prot · G90968 · 1985-12-31 00:00:00 — Detenda jag kan föreslå är att frågan prövas. Vi måste ju pröva om åtgärderna kange något resultat. Låt alltså våra ungdomar själva avgöra om de skall börja medlärlingslön, om de skall flytta, om de skall vara kvar i ett ungdomslag ellerom de skall vara föremål för någon annan sysselsättningsskapande åtgärd! Ge demchans att själva få välja! Denna debatt har präglats av olika synsätt i fråga om hurmålet skall nås. Vi är överens om en sak, nämligen att utbildning är mycketviktig för våra ungdomar. Det var positivt att höra arbetsmarknadsministernsuttalande om en decentralisering av den statliga verksamheten, och jag hoppasatt det skall vara bra för . Jag hoppas att vi också kan vara överens om att Sverigesträdgård åter skall blomstra och grönska. Äterväxten och tillväxten i symboliseras med en liten dikt av . Jag hoppas att allt flerinvånare i kan få möjlighet att säga detta till varandrasom jag själv i ömma stunder har sagt till min hustru:"Älskade, minns du? Himlen stod blå, markerna lyste och du var två." Överläggningen var härmed avslutad. Om åtgärder mot antisemitismen 3 § Meddelande om svar på interpellation 1985/86:104 Med hänvisning till riksdagsordningen 6:1 fårjag meddela att jag, på grund av att inte har möjlighet attinfinna sig i kammaren , inte inom den föreskrivna tiden fyra veckorkommer att besvara hennes interpellation om behandlingen av svenska medborgaresom besöker svenska ambassader. Jag har för avsikt att besvara . 4 §Svar på interpellation 1985/86:98 om åtgärder mot antisemitismen har bett mig redovisa regeringensuttalade avståndstaganden efter med anledning avantisemitiska terrordåd riktade mot judar i och utanför . Han har ocksåfrågat hur regeringen avser möta och motverka den tilltagande antisemitismeninternationellt och i . Ytterligare en fråga gäller vilka åtgärderregeringen vidtar eller avser att vidta för att judar i skall kunnaleva som andra svenska medborgare utan att behöva frukta attentat. Den tar bestämt avstånd från allaterrorhandlingar. Många uttalanden har gjorts med anledning av sådana dåd.Tyvärr har vi även efter mer än en gång haftanledning att uttala vårt fördömande av terrorism och annat våld mot civila. Efterkapningen av det italienska passagerarfartyget gjorde t.ex. dåvarande utrikesministern ett skarpt uttalande mot terrorism. I ett FN-talom uppmanade till kamp emot alla former avterrorism. Särskilt skrämmande är när sådant våld riktas mot en viss folkgrupp.Angrepp som riktats mot judar, just på grund av deras judiskagrupptillhörighet, väcker fasansfulla minnen. Antisemitismen är en vedervärdigföreteelse. Den måste bekämpas. deltar aktivt i internationellt samarbete motterrorism liksom mot diskriminering på grund av ras, etniskt ursprung ellertrosbekännelse. Detta kommer att fortsätta med. Sådant arbete bedrivsbl. a. inom FN. I sitt FN-tal underströkstatsministern behovet av samarbete i kampen mot terrorismen. Han varnade ocksåi samma tal för en ökande chauvinism och rasism. I uppmärksammas iallt högre grad frågan om fientlighet gentemot etniska minoritetsgrupper.Sverige leder en arbetsgrupp inom som sysslar med denna fråga. Detär en stark svensk förhoppning att det internationella samarbetet på dessaområden skall kunna utökas och effektiviseras. Även inom fortsätter vi arbetet mot olika formerav diskriminering. har lagt fram en rad förslag.Ett förslag om en lag mot etnisk diskriminering har remitterats tilllagrådet liksom ett förslag om hårdare straff för olaga diskriminering.Dessutom förbjuder som bekant hets mot folkgrupp. Detdirekta ansvaret för att enskilda grupper skall kunna leva i utan attutsättas för attentat mot liv eller egendom faller på polisen. Som statsrådet upplyste i sitt svar på Hädar Carsfråga är det självklart att polisen agerar för attstoppa terroraktioner eller hot om våld mot judar här i riket. Det är ocksåsjälvklart att polisen har en hög beredskap för att hindra sådana brott när detfinns misstankar om förestående aktioner. Såväl , med desssäkerhetsavdelning, som de regionala och lokala polismyndigheterna harbetydelsefulla uppgifter på detta område. De har ett nära samarbete i dessafrågor. Jag kan nämna att fortlöpande har kontakt medföreträdare för de judiska organisationerna och härigenom håller sig informeradom de hot som riktas mot judar här i riket. Denna och annan information liggersedan till grund för de skyddsåtgärder som vidtas bl. a. av de lokalamyndigheterna. Det är emellertid svårt att i ett fritt och öppet samhällehelt skydda sig mot terroraktioner eller hot om sådana. Detta visar någrahändelser . Min bedömning är dock att polisen gör vad somstår i dess makt för att ge judar och judisk egendom här i etttillräckligt skydd. 11 HÄDAR (): Antisemitismen sticker upp sitt fula ansiktepå allt flera håll i världen. Sina på sitt sätt mest skrämmande uttryck tar deni . Där har den döpts om. Man talar inte om judehat ellerantisemitism, utan låter antisemitismen framträda i ny tappning i form av ordetantisionism. I den formen förekommer den också på många håll i arabländerna. Men antisemitismen har också dykt upp i Västeuropa.Sabotagehandlingar har riktats mot synagogor och annan judisk egendom i ,och . Antisemitismen har också nått . Mångamänniskor har drabbats av detta. Jag citerar ur pressen: "En organisation som kallar sig Svenska kommittén förrasrenhet uppmanade alla judar att lämna landet ." En kvinna som vill vara anonym säger: "Som jude i dagmåste man leva med stor försiktighet. Hotet finns alltid där." Det finns andra, liknande vittnesmål: "Vi får nästandagligen mer eller mindre välformulerade hotelsebrev. Man ritar hakkors påsynagogan eller välter gravstenar på vår kyrkogård. Många av våraförsamlingsmedlemmar har upplevt kriget och nazismen. För dem är hot mot derasliv en realitet." Jag kan också komma med litet färskt material. Jag harfått ett brev som är undertecknat, inte anonymt. Jag har fått anonyma också,men dem brukar jag aldrig bry mig om att läsa. Brevskrivaren har noterat attjag lämnat en interpellation i detta ämne och tyckt att han behövde ge mignågra synpunkter inför debatten med utrikesministern. Han säger så här: Det ärpå tiden att denna minoritetsgrupp - judarna - lär sig att respektera andrafolkgrupper och raser. Om bombhotet mot judarna säger han: Det vet vi väl attdetta var ett farsartat utspel för att rikta allmänhetens blickar från denverklige terroristen - juden själv. I måste det vara, herr utrikesminister, ettoeftergivligt krav att judar ges det skydd som den svenska staten kan ge. Bristpå pengar och personella resurser får inte lägga hinder i vägen. Om åtgärder mot antisemitismen Om åtgärder mot antisemitismen tendensernatill antisemitism bemöts kraftfullt. Det är bra, inte bara för judar utan föross alla. Odemokratiska krafter på de nationalistiska och socialistiskaytterkanterna använder, som vi kännertill, antisemitismen som ett medel i sinasträvanden att undergräva respekten för människovärdet och för attmisskreditera demokratin. Antisemitism är därför ofta, ja som regel, ett inslagi en första anfallsvåg. Blir den framgångsrik sker anstormningen på bredarefront. avståndstaganden från de demokratiska statsmakternautgör första försvarslinjen i kampen mot antisemitismen i alla dess former.Tystnad eller undanglidande formuleringar uppmuntrar till nya antisemitiskaövergrepp. Därför vill jag gärna säga att jag uppskattar och instämmer iutrikesminis-, terns formulering att antisemitismen är en vedervärdigföreteelse och att den måste bekämpas. Det är ett uttalande som förpliktarregeringen till handlande när behov föreligger, och det gör det, som jag serdet, . En modern form av antisemitism är antisionismen, dvs.uppfattningen att judar inte skulle ha rätt till en egen stat och att denjudiska staten borde upphöra att finnas till. Terroristaktionerna motAchille och överfallen mot flygplatserna i och är uttryck fördenna form av antisionism. Delar utrikesministern min uppfattning attantisionismen endast är antisemitism i nya kläder? Är utrikesministern bereddatt uttala ett fördömande också av antisionismen? sker ingen kontinuerlig bevakning under kvällstid avsynagogan i , trots de många föreningsaktiviteter som också då bedrivsdär, bl. a. i den s. k. sessionssalen. Synagogan har också helt nyligenåterigen utsatts för antisemitiskt klotter. Bristerna i bevakningen har angettsbero på att polisen saknar de nödvändiga resurserna. I har den lokala polismyndigheten sagt tillföreträdare för den judiska församlingen att polisen saknar resurser för enutökad bevakning. har uttalat att polisen har god vilja attskydda dem som utsatts för hotelser, men har den inte haft verkligaresurser. Därför vill jag fråga hur jag mot dennabakgrund skall tolka utrikesministerns svar. Har nya resurser nu tillförtseller kommer så att ske? Kan jag under alla omständigheter utgå från att resursbristhos polisen aldrig skall kunna åberopas när det gäller skyddet mot antisemitiskverksamhet i vårt land? 12PÄR (): Det är mycket värdefullt att frågan om antisemitismen,både som internationell företeelse och som någonting som vi ser skrämmande spårav också här hemma, har kommit upp till diskussion i kammaren genom Hädar Carsinterpellation. Judeutrotningen under visade ju vilkakonsekvenser rashatet kan få. I och med upptäckten av de fasansfulla saker somförsiggick i blev det inte längre salongsmässigt attbedriva rasistisk propaganda, i varje fall inte i . Det är någontingsom alla tar avstånd ifrån, åtminstone på ytan. Men det innebär inte att rasismi olika former har upphört att existera. Den finns i vår omvärld, och den finnsockså här hos oss. Det mest flagranta exemplet på ett rasistiskt system ärnaturligtvis apartheidens . Vi har här hemma exempel på rasism i formav hånfulla uttalanden om svartskallar, och det har t. o. m. förekommittendenser till rasistiska upplopp. Men också judehat i traditionell bemärkelse har överlevtandra världskrigets och nazismens fruktansvärda avslöjanden. Det förekommeröppet i många arabstater, och det förekommer som vi vet i Sovjetunionen.Egentligen är det märkvärdigt att ett land, som ser sin del i segern övernaziststaten som en av sina största nationella prestationer, i så höggrad har tagit över arvet efter nazisterna när det gäller att uppvisa ett öppetoch av staten sanktionerat, ja t.o.m. uppmuntrat, judehat. Det fenomenet kommenteras inte särskilt mycket iutrikesministerns svar. Det tycker jag är anmärkningsvärt. Jag tror att det ärviktigt att vi från svensk sida visar ett klart och tydligt avståndstagandefrån varje form av statligt sanktionerad rasism. Detta måste naturligtvis gällaockså om det är en närbelägen supermakt som bedriver denna rasistiska politik.Därför är det viktigt med klargörande uttalanden från den svenska regeringenssida när det gäller de judeförföljelser i olika former som förekommit iSovjetunionen. Sådana tydliga markeringar av avståndstaganden frånjudeförföljelser och andra former av rasism internationellt är också den bästagrunden för att bekämpa rasistiska tendenser här hemma. Det måste varafullständigt tydligt att de svenska statsmakterna tar avstånd från rasism varden än förekommer - utanför vårt rikes gränser eller innanför vårt rikesgränser - och utnyttjar de möjligheter vi har till vårt förfogande att motverkarasismen. När det förekommer utslag av rasism här hemma, som t. ex.det som illustrerade i sitt anförande, är vårt ansvar naturligtvisännu större - då måste vi sätta in de resurser vi har till vårt förfogande iform av opinionsbildning, utbildning och i sista hand polisiärt skydd i kampenför att motverka rasismen. Om åtgärder mot antisemitismen 13ELISABETH (): Ordet pogroms innebörd är ursprungligenmassaker, våldtäkt, mord och misshandel. Det ordet har blivit förknippat medjust förföljelserna av judarna. Att antisemitismen har en lång historiskbakgrund i världen och i vet vi alla - det har konstaterats tidigare.Men det är förfärligt att behöva konstatera att denna pogrom mot de sovjetiskajudarna fortsätter- låt vara att det inte sker på det sätt som tidigareförekom; det är inte fråga om blod och våldtäkter, krossade fönster osv., somvi tidigare blev vittne till. Nej, det är nu fråga om en förföljelse på ettannat plan. Man berövar judarna deras möjlighet att utöva sin kultur, att lärasig sitt språk, hebreiska, att utöva sin religion, att återvända till -den rätten har judar var de än bor i världen utom i . Här i har fem partier väckt en motion omjust sovjetiska judars rätt att utvandra till . För att få utvandra tillIsrael skall man ha en inbjudan från detta land. 380 000 judar har bett att fåtillstånd att utvandra, men det är sällan som man får tillstånd att resaut. var situationen bättre. är den dålig. Vi harbegärt att judarna skall tillåtas lämna , att de som vill Om åtgärder mot antisemitismen stannakvar i , och det är kanske inte så få, skall få leva där utan attbli diskriminerade och ha rätt att utöva sin religion, sin kultur, osv., skall upphöra med den antijudiska propaganda som tyvärr - det måstekonstateras - i stor utsträckning förekommer och att man skall frige alla demsom är samvetsfångar. Vi har således begärt - jag säger det än en gång -att man skall tillåta de judar som vill utvandra att göra det, till Israeleller till andra länder. har också stött dessa krav, herr talman, ochhar enhälligt antagit den rapport som , socialdemokratiskriksdagsman, har framlagt. Den säger bl. a. att man är bekymrad över denytterst besvärliga situationen för judarna i , särskilt över derassvårigheter att utöva sin religion, att vidmakthålla sin kultur och att studerahebreiska. är djupt oroat över de ständiga trakasserierna,rättegångarna och fängslandet av judar. Man noterar med oro den fortsattaantisemitismen, och låt oss också nämna antisionismen som för enstund sedan tog upp. Man konstaterar i denna resolution från attSovjetunionens judar är en undertryckt kulturell minoritet och att detta är enkälla till ständig internationell oro. Jag har här, herr talman, några illustrationer urtidskrifter som man inte skulle tro kunde förekomma . Illustrationerna ärur tidskriften med texten "Vi har allting klartför en slutgiltig lösning av det palestinska problemet". Även en annanbild - kanske någon kan se den trots avståndet - är . Den bildenkunde man snarare tro att man kunnat hitta Nazityskland - men denär som sagt . Det här är ytterst oroande, herr talman, och jagär glad för det stöd som utrikesministern har visat alla dem, inte bara iSverige utan i hela världen, som arbetar för en mänskligare tillvaro förSovjets judar. Jag vill också passa på tillfället att säga att det finnsen europeisk kommitté, There's Hope For Soviet Jewry, som arbetar kontinuerligtmed dessa frågor. Kommittén tog upp frågorna vid ochförbereder också deras upptagande vid . Jag är tillräckligt gammal för att själv somung ha upplevt judeförföljelserna på många håll i världen. Jag har många gångerbesökt , jag har talat med israeliska ledare från Ben-Gurionoch framåt om de problem som judar möter runt om i världen. Därför menar jag,och det instämmer alla i, att antisemitism i vilka former den än uppträder ochvar den än förekommer är vedervärdig och skall bekämpas. möjligheter att delta i den kampeninternationellt ligger ju i de uttalanden som regeringen och gör motde terrordåd och den förföljelse som förekommer, och genom att vi ansluter osstill olika konventioner och även genom att vi tar initiativ, som redan sagts, iEuroparådet och där driver vår mening. Detta måste naturligtvis också ta sigdet uttrycket att vi här hemma vidtar alla de åtgärder vi kan vidta för attockså människor av judisk härkomst skall kunna leva lika tryggt och fritt somandra människor i vårt land. Vi tvekarheller inte att påpeka detta för - jag vet inte hur det uttrycktes - grannstater,alltså länder i vår närhet där antisemitism förekommer. Det har vi gjort vidmånga tillfällen i och inom ramen för den europeiskasäkerhetskonferensen liksom vid samtal med representanter för Sovjetunionensregering. Vi har uttalat oss både mot de förföljelser av judar som förekommer iSovjetunionen och till förmån för de sovjetiska judarnas rätt att emigrera.Sverige var för övrigt ett av de få länder som tog upp den här frågan vidES-konferensens tioårsjubileum i . Frågan fick ocksåsom ni vet stort utrymme i det tal som representant höll i imaj 1985. Som jag har sagt forsätter vi att fördöma antisemitism -vilka former den än tar sig och var helst den förekommer. Om åtgärder mot antisemitismen 15 HÄDAR (): Från företrädare för samtliga borgerligapartier har utrikesministern fått höra vilken vikt vi fäster vid att kraftfullaåtgärder vidtas mot antisemitismen, både när den uppträder i traditionell formoch när den uppträder maskerad som antisionism. Jag är övertygad om att dettautgör ett bra stöd för regeringen när det gäller de åtgärder som kan behövavidtas. Jag frågade också utrikesministern om han ville göra ettklart uttalande även beträffande vedervärdigheten i antisionismen. Det gjordeinte i sitt första inlägg, men han har ju ytteriigare ettinlägg, så han kan återkomma i den frågan. I utrikesministerns svar heter detatt polisen gör vad som står i dess makt för att ge judar och judiskegendom här i ett tillräckligt skydd. Det är jag också övertygad om attpolisen gör. Av samtliga som jag har varit i kontakt med har jag fått en mycketbra bild av polisens vilja att ge ett sådant skydd. Det problem som möjligenfinns, och som var utgångspunkt för frågan, är om polisen har tillräckligaresurser för att också göra det som behöver göras. Jag ställde även en fråga omdetta till utrikesministern, och jag vill gärna påminna om den. Jag voretacksam om utrikesministern i sitt andra inlägg kunde säga om sådana resursernu finns eller om polisen kommer att tillföras sådana resurser, så att poliseninte bara gör vad som står i dess makt utan också har de resurser som behövsför att vidta nödvändiga åtgärder. 16PÄR (): Jag framhöll i mitt förra inlägg vikten avatt på ett mycket tydligt sätt markerar sitt fördömande avantisemitismen var den än förekommer, även om det skulle råka vara i ennärbelägen supermakt - det var så jag uttryckte mig. Jag vet att detta har tagits upp vid olika tillfällen iESK-sammanhang, vid internationella konferenser, osv. Vad man möjligen kanfråga sig är om denna fråga har tagits upp med det eftertryck och den skärpasom den faktiskt är värd. Vi måste besinna vad det är som faktiskt försiggår,nämligen att de statligt sanktionerade förföljelserna av den judiskaminoriteten i har fortsatt. Det som man trodde att andravärldskriget och nazismens fall satte punkt för har alltså överievt iSovjetunionen och t. o. m. intensifierats, naturligtvis inte i de formersom kom till uttryck i 2 protokoll 1985/86:68 under , men delvis i de former somföregick judeförföljelserna i . Det härär egentligen något oerhört och borde föranleda mycket skarpa fördömanden frånsvenskt håll och naturligtvis även från andra håll. Det är i detta perspektivsom man kan ifrågasätta om varit tillräckligt skarpt och tillräckligttydligt i sitt sätt att göra markeringar i denna fråga. Jag tycker, herr talman, att det finns ett mycket klartsamband mellan vårt sätt att agera mot antisemitism i andra länder och vårtsätt att agera när vi ser att antisemitismen sticker upp huvudet här hemma. Detmåste finnas en balans i fråga om detta som visar att vi är lika tydliga i vårtfördömande när det riktas utåt som när det riktas inåt. I detta sammanhanggäller det särskilt att ställa tillräckligt med resurser till förfogande bådeför motinformation och för skydd av judar och judisk egendom, vilket Hädar Carsnärmare har berört. 17 (): Jag är glad att kunna konstatera att vi tycksha en samstämmig övertygelse att antisemitism liksom rasism över huvud tagetskall bekämpas var den än sticker upp huvudet. Oavsett om detta sker hemma idet lugna eller någon annanstans anser jag att vår kamp mot dessaföreteelser är en förutsättning för att de demokratiska krafterna i världenskall bli trovärdiga. Det får inte vara så att vissa företeelser tillåts slinkamed utan att vi reagerar, utan vi måste vara uppmärksamma på vad somsker. Vi måste vara beredda att reagera när och var sådana här företeelser ändyker upp. Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Meddelande om svar på interpellation 1985/86:93 Då inte har tillfälle att taemot ett svar på sin interpellation 1985/86:93 och därmed svaret inte kanlämnas inom den tidrymd som är fastställd, vill jag meddela att detta kommeratt avlåtas . 6 § Svar på interpellation 1985/86:92 om matens kvalitet har i sin interpellation tagit uppkvaliteten på vår mat och frågat mig vilka åtgärder regeringen tänker vidta föratt befrämja en ofarlig och hälsoriktig kost. För dagens svenskar är det väl närmast en självklarhet attdet skall finnas en riklig tillgång på mat. Men bara hotadesvält och nödår ständigt de breda befolkningsskikten. Att kraven på ökadeffektivitet och lönsamhet i hög grad har fått styra valet avproduktionsmetoder inom jordbruket var från den utgångspunkten förståeligt.Efter hand har negativa konsekvenserför miljön kunnat påvisas av vissa av dessa metoder. En ökad förorening avvatten, övergödning av vattendrag och sjukdomar hos animalieproduktionens djurär exempel på detta. Många människor oroar sig för kemikalieanvändningen och demoderna produktionsprocesserna. Man frågar sig vilken inverkan på livsmedlenskvalitet detta har och vad det kan innebära för vår hälsa. Kostens stora betydelse för människors hälsa har uppmärksammatsalltmer. Många av de iakttagna sambanden mellan kostintag och viss sjuklighethar uiider senare år kunnat hänföras till kostens sammansättning, t. ex. haltenav fett och kostfiber. Kostvalet spelar sålunda en betydande roll för hälsa ochvälbefinnande. Det ökade medvetandet om sambandet mellan kostenssammansättning och människors hälsa har helt naturligt lett till att krav pålivsmedlens kvalitet börjat framföras med större kraft. Konsumenternas oromåste tas på allvar. Sedan den socialdemokratiska regeringen tillträdde hösten1982 har en rad åtgärder vidtagits på livsmedelsområdet med denna inriktning.Låt mig nämna de viktigaste. Genom livsmedelspolitiska beslut har en tryggadförsörjning med fullgoda och hälsosamma livsmedel gjorts tilllivsmedelspolitikens viktigaste mål. Genom beslutet fick jordbrukspolitiken också ett miljö-och resursmål. Detta mål innebär att jordbruket och livsmedelsproduktionenmåste ta hänsyn till kravet på en god miljö och till behovet av en långsiktigoch planerad hushållning med våra naturresurser. Jordbruket skall således imöjlig utsträckning använda miljövänliga odlingsmetoder. Ett viktigt medel för att uppnå målen förlivsmedelspolitiken är forskning på livsmedelsområdet och att denna forskning iökad utsträckning omfattar hela livsmedelskedjan. Regeringen har lagtfram en proposition om jordbruksforskning. I propositionen förordas bl. a.insatser för ett sammanhållet forskningsprogram om nya produktionsformer ijordbruket och trädgårdsnäringen. Målet skall vara produktionsformer där kravetpå god livsmedelskvalitet och hänsyn till djur och natur förenas medeffektivitet och god ekonomi i livsmedelsförsörjningen. Det är också angeläget att leden efter primärproduktionenbelyses. Skogs-och jordbrukets forskningsråd har fått regeringens uppdrag attta fram ett förslag till forskningsprogram också för denna del avlivsmedelsproduktionen. Förslaget skall redovisas i år.Genom dessa samlade forskningsinsatser kan vi få en helhetssyn på livsmedelskedjan.Utgångspunkten skall vara konsumenternas krav på kvalitet hos våra livsmedel. Av stor betydelse för att upprätthålla en godlivsmedelskvalitet är också att vi har en väl fungerande livsmedelskontroll. tillkallades med uppgift att se överlivsmedelskontrollens omfattning och inriktning. Kommittén beräknas avge sinaförslag . Fr: o. m. gäller en ny lag om foder.Den nya lagen tar i större utsträckning än tidigare gällande lag sikte på attskydda både djurs och människors hälsa.