prot · G90958 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:58 1 § Kompletteringsval till utskott, utrikesnämnden,krigsdelegationen och AnL 1 TALMANNEN: Moderata samlingspartiets partigrupp har som ny suppleanti justitieutskottet efter anmält . partigrupp har med anledning av ThorbjörnFälldins avgång anmält följande nya representanter i utrikesnämnden,krigsdelegationen och , nämligen som ledamot i utrikesnämndenKarin Söder, som suppleant i utrikesnämnden , som ledamot ikrigsdelegationen och som suppleant i . Talmannen förklarade valda till suppleant i justitieutskottet () ledamot i utrikesnämnden () suppleant i utrikesnämnden () ledamot i krigsdelegation () suppleant i (c) 2 § Svar på interpellation 1985/86:90 om OK AnL 2 Statsrådet : har ställt ett antal frågor tillmig angående OK , som håller på att bildas. Inom industridepartementet förbereds enproposition angående bolagsbildningen. Jag avser att föreslå regeringen att förelägga 23 riksdagenpropositionen senare i vår. Prot.1985/86:58 Mot den bakgrunden vill jag inte nui diskutera de frågor som , kti/-r-orSKTWATi t \ AnL 3 NICGRONVALL (m): Jag ber att få tacka energiministern försvaret. Det är ett tack som jag mest framställer enligt konvenansens bud, inteså mycket för svaret naturligtvis. Regeringsformen ger ju statsråd rätt attunderlåta att svara på interpellationer. Då skall man motivera det. I det här fallethar statsrådet motiverat sin vägran att delta i en debatt. Jag skall återkommatill motivet. Jag vill emellertid påpeka för kammaren och för dem somlyssnar på den här debatten att det är mycket ovanligt att man undandrar sigatt gå in i en interpellationsdebatt. förekom det högst 1-3gånger . Under 1975-1980 förekom det över huvud tagetingen gång alls. har det förekommit två gånger: detena fallet på grund av sjukdom, det andra fallet genom sammanslagning avdebatterna. När nu alltså väljer att skylla på pågåendepropositionsarbete för att underlåta att diskutera frågan är det minst sagt enmycket ovanlig åtgärd. Man kan säga att det skulle vara trevligt att formuleraett tack av verkligt innehåll. Jag skall använda det här inlägget, som blirmitt enda inlägg i denna debatt, till att motivera varför jag kan framföra etttack till statsrådet. Det är nämligen så att den här bolagsbildningen, somstatsrådet kallar den för, har redan kungjorts av de två bolag som skall deltai det hela. Det var OK och SP som gav en presskonferens.Uppenbarligen stod industridepartementet fadder på något sätt, eftersom jagfick den information jag fick från industridepartementet. Dessutom skall detnoteras att statsrådet själv var med och uttalade sig positivt om det somskedde. Det kan väl inte gärna vara så att den pågående bolagsbildningen skullevara så hemlighetsfull eller konstig att den inte kan diskuteras, närstatsrådet kunde diskutera den på en presskonferens med massmedia i Sverige.Jag tycker att det är ett sätt att visa sin maktfullkomlighet mot riksdagensroll i beslutsprocessen att diskutera bolagsbildningen med pressen men intevilja göra det i . Dessutom sägs det att propositionen skall lämnas"senare i vår". Man undrar onekligen vad detta betyder. Är det enjuniproposition vi talar om? För övrigt; När det nu var möjligt att hålla enpresskonferens om denna bolagsbildning, varför skall det vara senare i vår? Ärdet inte möjligt att nu diskutera det som dög på presskonferensen och då varmoget för pressinformation, frågar man sig. Det här är ingen struntfråga. Jag tror det finns anledningatt repetera för kammaren och för åhörarna att svenska statens oljebolag är ett bolag, som har fått motta enorma gåvor och subventioner av skattebetalarna. Bolaget har finansierats om och om igen med stora belopp. Såsom ett exerripel på storleken av det jag talar om kan jag nämna att staten har ställt garantier för bolagets verksamhet med . Jag skall också ge ett exempel på vilka värden vi talar om på det sättet att jag påpekar att gick ut med ett s. k. prospekt, där man försökte fånga industrins intresse att gå in i bolaget. Där säger man om ett 2 dotterdotterbolag. SvenskaPetroleum A/S, det norska dotterbolaget till den Om de värnpliktigas resemöjligheter svenskadottern , att bara det bolaget har ett Prot.1985/86:58 värde på 480 milj. kr. Det är alltså ingen struntsak att göra sig avmed det bolaget in i en annan majoritetsbildning som intestaten kontrollerar. Det är därför mycket uppseendeväckande, tycker jag, attstatsrådet kan ta sig före att avvisa att diskutera denna omfattandeborttrollning av skattebetalarnas medel in i en folkrörelse. Ja, det är så märkligt att man kanske kan säga attenergiministerns tystnad blir till ett slags bekräftelse på att de hypoteserjag har framfört i annat sammanhang verkligen kan vara riktiga, nämligen attdet var väldigt bråttom att ge denna pressinformation för att hjälpadet med den socialdemokratiska regeringen rätt nära besläktade OK i ensituation som vi alla känner till var mycket svår. Man hade ett årsslut framförsig, och det kanske var angeläget att rusa ut och lugna ner folk införårsslutet. Svaret blir också en bekräftelse på att man agerade utan enegentlig kalkyl. I den där presskonferensen gick man ut och sade att det finskaoljebolaget skulle gå in i bildningen, men man kunde inte tala om vadNeste skulle betala eller hur mycket det skulle få av det nya bolaget.Uppenbarligen stod man på presskonferensen och spekulerade! På det sättet blir alltså energiministerns tystnad till enbekräftelse på vad jag har sagt, nämligen att man här gör en affär för atthjälpa OK, och det uppenbarligen på mycket lösa grunder, utan att ens en gångha kalkylerat på vad det är man gör. Det är en bekräftelse som jag tackar för. Överläggningen var härmed avslutad. 3§ Svar på interpellation 1985/86:51 om de värnpliktigas resemöjligheter har frågat mig om jag ärberedd att verka för att de värnpliktigas resemöjligheter inte-försämras, ochatt eventuella förändringar i dessa får ske utifrån resp.militärkommandochefers bedömning. Jag vill inleda med att redovisa vissabakgrundsfakta till frågor. En värnpliktig under grundutbildning har-rätt till en friresa till hemorten eller till annan ort i landet som kan nås medallmänna kommunikationsmedel. Om han har mer än hem, tjänstgör påGotland eller får anslå för en resa med tåg, får reguljärtflyg utnyttjas för hemresor om inte försvarettillhandahåller eget eller inhyrt färdmedel. De värnpliktiga har dessutommöjlighet att i de allra flesta fall på statens bekostnad få utnyttjalokaltrafikbolagens tåg- och busslinjer-beträffande tätortstrafik dock endast iStockholm, och . Kostnaderna för värnpliktsresor har sedan budgetåret1980/81, då de uppgick till ca 190 milj. kr., stigit med i runda tal till ca 319 milj. kr. för /84. harkostnadsökningen fortsatt i samma takt. Denna fördyring kan, till skillnad frånvad anger i sin interpellation, inte förklaras av ett ökatantal värnpliktiga och inte heller av ett förändrat resemönster. Om de värnpliktigas resemöjligheter Mot denna bakgrund har försvaretsrationaliseringsinstitut, FRI, på överbefälhavarens uppdrag undersöktmöjligheterna att reducera kostnaden för värnpliktsresorna. Sammanfattningsvisinnebär förslagen att varje förband skall budgetera resorna och att man i ökadutsträckning skall nyttja egna eller inhyrda färdmedel. Detta innebär att långaoch medellånga resor överförs från reguljärt flyg till eget eller inhyrt flygeller till tåg. Medellånga och korta resor överförs från tåg till egna ellerinhyrda bussar. Med tillämpning av dessa principer föreslår FRI bl. a. attfjärrekryterade värnpliktiga som tjänstgör i skall få flyga hem varjevecka, att huvudtransportmedlet för sådana värnpliktiga i skall varachartertåg samt att i huvudsak båt skall utnyttjas mellan ochfastlandet. har beräknat att de föreslagnaåtgärderna skulle medföra en besparing av ca 67 milj. kr. I sin interpellation pekar först påresorna till och från . Jag vill i det sammanhanget erinra om attvärnpliktsresorna till och från K 4 i företagits ihuvudsak med chartertåg, den s. k. Jägarpilen. Erfarenheterna av dennatransportlösning har varit goda, och den har vunnit uppskattning även bland devärnpliktiga. Jag vill också erinra om att värnpliktsförmånskommittégjorde en jämförelse beträffande situationen för värnpliktiga från Stockholmsom tjänstgör i och har s. k. flygrätt å den ena sidan, och sådana somtjänstgör i och inte har flygrätt å den andra sidan. Kommittén kundedå inte finna att två timmars senare ankomst med tåg för resande från ,jämfört med resande från , skulle innebära en så stor olägenhet attdet skulle motivera resa med flyg. Beträffande överföringen av resorna till och från Gotlandtill båt anför att man, dvs. FRI, skulle acceptera att ungefär10 % av de värnpliktiga skulle få klara sig utan hyttplats på söndagsnätterna.FRLs förslag innebär på den punkten att ansvarig militär myndighet tillsammansmed trafikföretaget skall uppskatta antalet tillgängliga hyttplatser i relationtill antalet värnpliktiga för varje båttur. Mot bakgrund av denna planeringskall nödvändig komplettering med flyg kunna anordnas. Man beräknar attkomplettering med flyg kommer att erfordras för i genomsnitt av resandet.Då ingår även flyg för värnpliktiga som inte är bosatta i östra av andra skäl bör flyga. Jag har i årets budgetproposition anfört att jag delar denoro över kostnadsutvecklingen för värnpliktsresor som överbefälhavaren har gettuttryck för genom sitt uppdrag till FRI. Med hänsyn till den allmännaekonomiska situationen för försvaret, som under en följd av år tvingat framrationaliseringsåtgärder av olika slag inom samtliga verksamhetsgrenar, kan jaginte anse att kostnaderna för just värnpliktsresor skall få tillåtas att stigautan kontroll. En sådan utveckling skulle vara negativ för de värnpliktigaeftersom utrymmet för andra, kanske mer angelägna, värnpliktssociala åtgärderefter hand skulle krympa. Jag vill härvid erinra om att FRLs förslag innebärförbättrade resemöjligheter för stora grupper värnpliktiga. På frågor vill jag alltså svara att detinte kan bli tal om att totalt sett försämra de värnpliktigas möjligheter attkomma hem på sin fritid. Däremot bör värnpliktsresorna kunna ordnas på ett merakostnadsef- Detta kan medföra att resorna för den enskildevärnpliktige i vissa fall kan bli mindre bekväma och därigenom upplevas somförsämrade. Enligt min mening måste sådana förändringar av resandet föregås avöverläggningar med de berörda värnpliktigas representanter i förbandsnämnderna.Därvid bör t. ex. belysas vilka praktiska konsekvenser en indragning av flygmöjligheternaskulle föra med sig och vilka möjligheter som finns att genom förändring avutbildningstidens inpassning minimera nackdelarna för de värnpliktiga. Det är också viktigt att åtgärder som kan uppfattas somnegativa genomförs när förbanden har få inneliggande värnpliktiga, så att denenskilde upplever så liten förändring som möjligt. Som framgår av budgetpropositionen avser jag att föreslåregeringen att genom en ändring i värnpliktsförmånsförordningen skapa ökademöjligheter att anpassa resandet till de lokala förutsättningarna. Det ankommer på överbefälhavaren att inom de ramar somfastställs av och regeringen fatta beslut med anledning avrationaliseringsinstitutets förslag. Om de värnpliktigas resemöjligheter AnL5 (); Jag ber att få tacka försvarsministern för svaret på mininterpellation. Innehållet i svaret är i mycket en historieskrivning ochen redovisning av kända fakta i gällande värnpliktsförmånsförordning. I dennaförordning ingår värnpliktsresorna som en viktig del. Kostnaderna för dessa resor har stigit ioroväckande hög grad. Utöver det skäl som jag har angivit i interpellationen,att antalet värnpliktiga i grundutbildning har ökat , kanockså anföras att det finns ett samband mellan förbandsnedläggningar och därmedföljande längre avstånd mellan hemort och förbandsort. Kanske har ocksåtrafikföretagen sin del i kostnadsutvecklingen. De ökade kostnaderna föranledde överbefälhavaren attinitiera ett utredningsarbete inom , varsresultat väckte förvåning och oro i skilda grupper inom försvaret när detredovisades . Jag har förståelse för nödvändigheten av besparingar, ändå kommentera en del uppgifter i interpellationssvaret. Det låtergeneröst att de fjärrekryterade som tjänstgör i får flyga hem varjevecka, men under en stor del av sin utbildningstid har de en schemalagdtjänstgöring som medför att det är omöjligt att resa hem mer än varannan vecka.De är exempelvis i vissa fall i tjänst och lediga . De värnpliktigas erfarenheter av chartertåget till ochfrån är verkligen inte enbart positiva. Det finns exempel påvärnpliktiga som på grund av sent inkommande tåg har kommit för sent tillfrukosten och inte hunnit kontrollera sin utrustning och till följd däravådragit sig köldskador i fält. Det skedde så sent som . Jämförelsen mellan och är inte specielltövertygande. Om man sätter en gräns, är det alltid någon nära denna gräns somblir förfördelad. Om de värnpliktigas resemöjligheter Värnpliktsresorna till och från skulle enligtutredningen i huvudsak ske med färja. Att detta skulle få till följd betydandeingrepp i det civila resandet är en självklarhet, eftersom någon chartrad båtinte skulle sättas in. har man chartrat flygtill , eftersom nuvarande förordning med rätt till flygresor två gångeri månaden fortfarande gäller. Jag beklagar att det inte har varit möjligt attförhandla fram en lösning med fortsatt samarbete med Linjeflyg, då dettasamarbete har givit möjligheter för pendlare och studerande att resa i motsattriktning mot de värnpliktiga på fredag- och söndagkvällar. Risken är nu att vifår ett färre antal avgångar i den reguljära flygtrafiken. Detta är alltså intebara en försvarsfråga. Det är också en regionalpolitisk fråga. Jag delar försvarsministerns uppfattning att kostnadernaför värnpliktsresorna inte kan tillåtas stiga utan kontroll. Men den viktigafaktor i värnpliktsutbildningen som motivationen utgör kan man inte bortseifrån, och därför är det angeläget att de förändringar som görs inte uppfattassom stora försämringar. Vissa av de ekonomiska beräkningar som redovisas i FRLsutredning kan faktiskt starkt ifrågasättas. Av svaret på min första fråga framgår klart att det bliren försämring av värnpliktsresorna och att denna betingas av de högakostnaderna. Försämringen kommer att medföra de nackdelar i form av lägremotivation som jag tidigare pekat på. Jag konstaterar att försvarsministern i svaret på minandra fråga redovisar en positiv inställning till ett mera lokaltbeslutsfattande. Jag har tagit del av vad som står i budgetpropositionenangående de förslag till ändringar i värnpliktsförmånsförordningen som skullekunna ge möjlighet till ett lokalt anpassat resande. Det är mycket viktigt atthandlingsfriheten blir sådan att man mot bakgrund av en helhetsbedömning avresandet kan finna en väl avvägd nivå när det gäller värnpliktskollektivet. Hos de olika förbandscheferna finns det oftast ett mycketväl utvecklat intresse för att placera in försvaret i en regionalpolitiskhelhetsbild, och därför är det viktigt att de ekonomiska förutsättningarnahärför inte görs för snäva. Jag vill därför slutligen fråga försvarsministernom han är beredd att ge en handlingsfrihet, som kan leda till att man servärnpliktsresandet som en resurs i regionalpolitiskt hänseende. AnL 6OSWALD (vpk); Jag skall be att få citera ett stycke urbudgetpropositionens bil. 6, s. 48; "För att vårt på allmän värnplikt grundade försvarskall vara trovärdigt såväl inom som utom landet fordras att de värnpliktiga ärmotiverade för sin utbildning. Detta förutsätter att de värnpliktiga och derasanhöriga kan erbjudas en rimlig levnadsstandard. Detta främjar enligt minmening såväl utbildningsresultatet som försvarsviljan i stort." Efter vad jag förstår är det försvarsministern som stårbakom detta uttalande. Det anknyter till vad sade om devärnpliktigas motivation. Överbefälhavarenhar blivit orolig över att kostnaderna för de värnplikti- gas resorhar ökat för mycket. Den oron delas av den socialdemokratiskaarbetarregeringens försvarsminister. Också han är orolig över detta. Jag tyckerdet vore mera motiverat att den socialdemokratiske försvarsministern oroade siglitet för kostnadsutvecklingen för det militära försvaret i övrigt och för denmiljardrullning det där är fråga om. I budgetpropositionen anslås 24,5miljarder för militära ändamål, inkl, uppräkningen enligt militärprisin-dex.Men ni är oroliga över 46 miljoner i ökade kostnader för värnpliktsförmåner. Försvarsministern säger i interpellationssvaret att haninte anser "att kostnaderna för just värnpliktsresor skulle få tillåtasstiga utan kontroH", Ser man på dessa kostnader i förhållande till detotala kostnaderna för försvaret verkar det absurt att tala om dem på detsättet. Ni har alltså inte råd att erbjuda de värnpliktiga, som ändå får görastora uppoffringar under sin tjänstgöringstid, något så när vettiga möjligheteratt resa hem över helgerna. Men ni har råd att anslå miljarder för t, ex, JAS-projektoch andra sådana militära begivenheter. Då är ni inte oroliga. Jag skulle vilja fråga den socialdemokratiskeförsvarsministern: man inte en konstig bedömning om man vill spara någrafuttiga miljoner på värnpliktsförmåner men inte är orolig över kostnaderna förde stora militärutgifterna i övrigt? Prot,1985/86:58 Om de värnpliktigas resemöjligheter AnL 7MARGARETA (); Jag har fastnat för samma rader som OswaldSöderqvist, men därmed kanske likheterna upphör. Jag kan inte anse attkostnaderna för just värnpliktsresor skulle få tillåtas att stiga utankontroll, säger försvarsministern. Men de här siffrorna skulle kanske tvärtomkunna sjunka med kontroll. Den största kritiken mot FRLs utredning är välegentligen att den inte innehåller riktiga uppgifter. Det blir man litetförvånad över, när man ser att dessa uppgifter ligger till grund för att manskall dra in på flygresorna för de värnpliktiga. Man kan inte bygga kostnadsuppgifter enbart på det faktumatt 430 värnpliktiga har inkallats till . Man måste också ta reda på hurmånga det är som verkligen har ryckt in, hur ofta de åker hem och hur de åkerhem. Detta är den ena felaktigheten i FRLs utredning. Den andra felaktigheten är att tankarna på den s.k.Jägarpilen bygger på ett antagande om fullbelagda tåg. Man räknar med att allaåker hem och att vagnarna är till bristningsgränsen fyllda med värnpliktiga.Det är då man kommer ner i de belopp som man har beräknat. Jag är mycketförvånad över att man går fram på det sättet att man som grund för att göra ettsådant här ingrepp mot de värnpliktiga lägger de tänkta 67 miljoner som manskulle spara. Detta innebär, precis som sade, problemvad gäller de värnpliktigas motivation. Vi vet att många av de tillbefälsutbildning uttagna i redan nu signalerar; Drar ni in våra flygresor,kommer vi inte att vara lika villiga att göra vår värnplikt så långt hemifrån.För alla de killar som rycker in till förband på och i norra som hör hemma i är detta ett ingrepp både i deras motivation förvärnplikten och i deras möjligheter att klara det sociala livet under den tidde fullgör sin militärtjänst. Om de värnpliktigas resemöjligheter Jag vill till säga att vissthar en av tankarna med de föreslagna förändringarna varit att försöka föra utbesluten så långt det är möjligt till de olika myndigheterna för att därmedkunna göra så bra anpassningar som möjligt. Jag tror att det finns en effektatt vinna på den arbetsmetoden. Sedan frågar ytterligare om man kan sedetta som ett inslag i regionalpolitiken. På den frågan kan jag inte lämna ettsvar . Den aspekten har inte direkt funnits med i besvarandet av GunhildBolanders interpellation. Till kan sägas att det har funnits enrätt bred uppslutning i denna kammare kring besluten om hur försvarskostnadernaskall anpassas, och det strävar vi efter även i fortsättningen. Därför tyckerjag inte att det är särskilt välbetänkt att dra en parallell mellan det nya flygplanetoch de värnpliktigas resor. Det gäller att komma ihåg att det ju inte ändras påantalet hemresor utan på färdsättet. Till vill jag säga att det harförekommit och fortfarande förekommer diskussioner mellan olika intressenter i dennafråga och FRI. Under de diskussionerna och överläggningarna har utvecklingenfört med sig att siffermaterialet har förändrats något. Jag tror att MargaretaHemmingsson är väl bekant med den utvecklingen. AnL 9 (): Efter försvarsministerns senaste inlägg angående minstyrning av resonemanget till att även omfatta regionalpolitik vill jag gärnasäga att jag tycker att det här är en del av regionalpolitiken. Vid mångatillfällen här i kammaren upplever jag det så, att man när en speciell frågadiskuteras gärna avslutar med att säga; Ja, vid genomförandet av förändringaroch annat skall regionalpolitiska hänsyn tas. Men jag undrar då; När gör mandet? Regeringen måste väl rimligtvis ha ett intresse för varden totala kostnaden för vårt samhällsmaskineri kommer att ligga. Som statsrådoch chef för ett departement kan man inte bara skjuta ifrån sig och säga; Dethär är i princip inte mitt bord, utan det är någon annan som har ansvaret. Jagtycker att regeringen måste känna ett totalt ansvar för utvecklingen, inkl.detta. AnL 10OSWALD (vpk): Ja, men det är kostnaderna vi talar om! säger ju själv att han delar överbefälhavarens oro över attkostnaderna har stigit. Då är det naturligtvis mycket logiskt att görajämförelser med kostnaderna inom det militära försvaret i övrigt. Det är jukostnaderna som gör att ni vill försämra den här förmånen. Det är helt klart.Då återstår min fråga: Varför är man så villig att visa att man är orolig överkostnaderna för värnpliktigas resor när det bara rör sig om futtiga miljoner -om promille, eller kanske t. o. m. promille av promille, av den samlademilitära kostnaden. Man hyser dock ingen oro över utvecklingen i övrigt, ochdet är det som är så absurt. Det är också mycket dåligt av försvarsministern- och då särskilt av en socialdemokratiskförsvarsminister - att, utan att reagera, ställa sig bakom ett sådant härresonemang. Om vi inte kan erbjuda våra värnpliktiga något sä närvettiga förhållanden - vare sig det gäller förläggningar, resor, tjänstgöringeller någonting annat -kan vi lika gärna lägga ner försvaret. Finns inte viljanatt vara med och åstadkomma någonting i detta sammanhang- i stället för attbara hålla på och gneta och spara några få miljoner medan miljarder i övrigttillåts rulla - är det någonting som är fel. Detta hade jag inte väntat mig avden socialdemokratiska regeringen eller dess företrädare i sådana här frågor. AnL 11 (); Siffrorna har ändrats under färdens gångsäger försvarsministern. Ja, det är alldeles riktigt. FRI backar, och mankommer säkert att få backa mera. Däremot är det beklagligt att siffrorna intehar ändrats i försvarsministerns svar på interpellation. Dethade kanske varit ett tecken på att en förändring ändå var på gång. Det är tur att det är allmän motionstid just , så detfinns möjligheter för oss att återkomma med synpunkter beträffande devärnpliktigas resor och med förslag till hur det egentligen borde vara. Överläggningen var härmed avslutad. Prot,1985/86:58 4 §Svar på interpellation 1985/86:81 om tekoindustrin AnL 12 Industriminister ; har frågat mig omregeringen fortfarande står bakom målsättning om produktionsvolym ochandel av den svenska tekokonsumtionen. Förslag om fortsatta åtgärder för tekoindustrin under denärmaste tre budgetåren har lagts fram i årets budgetproposition.Utgångspunkten har därvid varit de industripolitiska målsättningarna påtekoområdet. Såväl målsättningen om inhemsk marknadsandel som riktmärketatt upprätthålla produktionsvolym är i första hand motiverade avförsörjningsberedskapsskäl. kommer att få ta ställningtill totalförsvarets utveckHng /88-1991/92, I samband härmedavser jag att föreslå regeringen att återkomma till frågan om hur ambitionenför den statliga tekopolitiken skall uttryckas. Avsikten med det s, k, äldrestödet var att hålla tillbakautslagningen av hela företag eller delar av företag med en hög andel äldrearbetskraft.