prot · G90953 · 1985-12-31 00:00:00 — På det viset försenas dethela och man riskerar att arbetet går i stöpet. Det är alltså vadutskottsmajoritetens luddiga formulering kan åstadkomma. Sedan tar till det stora artilleriet. Honfrågar: Hur kan vpk låna sig till att stödja en borgerlig majoritet somifrågasätter den integritet? Det skulle alltså bli resultatet avden luddiga formulering som man inte vet vad man skall göra med. Jag tyckerattdet inte behövs några Rundradiosändningar av finländska televisionsprogram ytterligarekommentarer i detta sammanhang. får själv stå för vad honsäger. En sak borde dock framhållas. Det är nämligen mycket svårtatt förstå varför socialdemokraterna så hårdnackat vägrar acceptera den vagaformuleringen - dvs. att icke direktsända program i så stor utsträckning sommöjligt bör förses med svensk text. Förklaringen kan bara vara en; detta löfte gavs i valrörelsenshetta, och syftet var naturligtvis att man ville tillägna sig ett antal rösterfrån den finska minoriteten i . är valet över, och ser man tillatt löftet förverkligas med så låga kostnader som möjligt, oavsett vilkakonsekvenser det kan få för exempelvis minoritetspolitiken. Jag vill understryka att detta förslag är en viljeyttringfrån utskottsmajoritetens sida som är en logisk och konsekvent följd av degrundläggande principer som vägleder invandrarpolitiken på språkområdet. Allavåra ansträngningar vad gäller modersmålsundervisriingen både i förskolan och igrundskolan utgår från och har som målsättning att åstadkomma aktivtvåspråkighet. Det innebär att det svenska språket tillmäts minst lika storbetydelse som modersmålet. Inte minst utbildningsministern har upprepade gångeri kammaren understrukit det svenska språkets betydelse förinvand-rarminoriteterna. Därför anser vi att de finska sändningarna, om de voreförsedda med svensk text, skulle kunna fungera som ett utmärkt komplement tillde övriga ansträngningarna för den aktiva tvåspråkigheten. Ett sådant förslagkommer inte heller att stå i motsättning till den officiellaminoritetspolitik, som också baserar sig på den aktiva tvåspråkigheten.Således kan det inte utgöra något politiskt hinder i förhandlingarna. Mot denna bakgrund har jag mycket svårt att förstå densocialdemokratiska gruppens hårdnackade ovilja att acceptera en sådanskrivning. De argument som jag har hört är helt otillräckliga. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. AnL13 (); Först vill jag framföra ett önskemål; Det beslut somriksdagen kommer att fatta om de finska TV-sändningarna får inte äventyra definskspråkiga program som sänds i . Jag måste ge en eloge tillJan Hyttring, som tidigare sade samma sak. Dessa sändningar kommer alltså nusom ett komplement till de finskspråkiga programmen i . Jag har begärt ordet med anledning av densocialdemokratiska reservationen avseende eventuell textning av de finskaTV-programmen. Utskottsmajoriteten nämner som ett argument för textning attfinlandssvenskarna utgör majoriteten av alla finska invandrare i det aktuellaområdet. Jag ifrågasätter inte uppgifter, men jagundrar hur man nu har kunnat få fram en statistik som inte har funnits tidigareoch som svensk-finska organisationer har krävt . Det är ettfaktum att det finns många finlandssvenskar i Stockholmsområdet.Finlandssvenskarna, de svensktalande finska invandrarna, inte minst barnen tillde finska invandrarna, och även svenskarna skall också kunna ta del av definska programmen. Detta ärhelt klart, och här råder det inga motsättningar - tvärtom. Det andra argumentet för textning är att tvåspråkighetenskulle främjas. Jag lämnar detta argument utan kommentarer - det kanske ärriktigt. Jag tror emellertid att utskottsmajoriteten är okunnig iden här frågan. Det helt avgörande är att riksdag nu fattar ett beslutoch ställer krav på rundradio. Hur milda ord man än använder kan dettainnebära ökade kostnader. Om man räknar ihop kostnader ochöversättningskostnaderna och dividerar summan på rätt sätt hamnar man ändå påen kostnad på åtskilliga . Vad jag förstår kommer Finlandsrundradio inte att tåla några extrakostnader heller. Chefen för sade att han är tveksam inför de extra kostnader som kanuppstå, och då handlar det inte om textning. Eller skall betala?Upphovsmannarätten kan också orsaka dröjsmål. Hur som helst skall man inte oroade förväntansfulla finska invandrarna. Jag anser att den kommande voteringen är helt onödig. Dedirektsända programmen kanske utgör de flesta programmen, men vi står inför ettbeslut och ett beslut måste vi ta. Därför vädjar jag till dem som ansluter sigtill tankar att inte ställa krav på rundradio. Jag yrkar bifall till den socialdemokratiska reservationen 4. Rundradiosändningar av finländska televisionsprogram AnL 14 (): Till det sade skullejag vilja göra några kommentarer. Han sade att den proposition som vi i dagbehandlar har tillkommit i valrörelsens hetta. Visserligen hade vi en het ochlång valrörelse, och vi vann valet, men så lång var den inte att den började ivåras i , där den finländske och den svenske statsministern för förstagången hade överläggningar med anledning av att de finska riksföreningarnasedan länge hade framfört kravet att man skulle vidareutsända program iSverige. Jag tycker fortfarande attAlexander Chrisopoulos har hamnat i galen tunna. Han tycker alltså att man frånsvenskt håll skall fortsätta att vara förmyndare för och inte låtaFinland via sitt eget rundradiobolag fatta de korrekta besluten om hursändningarna skall se ut. Vi socialdemokrater hyser fullständig tilltro tillatt på egen hand klarar detta, utan pekpinnar från vare sig vpk ellerborgarna. Jag tycker, , att det hade varit klokt attlyssna på vårt partis bedömning så att våra båda arbetarpartier hade kunnat gåfram på enig front i denna fråga. AnL 15GUNNEL (); anförande andades en vissskepsis gentemot de statistiska uppgifter som vi har företett som underlag förvår argumentation. Det har funnits statistik över befolkningsgruppernassammansättning och storlek, låt vara att en sådan statistik måste bli förseddmed många reservationer - för vem kan helt klart definiera vem som skall ansesvara finskspråkig eller som skall anses vara tvåspråkig? När vi börjademotionera i den här frågan 1980 fanns det utan tvivel 100 000 finskspråkiga iStockholmsområdet. Men sedan har det skett en betydande återvandring tillFinland, så den befolkningsgruppen har minskat successivt, medan denfinlandssvenska befolkningen i har ökat. Rundradiosändningar av flnländska tele- . senasteveckorna har det skett en ökad invandring av finskspråkiga till Östsverige, menvi får nog trots detta ta uppgifter på allvar, attden svenskspråkiga befolkningsgruppen, finlandssvenskarna, är något större änden finskspråkiga gruppen i det här området. AnL 16 (vpk); Hur het valrörelsen var fram på vårkanten, CatarinaRönnung, vill jag inte diskutera, åtminstone inte just . Men för övrigtkvarstår min bedömning av vad som från början var syftet med förslaget. Till de övriga vill jag säga följande; nu att vårt förslag är ett oacceptabelt ingrepp i den finska integritetenpå det här området. Vi skall inte komma med några pekpinnar, varken frånriksdagen eller från vpk, för att få en uppfattning om hur programmen skall seut, säger hon. Jag anser att borde ha ett ansvar gentemot denfinska minoriteten i och borde ha en uppfattning om vad syftet medsändningarna skall vara. Jag anser inte att det kan betraktas som något slagspekpinne lika litet som det kan anses som någon pekpinne att vi skall ställasom villkor för de finska ansvariga att det inte skall finnas någon reklam isändningarna -något som accepterar. Är det så att uppfattar det som ettintrång i den finska integriteten att lägga fram förslag över huvud taget,borde man ta bort också det uttalande som gäller reklamen. AnL 17INGRID (): Här har från socialdemokratiskt håll gjortsantydningar om att vi från utskottets sida skulle vilja lägga oss i Finlandshantering av den här frågan. Det vanliga är, när man för internationellaförhandlingar, att riksdag har möjlighet att uttrycka önskemål, sornde svenska förhandlarna skall beakta. I detta fall har det gällt önskemålet omtextning där så är möjligt. Jag finner det alltså önskvärt att tillprotokollet få läsa in vad utskottet säger i referatet av propositionen; "För att reguljära programsändningar skall kunnastarta krävs vidare att vissa organisatoriska och rättsliga frågor löses somhar samband med utsändningen av programkanalen från ochvidaresändningen i . a. måste en juridisk person bildas somregeringen kan ge rätten att sända finländska televisionsprogram i enlighet medden föreslagna lagen och som kan ta ansvar för nödvändiga avtal med upphovsmänoch andra rättighetshavare. Bildandet av en sådan juridisk person är en frågaför Finlandoch finländska intressen". "Innan sändningstillstånd ges måste regeringenvärdera den juridiska personens lämplighet för uppgiften och möjlighet attsvara mot de krav som ställs i sammanhanget." Här förutsätts alltså att har att ställa krav.Riksdagen kan också framställa önskemål. Det är det senare som utskottetsmajoritet har gjort när det gäller textning. AnL 18MARGARETA (); Jag begärde ordet därför att jag upprörslitet grand över hur väljer sina ord i den här debatten.Sakfrågan, där utskottsmajoriteten för fram en ståndpunkt somsocialdemokraterna har reserverat sig emot, har tydligen ingen som helstbetydelse för . Önskemålet i majoritetsskrivningen, som gälleratt man om möjligt skall texta de här TV-sändningarna, är inget krav. Men detönskemålet skulle tydligen vara galet därför att det kommer från denförkättrade borgerligheten, och skall också vpk ha sig en känga för att detstöder förslaget. Det är tydligen lättare för de icke finsktalande tittarnaatt bära förlusten av den lilla tjänsten än det skulle vara försocialdemokraterna att klara prestigeföriusten. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Förbud mot införsel av jordbruksvaror från m. m. AnL 19 (): Låt mig kommentera frågan om textningen engång till. Det sägs att skall ge regeringen till känna ett önskemål -men om det önskemålet är sä luddigt formulerat som det är iutskottsmajoritetens skrivning är det omöjligt att uttolka vad som egentligenavses. Då är tillkännagivandet till regeringen av noll och intet värde ochstärker inte anseende. Eller också vill man faktiskt lägga sig i ettannat lands interna problem. Jag tycker att varken det ena eller det andra sättet attuttolka utskottsmajoritetens skrivning gör den bra. Vill man ha ett korrektuttalande, vill man landa med bägge fötterna på jorden skall man alltså röstapå den socialdemokratiska reservationen, där vi med fullt förtroendeöverlämnar den här frågan för avgörande till våra finska vänner. Vi litar påatt ser till att uppfylla de krav som de finsktalande och svensktalandeinvandrarna i kan ställa. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om utrikesutskottetsbetänkande 12.) AnL 20 TALMANNEN; Kammaren övergår nu till att debattera utrikesutskottets betänkande12 om förbud mot införsel av jordbruksvaror från m.m. Förbudmot införsel av jordbruksvaror från m. m. AnL 21MARGARETHA AF (); Apartheidpolitiken i bygger på förnedringav individen. Det avgörande är inte den enskilda människans insatser,önskningar och strävanden utan hans eller hennes hudfärg. Det är en politik somstår i grundläggande motsatsställning mot kristna och västerländskademokratiska principer. Riksdagenstår enig i sitt fördömande av apartheidsystemet i . Förbud mot införsel av jordbruksvaror från m.m. iriksdagen är också eniga om att som nation har en moralisk förpliktelseatt i samverkan med övriga nordiska länder och FN-samfundet göra vad vi kan föratt få förtrycket i att upphöra. De skillnader i synsätt som finnsredovisade i utrikesutskottets betänkande gäller medlen för påverkan. Vi moderater tror inte att en renodlad isoleringspolitikär rätta sättet att få en fredlig förändring till stånd i . Vi tyckeratt utvecklingen ger oss stöd i vår uppfattning. Mitt bland det ökade våldet, förtrycket och det dagligadödandet har näringslivet i framträtt som en av de viktigasteoppositionskrafterna gentemot regeringen . Representanter förnäringslivet har sammanträffat med ANC. Samtalen har beskrivits somkonstruktiva av båda sidor. Näringslivet kräver att apartheid avskaffas, att depolitiska fångarna friges och att samtal inleds med de svarta ledarna. Tillopponenterna mot förtrycket i har även de internationella bankernasällat sig, som vägrar att förnya sin kreditgivning till om intevittgående reformer genomförs. I realiteten utgör näringslivets och bankernas åtgärderoch uttalanden lika mycket av en press på och ett hot mot regimen Bothasom de sanktioner som olika regeringar vidtagit. Demokrati och marknadsekonomi står för frigörelse ochöppenhet. Marknadsekonomin förutsätter frihet för producent och konsument i detekonomiska livet. Marknadshushållningen går däremot på kollisionskurs motapartheid, som är ett system för statlig tvångsreglering och förtryck .OlofPalmes koppling i mellan de s. k. marknadskrafterna och apartheid ärfalsk och djupt orättvis. Vi moderater vill liksom övriga partier föra en aktivpolitik mot apartheid. Men vi anser att väl samordnade internationella åtgärderär viktigast, där ett klart avståndstagande från apartheid kombineras med ettstöd till och livliga kontakter med de grupper, intressen och organisationer -svarta som färgade och vita - som utanför och inne i arbetar för enfredlig förändring i riktning mot ett samhälle som ger frihet och rättvisa åtalla. Öppenhet är alltid frihetens och därmed demokratinsinstrument. Slutenhet och isolering är ofta diktaturens bästa hjälpmedel. Iett längre perspektiv är det utvidgade snarare än inskränkta kontakter mellanSydafrika och de västliga demokratierna som skapar de bästa förutsättningarnaför en demokratisk utveckling. Rätten för sydafrikanska medborgare att frittresa utomlands är därvid av central betydelse. Omvärldens ekonomiska förbindelsermed är också viktiga. Detta har jag redan berört. Det är också utomordentligt angeläget att massmedia kanverka i och rapportera om händelseutvecklingen. De av densydafrikanska regimen proklamerade inskränkningarna i utländska massmediasarbetsmöjligheter är ytterligare ett steg i fel riktning. Begränsningen avinformations-och nyhetsförmedlingen från måste fördömas ochmotarbetas. Svenska åtgärder mot apartheid måste alltid ytterst syftatill en fredlig omvandling av det sydafrikanska samhället. De måste sättas in iett internationellt sammanhang och främja en internationellt samordnad politikmot apartheid. Det ligger i och andra små länders intresse att slå vakt omdet internationella regelsystemet. Respekten för det internationella rättssystemet, uttryckti konventioner och överenskommelser, är av stor vikt i arbetet för fred ochfrihet, liksom i kampen mot underutveckling och fattigdom. Det måste vara ettentydigt svenskt intresse att främja denna respekt liksom att vidareutveckladet internationella regelsystemet. Det är mot den här bakgrunden, herr talman, som vimoderater har föreslagit ett alternativt system, ett system med intyg för attmotarbeta förekomsten av tvångsarbete i det sydafrikanska jordbruket. Vi äroroade över att det av regeringen föreslagna importförbudet troligen inte ärförenligt med och kan leda till en prövning inom som Sverigeriskerar att förlora. De hearings utrikesutskottet haft med sakkunniga i dennafråga har snarare styrkt oss i vår uppfattning. Vi tror också att ett systemmed intyg är ett effektivare sätt att motarbeta tvångsarbetet. Förenta Staternahar en sådan lagstiftning som tillämpats bl. a. mot . Amerikanernasagerande har lett till ett avskaffande av tvångsarbetet inom en del avjordbruket. Ett svenskt liknande system skulle kunna leda till att frizonenvidgades. Respekten för internationella konventioner gör också attvi inte kan biträda förslag om att försöka ändra regelsystemetinom . En politisering av , även om denna skulle inskränka sig till attgälla Sydafrikafrågan, riskerar att äventyra och organisationens'fortsatta verkningskraft. Internationella sanktioner skall beslutas inom FN;sram. .Folkpartiet vill skärpa tillämpningen av lagen mot företagsinvesteringar iSydafrika genom ett riksdagsuttalande. Vi tycker att detta är ett olyckligtförfarande. Vill ändra i en nyligen antagen lagstiftning, så bördetta ske genom en lagändring och inte genom ett uttalande. Det är viktigt attklara och förutsägbara regler gäller för företagens verksamhet. Vi kan inte heller biträda lagförslaget om att kommuneroch landstingskommuner ges möjlighet att vidta bojkottåtgärder mot Sydafrika.Förslaget strider mot de grundläggande bestämmelserna om den kommunala kompetensensom den finns angiven i kommunallagen. Enligt vår uppfattning bör kommuner ochlandsting inte bedriva utrikespolitik. Den uppgiften åvilar statsmakterna. Vadbeträffar propositionens övriga förslag till skärpt Sydafrikapolitik såbiträder vi dessa. kan vara västvärldens moraliskaödesfråga för de kommande generationerna. Det handlar om frihet eller förtryck,om en möjlighet till fredlig utveckling mot demokrati eller om en våldsamomvälvning, vars resultat mycket väl kan bli en ny typ av förtryck ochförnedring. är ett samhälle som ser sig som en del av sammavästvärld som vi tillhör. Det ställer hårda moraliska krav på alla västländer attmed kraft reagera mot den sydafrikanska politiken. I ett längre perspektivhandlar det som sker i också om västvärldens vilja och förmåga attleva upp till sina egna ideal och värderingar. Sviks de i , förlorar dei kraft också i Förbud mot införsel av jordbruksvaror från tn.m. 2 protokoll 1985/86:53-54 Förbud mot införsel av jordbruksvaror från m. m. världen iövrigt, och det får inte ske. Med det anförda ber jag ätt få yrka bifalltill reservationerna 1, 3, 4 och 5 i utrikesutskottets betänkande. AnL 22 (vpk); Det är ganska precis vi hade i den svenska . Mycket har hänt ,'ochur vår synpunkt, som har pläderat för åtgärder mot apartheid iSydafrika, är det som har hänt någonting mycket positivt. De pessimister som har funnits här i och i densvenska , de som har varit motståndare till svenska åtgärder motapartheidregimen i , har fått fel. Det gäller naturligtvis framförallt moderata samlingspartiet, som har motarbetat Sydafrikalagenoch har ställt upp för de svenska företagens intressen i Sydafrikaoch därmed också ställt upp till stöd för apartheidregimen. har det ändå gått så långt att inte ens moderaternatörs kräva att Sydafrikalagen skall avskaffas, utan man tycker att det irådande internationella läge, som man uttrycker det, eller någonting i denstilen, skulle vara fel signaler. Det är ju glädjande att man har kommit sålångt. Men fortfarande pläderar för mindreingripande. De gär emot stora delar av propositionen. De vill inte låtakommuner och landsting vidta bojkottåtgärder, osv. Jag tror att vi kommer attså småningom få se även på det området en förändring i den moderata synen. De har alltså kommit på skam de här uppfattningarna så att säga skulle kunna undvika att ta ställning, att man inte skullekunna påverka situationen internationellt och stödja kampen i . Det ärväl i det härsammanhanget viktigt att framhålla att även om det görs mycketinternationellt och vi har gjort bra insatser från sida, är det ändåkampen inne i , som förs av folket där, som är det viktigaste. Det äroerhört viktigt i det här läget att stödet fortsätter och ökar. Vi har från vårt parti naturligtvis sett propositionen omskärpning och förbättring av Sydafrikalagen som någonting mycket positivt. Vitycker att den är bra. Den är ytterligare ett steg i rätt riktning. Vi stöder alla propositionens förslag, men vi vill ocksåframföra vårt gamla krav på att det enda som verkligen kan vara meningsfyllt ilängden är en fullständig bojkott mot . Där har vi precis motsattuppfattning mot den som moderata samlingspartiet har framfört. Jag vill,herr talman, i det sammanhanget yrka bifall till reservation 2. Man räknar med att svenska företag skall, som man säger,övervintra i väntan på ett nytt läge. Hur det skulle komma att se ut - om mantänker sig fullständig frihet för den svarta befolkningen eller något slagskompromiss-sägs inte riktigt klart, men meningen är att de svenska företagenskall finnas kvar och när den nya situationen inträder kunna verka och blomstrapå nytt. Men hur kan vi vara så säkra på att svenska och andra internationellaföretag vill vara kvar i ett helt befriat ? Vid andra kolonialabefrielser har det visat sig att om de ekonomiska strukturerna ändras ochvinsterna minskar - den nya statsledningen kanske kräver större andelar av denvinst som företagen tjänar ihop i deras land - har företagen ofta tagit sin Matsur skolan.Det kanske är symptomatiskt att exempelvis bilfirmor som nu trappar nedsin verksamhet i . Det kanske inte blir så stor efterfrågan på bilar iett befriat . Det kanske finns viktigare saker som den nya staten villsatsa på. Jag tror inte att vi skall överdriva detta medövervintringen och förutsätta att det kommer att finnas lika stort intressefrån privata företag, svenska och andra, att fortsätta att verka i ettSydafrika där kanske möjligheterna att kapa åt sig höga profiter och göraoskäliga vinster inte alls kommer att vara vad de är . Detta bör vihålla i minnet när vi talar om övervintringen. De svartas ledare i , företrädare för organisationernaANC, UDF, SWAPO i och andra, har krävt att vi skall arbeta hårt för attalla utländska företags verksamheter i trappas ned. Det finns hurmånga exempel som helst på detta. Mot den bakgrunden är det som stod att läsa iAftonbladet litet egendomligt. I en artikel om fanns detett uttalande av utrikesminister som jag gärna vill citera. Jaghoppas att utrikeshandelsminister vill kommentera det litetsenare. Uttalandet gäller den S'. k. övervintringen, och utrikesministern sägerföljande: "Jag har träffat representanter från både ANC ochSwapo som är av annan uppfattning. Svenska företag i kan arbeta påannat sätt. De kan skapa frihet för svarta, söka kontakt med fackföreriingsrörelsenoch ta avstånd från apartheid." Det är tvärtemot vad alla ledare för befrielserörelserna iSydafrika har sagt . Jag vet inte vilka ledare som träffat - det skulle vara intressant att få en deklaration härom frånregeringens representant i den här debatten. Vilka ledare från ANC, SWAPO ochandra organisationer har sagt något sådant? Jag känner inte till någon. Ochingen som arbetar med de här frågorna inom - Isolera Sydafrika-kommittén-eller inom Afrikagrupperna i har någonsin träffat några ledare för som har givit uttryck för den uppfattningen. De övriga förslagen i propositionen har vi ställt ossbakom. Vi har haft ett krav på att vi skulle vidga skärpningen av lagen tillatt också gälla import från . Efter vad som framkommit vidutskottsbehandlingen har vi släppt det kravet. Som sägs i betänkandet kommerregeringen att noga övervaka att import av sydafrikanska produkter inte går viaNamibia, och vi har nöjt oss med det tills vidare. Det finns andra yrkanden i motioner med anledning av denhär propositionen som jag tycker är bra. förslag om stopp fördispenser tycker vi är alldeles utmärkt. Det finns.anledning att fortsätta attställa det kravet, om inte situationen i förändras. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan utom beträffande reservation 2, som jag redan har yrkat bifall till. Förbud mot införsel a v jordbruksvaror från Sydafrikan!,m. AnL 23STIG ALEMYR (s): Det är glädjande att notera att det åren storsamstämmighet i utrikesutskottet när vi presenterar ett betänkande omskärpta regler i förbindelserna med , Jag skall undvika att gå i enmera hård polemik med därför att jag noterar att ävenmoderata Förbud mot införsel av jordbruksvaror från m. m. samlingspartietställer upp i kampen mot apartheid. Vi har litet olika uppfattningar när detgäller tekniken, och jag skall ta upp den frågan till diskussion. I betänkandet liksom i propositionen beskrivs utvecklingeni . Jag har heller ingen anledning att upprepa den. Jag kan på denpunkten instämma i mycket av det sade.