorrbotten har en enskild person genom en möjligen korrekt, men till sin effektstötande, tillämpning av gällande rättsregler i realiteten blivit frånhänd sinegendom utan ersättning. Personen innehade en fastighet i kommun, vilkenformellt överläts till kommunen efter skiljedom 1977. Överlåtelsen skedde motbakgrund av expropriationshot och förhandstillträde , Den långdragnaäganderättsövergången har sedermera följts upp med en nästan lika utdragenbedömning av de skattemässiga effekterna av övergången. Sättet för beräkning av den skattepliktigarealisationsvinsten till följd av överlåtelsen av fastigheten har prövats avolika skatteinstanser inte mindre än sju gånger. Olika instanser har kommittill vitt skilda uppfattningar om hur den skattepliktiga vinsten skallberäknas, I vissa delar föreligger skiljaktigheter om hur utredningsfrågorskall tolkas, I andra delar finns skilda uppfattningar i principfrågor. Den ursprungliga ersättningen för fastigheten var . Därefter har skatt och olika avgifter samt räntor bestämts till . Sedan kvarskatteavgift nedsatts med , uppgår skatt m, m, till5 . Till detta kommer sedan ytterligare räntor och de mycket högakostnaderna för processföring i olika skatterättsliga instanser. De sammantagna effekterna av det tvängsvisa övertagandetav fastigheten har således inneburit stora förluster, I princip skulle det ha varit möjligt för personen i frågaatt få uppskov med realisationsvinstbeskattningen om en ersättningsfastighethade anskaffats. Denna möjlighet har emellertid inte gått att utnyttja,eftersom förvärvslagstiftningen har åberopats som skäl att vägra förvärv av ensådan fastighet. De effekter som uppstått i detta fall är inte unika.Lagstiftningen på skatteområdet kan uppenbarligen fillämpas, i vissa fall isamband med annan lagstiftning, så att konsekvenserna blir stötande. Mot dennabakgrund vill jag ställa följande fråga till finansministern: Vilka åtgärder är finansministern beredd att vidta för att hindrakonfiska-toriska effekter vid tillämpning av enbart skattelagstiftningen, samtvid fillämpning av skattelagstiftningen i samband med annan lagstiftning? 1985/86:209av () till statsrådet om åtgärder för att minskaberoendet av kärnkraften: