prot · G90999 · 1985-12-31 00:00:00 — krig i är inte bara ett brott mot detafghanska folket, det är i lika hög grad ett brott mot mänskligheten i övrigt.Supermakternas agerande gentemot småstater i deras närhet - och här tänker jagocksä pä olika akfioner mof - tycks följa ett gemensamtmönster: man anser sig ha rätt att bryta mof internationella lagar ochmoralregler i kraft av sin militära styrka och sitt politiska och ekonomiskainflytande, mäste ocksä i fortsättningen hävda de småstaternas rätt till ett eget självständigt liv - deras räft aft forma sin egenframtid utan inblandning frän någon supermakt. Kemiska stridsmedel har effekter inte bara pånuet utan . Deras användande är uttryck för en grymhet avvidrigaste Prot.1985/86:99 slag, där långvarigt mänskligt lidande och en förstörd miljöblir resultatet. accepterade denamerikanska kongressen att kemiska vapen "~ skulle få tillverkas iUSA, Därmed bröts ett 17-årigt stopp för sådan fillverkning. Enligt västliga källor har redan utvecklatinte mindre än 16 olika typer av kemiska vapen, insats av kemiska vapen i kriget mof har gjorthela frågan till ett nytt och brännande problem, Def finns anledning att troatt ungefär 15 nationer har egna kemiska vapen färdiga för insats, måste med kraft verka för ett totalförbud mofkemiska stridsmedel och för ett fördömande i FN av stater som använder kemiskavapen. För att vi skall kunna uppträda med större kraft är detviktigt att vi på nordisk basis gör gemensamma ansträngningar pä detfa område.Det är ett exempel på hur man kan samverka nordiskt. Det finns också andraområden där de nordiska länderna bör lägga sig vinn om att uppträda enigt införomvärlden. Det finns en rad goda skäl för detta. Splittras de nordiska ländernainbördes, så minskar tyvärr vår ländergrupps inflytande. Tillsammans är denordiska länderna starka. Jag gläder mig åt aff def nordiska samarbetet fas upp ideklarationen. Regeringen har där sagt atf arbetet med som hemmamarknadskall fullföljas. Vad vi behöver är dock konkreta och handlingsinrikfadeförslag som förenklar för nordbor som rör sig mellan de nordiska länderna, såaft vi får - i den mening som vi avser med nordiskt samarbete - ett nordisktmedborgarskap, Def var ocksä intressant att höra diskussionom ett fördjupat nordiskt samarbete. Det är någonting som vi alltmer måstelägga oss vinn om - och som vi i centerparfiet har arbetat länge för, Pä miljöområdet satsar målmedvetet på aftminska de gränsöverskridande luftföroreningarna. Jag sätter stor lit fill atthöstens internationella parlamentarikerkonferens i regi här iStockholm kommer atf föra miljövärden flera steg framåt. Jag skulle viljasäga, herr talman, aff de nordiska frågorna över huvud taget bör ägnas störreuppmärksamhet här i . Varför inte följa goda exempel och ordnaen debatt om de nordiska frågorna före årliga session? Jag vill återvända till en viktig miljöfråga. harvi fått ytterligare rapporter om utsläpp av radioaktiva föroreningar frän upparbetningsanlägg- ningen i i , Föroreningarna har internationell räckvidd. Även fisk fångad vid den svenska kusten har visat sig innehålla plutonium frän anläggningen i , Det är av avgörande betydelse aft det fruktansvärda giftet plutonium inte sprids i miljön. Utsläppen är inte enbart en nationell angelägenhet för , Miljön i flera andra länder drabbas. Den bör därför uppmana aft stoppa verksamheten i , Med tanke på sambandet mellan kärnkraft och kärnvapenproduktion bör ta initiativ till ett internafio nellt förbud mot upparbetning av kärnkraffsavfall, bör dessutom vara berett aft ta tillbaka det utbrända kärnbränsle som transporterats dit från , 28 Konkurrensen om knappa resurserdriver fram konflikter. ochhushållning med naturresurser bidrar däremot fill aft rättvisa skapas och attfreden kan bevaras, Skövlingen av de tropiska regnskogarna är ett exempel på enmiljöförstöring som får globala effekter. De mycket allvarliga miljöproblemen i tredje världen berorpå den extrema fattigdomen och den ojämna resursfördelningen. Anledningen tillatt torka, skyfall och andra naturliga fenomen får sådana förödande effekter äratt mänsklig påfrestning undergräver naturens möjligheter atf reparera. En alltsnabbare skogskövling, ökenspridning, jord- och vattenförsföring slår sedanhårt mot framför allt de fattiga. De svenska biståndsinsatserna mäste i ökande grad inriktaspä atf hejda den pågående förstöringen av jordens miljö, Def är mof dennabakgrund som också vill anslå ökade insatser på defta område. Vimenar att man måste identifiera de problemområden som är mest angelägna och somär mest meningsfulla för def internationella biståndet och som kan bidra fillen ökad rättvisa i världen. Orättvisa är en viktig anledning fill konflikter.När vi gjort detfa bör vi bedöma inom vilka av dessa områden just harbästa förutsättningar aft nå fram med sitt stöd. Inom dessa områden bör visedan utveckla vår egen resursbas genom forskning och näringsliv i samverkan. är eff litet land. Tillsammans medandra kan vi åstadkomma en bättre värld. Våra strävanden bärs upp av en starksolidaritet och en engagerad fredsrörelse här hemma och över hela världen.Världens folk kräver av sina politiska ledare att de skall vända utvecklingen.Vi mäste utnyttja som möjligheternas är, så som sade i sinsista intervju. Vi mäste utnyttja , fredens och möjligheternas är, fill ettär när vi ger våra unga framtidstro. Prot, 1985/86:99 5LARS (vpk): Mordet pä var inte bara en brutalpåminnelse om våldefs realitet utan ocksä en påminnelse om vår gemensammaskyldighet aff motverka våldet, aff försvara def öppna samhället och oförtröttligtarbeta för fred, frihet och demokrafi, I samband med begravning gästades vårt land avstatsmän från jordens alla hörn, företrädare för nationella och socialabefrielserörelser, framträdande nedrustningsexperter, representanter för enrad olika internationella organisafioner. De kom föraff hedra minne. Denna breda representation visade anseende och betydelse. Den visade aff ett litet landsom värt fakfiskt kan spela en vikfig roll för atf främja den internationellasolidariteten, freds- och nedrustningssfrävandena. 1980-falet har varit ett förloratårtionde för freds- och nedrustningssfrävandena, USA-imperialismen uppvisar enny aggressivitet, utövar ekonomiska, polifiska och militära påtryckningar. Manhar blandat sig i andra länders inre angelägenheter, t, ex, i och idagarna i , där man stödjer terrorgrupper och hotar aff störta denfolkvalda regeringen. Man har dragit i gäng ett ofantligt rusfningsprogram ochförbereder nu ocksä att militarisera rymden. Trots affmänniskor världen över kräver stopp för kapprustningen, ökar Prot.1985/86:99 rustningarna och kärnvapenarsenalerna. Klyftorna mellanvärldens rika och fattiga vidgas alltmer, .. ,, TT Kapprustningen måste stoppas.Kärnvapnen måste skrotas, I stället för gemensamosäkerhet behövs ett säkerhetspolitiskt sysfem för gemensam säkerhet. De internationella relationerna måste grundas pålikaberättigande, icke inblandning, respekt för folkrätten och alla länderssjälvbestämmande och suveränitet. Därför måste lämna ,och all utländsk inblandning måste upphöra, Defta är värt partis uppfattningsom vi ger uttryck för och ger till känna bäde här hemma och utomlands. Det vore bra och nyttigt om fler än representanter för densvenska regeringen och värt parfi i direkta kontakter får tillfälle atf geuttryck för denna uppfattning. Jag tror aft def vore en nyttig erfarenhet fören del representanter för borgerliga partier att direkt konfronteras medrepresentanter för länder som man sä ofta fördömer här hemma. Därföruppskattar jag när , som jag i övrigt inte har så mycket polifisktgemensamt med, ändå tar sig friheten atf diskutera direkt med representanterför om olika säkerhetspolitiska frågor, Def sterila ösf-väsf-tänkandet måste brytas. Vi behöver englobal omfördelning och en ny ekonomisk världsordning. I-världens rika ländermåste stödja den tredje världens fattiga länder och folk, Fred och frihet, respekt för mänskliga och demokrafiskarättigheter måste bli vägledande för all internationell politik. Vi ser positivt pä regeringens utrikespolitiskadeklaration. Den är klar, inte minst när def gäller ställningstagandet i frågaom PLO:s roll i sammanhanget. Den visar att den utrikespolitiskalinjen ligger fast, atf regeringen avser aff fullfölja de svenska insatserna,bäde nafionellt och internationellt, för internationell solidaritet, fred,avspänning och nedrustning. i är, alltså för ett parmånader sedan, lade generalsekreteraren i kommunisfiska parti,, fram ett förslag för atf avskaffa alla kärnvapen. Förslagetinnebar i korthet aff och i en första etapp skulle halveraantalet långdisfansmissiler och avskaffa alla sina medeldisfansmissiler iEuropa, I en andra etapp skulle de andra kärnvapenmakferna - , Frankrikeoch - engageras i kärnvapennedrustningen. Och i den tredje och sistaetappen skulle alla övriga kärnvapen börja avskaffas, så atf def vid är 2000inte längre skulle finnas några kärnvapen kvar på vår jord. med dettaförlängde sift ensidiga moratorium för'kärnvapenprov, Def är nog ingen överdrift aft säga att fredsrörelsenvärlden över, människor i öst, väst, nord och syd. har välkomnat detta förslag,Jag vill för vår del hävda att det är ett konstruktivt förslag, en utgångspunktför nedrustningsförhandlingarna och ett viktigt bidrag i strävandena atf befriajorden från kärnvapen och förhindra en milifarisering av rymden. Densvenska regeringen har uttalat sig positivt om det sovjetiska nedrust ningsförslaget. Jag hade tänkt fråga de borgerliga partierna vad de anser, 30 Några har dock förekommit minfråga, CnrI Bildt hnr sagt ntf det är ett yvigt Det är nog en felsyn om man tror att def var ,"stjärnornas krig", som föranledde atf utforma sittförslag, Def är också aft underskatta den internationella fredsrörelsensinsatser. Jag tror atf det är fel aff befrakta det sovjefiska förslaget som yvigretorik, som eff utspel bland många andra. Förvisso använder stormakterna isädana här sammanhang ofta retorik, vanligen yvig sådan, men denna gäng skallvi nog ta förslaget pä allvar, fa fasta pä målsättningen atf alla kärnvapenskall avskaffas och med kraft arbeta för atf denna målsättning skallförverkligas. Jag uppfattar klara ställningstagande i denna frågasom något positivt. Vi vet aff det amerikanska svaret har varit negativt. Manhar förklarat sig vara överens med om den grundläggandemålsättningen atf avskaffa kärnvapnen, men har staplat invändningar ochförbehåll. Vi har en unik chans aft avskaffa kärnvapnen och befriavärlden frän hotet om en total utplåning, Detfa fillfälle får inte gå förlorat,och vi får heller inte enbart överlåta frågan åt stormakternas avgörande, Allaländer och folk måste mobiliseras i arbetet på aft fä till stånd en uppgörelsesom förbjuder kärnvapnen och förhindrar en milifarisering av rymden, Sverigebör efter bästa förmåga bidra till detfa. De borgerliga parfierna har under årens loppofta gett uttryck för sin krifik mof aft arbetat i den oberoendeFN-kommissionen för nedrustning och säkerhetsfrågor. Jag delar infe derasuppfattning. Vi såg mycket positivt på detta arbete och välkomnade de förslagsom framlades, t, ex, förslaget om ett inrättande av en frän slagfältskärnvapenfri gränszon i , Vi säg också mycket posifivt på de s, k,femkonfinenfsinitiativ som medverkade till, och vi välkomnar IngvarCarlssons löfte atf fullfölja detfa arbete, Femkontinentsgruppens senaste initiafiv var aft tillställaUSA och en begäran om ett kärnvapenprovsfopp. Jag vill för vpk:sdel uttala värt stöd för detfa initiativ och föreslå övriga partier iriksdagen att också uttala sig för ett kärnvapenprovstopp, har lämnat ett positivt svar och förlängtsitt ensidiga provsfoppsmoratorium fill den dag då genomför enprovsprängning, har avvisat både def sovjetiska förslaget ochfemkontinentsgruppens förslag. Ett förbud mof provsprängningar av kärnvapen vore ettviktigt framsteg för nedrustningssfrävandena, bör därför ägna storkraft ät atf stärka den internationella opinionen för ett kärnvapenprovsfoppoch ett totalförbud mof kärnvapensprängningar. Bland gästerna vid begravning dengångna helgen fanns ett mycket stort antal representanter för det svartaAfrika, företrädare för fronfstaferna och motståndsrörelser, bl, a, SWAPO, ANCoch UDF, De uttryckte alla en stor oro över den framtida utvecklingen i södraAfrika, Företrädare för regeringen försäkrade dem att def hittillsvarandesvenska stödet för deras kamp kommer atf fortsätta, Def är bra, Def finns här i en bred samstämmighet, i vartfall i ord, när det gäller kritiken av rasistregimen i , och def råderäven en bred enighet omdet politiska och ekonomiska stödet till motsfändskampen. Men somriksdag och regering protesterar mot aparfheidsystemet utnyttjar svenskaföretag samma förkastliga system för aft tjäna pengar. Svenska företag deltar i exploateringen av de svarta.Företagens verksamhet i utgör eff bäde ekonomiskt och polifiskt stödför apartheidregimen. Hur länge kan vi acceptera atf svenska företag faktisktbedriver en annan politik än den som vi säger oss vara överens om i det härhuset? Måste vi inte inse realiteterna, inse att solidariteten har ett pris ochatt ord och handling måste överensstämma? Motståndskrafterna i begär av oss och andraländer att vi bojkottar och isolerar rasistregimen och aft vi drar fillbakaekonomiska intressen som verkar till stöd för apartheidsystemet. Det är santatf den sistnämnda åtgärden skulle drabba också de svarta. De är självamedvetna om det, men begär likväl detta av oss, därför att de vet att sådanaåtgärder slår mot själva grundvalen för aparfheidsystemet, bidrar till enstabilisering av hela södra och skapar förutsättningar för dennödvändiga demokratiseringen av , Vi vidhåller därför värt krav om en skarpare svensklagstiftning, med stadganden om bl, a, ett fullständigt bortdragande av svenskaintressen frän , Om ungefär en månad reser statsministerIngvar fill , Def är bra atf den fidigare uppskjutnaresan nu kan genomföras. Det är alltid bättre aft fala med varandra än aft talaom och fill varandra. Det är sant aft relationerna mellan ochSovjetunionen har varit ansträngda, atf def har funnits problem ochsvårigheter. Men problemen och svårigheterna har infe blivit mindreproblematiska eller svårartade av stiltjen i förbindelserna, tvärtom, har all anledning aft eftersträva korrekta ochnormala relationer till stormakterna, länderna i vår omgivning och alla andraländer, utan atf för den skull göra avkall pä våra uppfattningar ellerintressen. Vi är mycket medvetna om att regeringen har en mängd olikafrågor som den tänker ta upp fill diskussion med de sovjefiska värdarna. Jagskall infe förlänga listan mer än nödvändigt, utan nöjer mig med att framhållaen fråga av särskild vikt och betydelse, den om en nordisk kärnvapenfri zon. Vi vef aft en stor majoritet av folken i ochav ledamöterna i de nordiska parlamenten är för inrättandet av en kärnvapenfrizon, har uttalat sig positivt om förslaget och har sagt att manär beredd aft göra vissa eftergifter för aff underlätta dessa strävanden.Därför är def angeläget aff regeringen far upp frågan fill förnyad prövning ochförsöker skapa klarhet om dessa tidigare uttalanden står fast och omSovjetunionen är beredd till ytterligare utfästelser. Jag utgår också ifrån att gränsdragningen i Östersjönkommer upp fill diskussion. Värt parti stödjer självfallet den svenskaregeringens fidigare presenterade uppfattning om var och hur gränsen skalldras. Utgångspunkten måste självfallet vara principen om mittlinjen mellanGotland och , Jag skulle vilja föreslå regeringen att i samband medzonfrägan och gränsdragningsfrågorna med all kraft aktualisera frågan om enavmilita- riseringav hela , dvs, om ett förbud mof kärnvapen, om en drastiskminskning av antalet militära övningar i området och andra förtroendeskapandeoch säkerhetsskapande åtgärder. Världens samlade militärutgifter uppgår för närvarandefill ca , Def är de rika i-länderna som svarar förmerparten av dessa ofantliga, ofattbara försvarsanslag, närmar sig t, ex irask takt samma utgiftsnivåer för militären som rådde under ochVietnamkriget, som vi i i-världen oavbrutet ökar våramilitärutgifter lider och dör miljontals människor i tredje världen av svält, gläds vi i i-länderna ät atf oljepriserna sjunker.Det sänker inflationen och stärker våra nafionella ekonomier. Men måste vi infestanna upp och fundera ? Vi skall dock vara på def klara med atf desänkta oljepriserna medför sänkta inkomster för de oljeproducerande länderna,och bland dem flnns länder som är mycket fattiga och vars ekonomi nu sargassvårt - , och andra. Många av länderna i tredje världen saknar inte baramöjligheter att försörja sina invånare utan-har dessutom gigantiska låneskuldertill banker och stater i i-världen, Def rör sig om astronomiska belopp,och det enda moraliskt riktiga är ju atf avskriva dessa skulder, eftersom deändå aldrig kommer att kunna återbetalas. Allt fler länder inser detta, men framför allt USAmotsätter sig de här förslagen, uppenbarligen i syfte atf använda de fattigastaternas skuldbörda som ett polifiskt påtryckningsmedel, Defta mäste fördömasoch motarbetas. Skulderna måste avskrivas. De skuldsafta staterna måste utaninblandning frän och andra själva fä bestämma över sin egensamhällsutveckling. Vi i den rika världen måste ocksä ta värt gemensammaansvar och medverka fill en massiv resursomfördelning till den tredje världen -och def finns aft ta av, det vef vi. Tag bara rustningskostnaderna - av världens ärligarustningskostnader skulle räcka fill för att endera ge - 100 miljonerbarn möjlighet aft gä i skola, - 200 miljonerundernärda barn extra matransoner, - 300 miljonersluminvånare människovärdigare bosfäder, - 500 miljonermänniskor nog med jord för aft försörja sig eller - 700 miljonermänniskor skriv- och läsundervisning. Världen behöver nedrustning och en nyekonomisk världsordning. Länder som kan och mäste spela enframträdande roll i detfa arbete. Länderna i den tredje världen sätter sin litfill att vi ocksä kommer att göra det, Def är vär plikt atf leva upp till dessaförhoppningar. Jag är naturligtvis glad men alls inteöverraskad av den eniga uppslutning som har kommit till uttryck fränoppositionens talesmän -uppslutningen kring den svenska utrikespolitiken.Förklaringen till denna eniga uppslutning är enkel och hällfast. Det har sedanmånga år, även om tonläget i debatten en och annan gång har kunnat tyda pämotsatsen, alltid rått en enighet kring de grundläggande principerna i svenskutrikespolitik. Jag vill ocksä gärna, som flera gjort, betona atf denna enighetinfe får 3 protokoll 1985/86:99-100 Tvärtom förutsätter enigheten debatt, Def är bara om argumentenprövas mot varandra, vägs mof varandra, som man kan nå en enighet byggd påövertygelse. Och det är den enda som häller, om den verkligen skulle prövas, Alla är ocksä medvetna om atf enigheten är ett styrkebälteför då det gäller atf hävda intressen antingen def är ibilaterala förhandlingar eller i olika internationella organ. Konkret har denna enighet kommit fill många uttryck, nusenast inför förhandlingarna om gränsdragningen i , Regeringen skallfa hela ansvaret för vad som har förekommit där, men vi samrädde med oppositioneni förväg, och vi drog gemensamt upp riktlinjerna inför de förhandlingarna, ganska besvärlig förhandlingssituation-def åren sädan vi sfär mitt i -hardenna enighet utan tvivel stärkt den svenska positionen, Def är alldelessjälvklart aff vi för oppositionen skall redovisa vad som har förekommit underden senaste förhandlingsomgången, Def kommeratf ske nu iutrikesnämnden, Def är lika självklart - def förs jag svara redan nu på IngemarEliassons fråga - aft vi dä statsministern gjort sift besök i lämnar en lika öppen redovisning för vad som har förekommit där. Jag skall inte frestas att ge mig in i en strid om ord -jag tyckte atf inbjöd fill en sädan. Han påtalade att jag hadeskiftat uttryckssätt. Jag hade i ett anförande på en talat om effstarkt försvar. har detfa ändrats fill def gamla uttrycket "ett eftervåra förhållanden starkt försvar". Om detta är bara att säga atf allt ilivet är relativt, Def är klart atf försvarets styrka måste sättas i relationfill någonting, till den uppgift försvaret har, fill hotbilden eller till deekonomiska förutsättningarna. Men, herr talman, för enighetens skull är jagberedd atf hädanefter övergå fill uttrycket eff starkt försvar, så behöver viinfe bråka pä den punkten. Sedan till frågor. Han frågade först vaduttrycket i deklarationen aft våra åtgärder, vär vilja och beslutsamhet harmötts av respekt egentligen innebär. Det innebär att man vid de samtal vi haftmed företrädare för olika nationer har betygat denna respekt för vär vilja ochbeslutsamhet. Jag skall gärna erkänna atf de rapporter vi har fått avöverbefälhavaren tyder pä atf något land eller eventuellt några länder inte ihandling har visat denna respekt. Därmed har jag preciserat vad jag menar. Attvår beslutsamhet och vilja har mötts med respekt är emellerfid alldeles klart.Man förstår utomlands att vi är beredda aft ta till alla till buds ståendemedel för atf hävda vår territoriella integritet. Den andra frågan som rörde överbefälhavarens rapporterutgår jag från var närmast en retorisk fråga från till mig,Def är helt självklart aft sädana rapporter skall tillhandahållas och aft detär en fördel att vi får dem. Vi skall iaktta all den öppenhet som vi hittillshar gjort. Jag hoppas naturligtvis att innehållet i rapporterna skall bliannorlunda i fortsättningen, men öppenheten skall vi bevara. Jag vill gärna säga att jag delar den otålighet som allahar gett uttryck ät då def gäller utvecklingen i , Under denna helghar jag haft mänga samtal med olika ledare frän södra och från annathåll. med , och många andra, -deras uttalanden harandats en stark oro,nämligen för att den punkt är väldigt nära då def inte längre finns någonfredlig väg bort från apartheid. Flera har sagt att situationen snart kan varaden som man har upplevt pä så många andra håll i världen där utvecklingen harvarit liknande. De styrande slår vakt om sina positioner med ett allt brutalarevåld. De moderata demokrafiska ledarna för befrielserörelsen tappar greppet omde allt otåligare, framför allt ungdomarna, Väridssamfundet reagerar för långsamt. Därför måste vi somi grunden har samma uppfattning tillsammans bemöda oss om aft göra det som fortfarandekan åstadkomma en fredlig väg bort frän apartheid, Detfa får vi fillfälle attprata mer om, men det är nödvändigt atf vi gör det och atf vi finner den rättavägen, Alla har här varit inne på sambandet mellan fred ochfrihet, talade om vår hemvist i den västliga frihetstradifionen. Javisst, där hör vi otvivelaktigt hemma. Men def ställer särskilda krav på ossockså när vi umgås och diskuterar med dem som inte hör hemma i denfrihetstradifionen, sade i eff av sina mera bekanta fal: "Aftförena fred och frigörelse är ett stort dilemma i dagens värld. Den uppgiftenlöser man infe med enklaslagord eller med spelteoretiska övningar, Det krävs förnuft men ocksåmoraliska värderingar som grund för handlandet," Den fråga som vi måste ställa oss är: Vad är def för kravsom denna uppgift ställer på oss? Jag tror att det bl, a, handlar om följande. Först och främst är vi infe och kan vi inte varaideologiskt neutrala. Vi sätter inte likhetstecken mellan diktafur ochdemokrafi, och det har vi visat i värt ställningstagande till händelser iÖsteuropa liksom i andra delar av världen. Visst skall vi ha något slagsstrategi för demokrafi, som talade om. Men en av dem som jag talademed sade: Kom ihåg! Mitt folk har aldrig upplevt demokrafi. Vad vihar upplevt är fattigdom, förtryck och tortyr, och ibland har detta stötts ochf, o, m, utövats av länder som kallar sig demokratier. Jag tror alltså infe pä - def har ingen heller uttalat sigför - en demokrafisk strategi som innebär aft man förenar ett solidariskt stödmed villkor.