prot · G90917 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens eventuella trängtan att göra någraarbetsmarknadspolitiska eHer regionalpolitiska insatser är synnerligen svagtutvecklad. , inte minst regionen mellan ochHärnösand, tillhör inte, så som många tror, de expansiva regioner som man kanfinna på många andra håll. Länet har drabbats av omstruktureringar ochavvecklingar av industriell verksamhet, vilket har dragit ner sysselsättningenmed uppemot 1 000 personer på , Avflyttningen är, precis som jagpåpekar i frågan, stor och ungdomsarbetslösheten mycket hög. Omman , som gjort, förberett en sådan lönsam samhällsinvesteringsom den nya sträckningen av över är, tycker jag att detvore rimligt om regeringen gick regionen till mötes genom att ge vägverkettillstånd att tidigarelägga investeringen på vägsträckan. Man hjälper dåbyggföretag, betongindustrier, åkerier och grävmaskinsföretag somuppenbarligen har det mycket besvärligt i det här området. Jag tycker att kommunikationsministern grand skjuter överproblemet till genom att säga att det är statens vägverk somgenom sin planering avgör när vägprojekten skall komma i gång. Regeringen hartrots allt ändå möjlighet att omprioritera medel via Om översyn av rutinerna för debitering av TV- licensa vgifter Jag vill därför, herr talman, föreslå att kommunikationsministern tarkontakt med arbetsmarknadsministern. Överläggningen var härmed avslutad. 45 § Svarpå fråga 1985/86:115 om översyn av rutinerna för debitering avTV-licensavgifter 128Kommunikationsminister : Herr talman! TV-abonnemang kan endastsägas upp kvartalsvis, har frågat mig om jag ämnar medverkatill att ser över sina rutiner för TV-licensavgifter i syfte attåstadkomma en ändring av detta förhållande. Enligt lagen om avgift för innehav av televisionsmottagareskall den som innehar mottagare erlägga allmän mottagaravgift perkalenderkvartal, I lagen anges att om avgift första gången skall erläggas underlöpande avgiftsperiod så skall avgiften sättas ned till det belopp som svararmot antalet kvarvarande dagar av perioden. Någon motsvarande bestämmelse finnsinte då TV-abonnemang sägs upp. Detta har alltid tolkats så att helkvartalsavgift måste betalas även om abonnemanget sägs upp under löpandekvartal. Det är alltså detta förhållande som är bakgrunden till televerketsdebiteringsrutiner. 129 (); Tack, kommunikationsministern, för svaret.Svaret är ju ungefär en bekräftelse på vad jag framhöll när jag undrade omkommunikationsministern ville medverka till en ändring. Det står faktiskt iden här , regeringens redogörelse för de statliga verken, attmålparagrafen för är att det skall uppfattas som kundstyrt,effektivt och kvalitetsmedvetet. Mot dessa stolta mål står alltsåverkligheten, där konsumentens ställning verkligen är svag.Konsumentombudsmannen har ju också vid ett flertal tillfällen påpekat detta.Allt är en effekt av att arbetar under monopol. är det Htet pikant att man inom televerketskyller dessa dåliga rutiner på att de egna datorprogrammen är så gamla, att omman började peta i dem skulle alltihopa komma att haverera. Det pikanta liggeri att vissa delar av håller på att profilera sig somexperter på programmeringshjälpmedel och datorprogram. Detta sker alltså påsamma gång som de egna datorhjälpmedlen är så dåliga. Min fråga kvarstår: Ämnar statsrådet medverka till attteleverket ser över sina rutiner för dessa avgifter, så att det inte blir somjag har redovisat i min fråga, nämligen att barn blir tvingade att betalalicensavgifter sedan föräldrarna har gått bort? 130 Kommunikationsminister : Herrtalman! har enligt uppgift granskat rutinerför uttag av licensavgifter och inte funnit anledning att göra någonanmärkning mot verket. Det jag har upplyst om i svaret är hur nuvarande lagtolkas. Om anser att lagtolkningen bör ändras på denna punktfår hon aktualisera detta i annan ordning. Det bör i så fall knappast skyllaspå debiteringsrutiner. Anf, 131 (); Jag menar att självt har tolkatlagen fel. Om jag inte kan få fråga om detta ber jag att få återkomma. Om statsbidragen till kooperativa daghem och fritidshem Överläggningen var härmed avslutad. 46 § Svar på fråga 1985/86:67 om statsbidragen tillkooperativa daghem och fritidshem har frågat om jag avser att vidtanågra åtgärder för att statsbidrag skall utgå till kooperativa daghem ochfritidshem som kommunerna inte tar med i sina barnomsorgsplaner. Rätt att erhålla statsbidrag för privata daghem ochfritidshem har föräldraföreningar samt ideella organisationer och föreningar. I regeringens proposition (1984/85:209) om förskola föralla barn, som kommer att behandlas av , föreslås attbidragen till de alternativa barnomsorgsformerna helt skall jämställas med debidrag som utgår till kommunernas barnomsorg. Detta är ett uttryck förregeringens positiva syn på bl. a. en ökad föräldramedverkan i barnomsorgen. Antalet statsbidragsberättigade alternativabarnomsorgsformer, till vilka bl. a, föräldrakooperativen hör, har också ökatunder . Någon anledning att föreslåförändringar när det gäller kommunens rätt -och ansvar- att själv bestämma omvilka alternativa barnomsorgsformer som skall ingå i kommunens barnomsorgsplanfinns inte enligt min mening. Jag avser emellertid att tillsammans medsocialstyrelsen och ta upp frågan om behovet avrådgivning och ytterligare precisering vad gäller frågan om statsbidragen tillolika alternativa barnomsorgsformer. 133SIGGE GODIN (fp): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret -det var ju en liten bit på väg. Skälet till att jag har ställt den här frågan om förskolani är att den drivs som ett kooperativ - föräldrarna turas om att skötaverksamheten med hjälp av pedagogisk personal, som emellertid kan medverkaendast . ligger i en glesbygd, men man har godsysselsättning på orten, och där finns också en lågstadieskola med vilkenförskolan har ett mycket gott samarbete. Barnen måste - om de bereds plats inom annan förskola -pendla minst per dag. När de sedan skall börja i årskurs 1 skall detillbaka och gå i skolan hemma i , Föräldrarnahar organiserat verksamheten så att aUa rimliga krav är Omstatsbidragen till kooperativa daghem och fritidshem uppfyllda: bra,ändamålsenliga lokaler, pedagogiskt riktigt material osv. Föräldrarna har ocksåambitionen att anställa pedagogisk personal för att höja kvaliteten påverksamheten, men de saknar tyvärr de ekonomiska förutsättningarna. Detförvånar mig verkligen att socialdemokraterna i kommun inte delarregeringens positiva syn på alternativa barnomsorgsformer. Och föräldrarna kannaturligtvis inte begripa varför statsbidrag utgår till en exakt Hkadanverksamhet på andra sidan kommungränsen, nämHgen i - men alltså intei , Medanledning av statsrådets svar skulle jag vilja fråga: Hur snart kan dessaöverläggningar komma till stånd, så att man kan få statsbidrag för Mjällomsförskola? Jag vill inte diskutera enskilda kooperativa föräldradaghem här ikammaren, eftersom jag tror att vi är överens om att det är resp, kommun somskall ta ställning till vilka olika alternativa barnomsorgsformer som manfaktiskt skall ta upp i sin barnomsorgsplan. Menjag vill gärna än en gång understryka den positiva syn som regeringen geruttryck för i propositionen, där de alternativa barnomsorgsformerna jämstäHsmed kommunens egen barnomsorg i statsbidragshänseende. Enviktig punkt är - och den är enligt min uppfattning viktig för hela nationen -att de kvalitativa aspekterna kan upprätthållas i de alternativabarnomsorgsformerna. Ett av syftena med den överläggning som vi tänker oss hamed och är just att diskutera igenom dekvalitativa sidorna och hur man kan utveckla synen på en god barnomsorg ialternativa former. Som direkt svar på frågan när kan jag säga att dessaöverläggningar skall komma till stånd eller i varje fall ta sin början redanunder denna höst, Anf.135 (): Det bådar gott. I har man väntat på statsbidraget ganska långtid . Det är helt klart att vi inte behöver diskutera just den här förskolan.Men det positiva är att statsrådet och jag kan vara överens om att något måstegöras så att inte statsbidragsbestämmelserna används på detta sätt bara därföratt man inte delar regeringens uppfattning. I detta fall delar jag ochfolkpartiet regeringens uppfattning att vi skall ha en god omsorg men att detskall finnas variationer. Därför behövs kooperativa daghem, inte bara iMjällom. Vi ser fram mot överläggningarna. Överläggningen varhärmed avslutad. 47 § Föredrogs ochhänvisades Skrivelsen och propositionerna 1985/86:20 till näringsutskottet1985/86:26 till skatteutskottet /86:29 till justitieutskottet /86:33till socialutskottet 48 § Anmäldes ochbordlades Proposition 1985/86:42Försöksverksamhet inom hälso- och sjukvårdens område 49 §Anmäldes och bordlades Motionerna 1985/86:64 av LarsWerner m.fl. 1985/86:65 av m.fl. Ändring i bestämmelserna om konsolideringsfond förallmännyttiga bostadsföretag (prop. 1985/86:16) 50 § Meddelande ominterpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1985/86:36av () till finansministern om åtgärder för att stimulerahushållssparandet: faller sparandet trendmässigt iSverige, Det motsvarar nu inte mycket mer än kapitalförslitningen. En liknandenedgång i det totala sparandet har inträffat endast i andra krisdrabbade ländersom och . Samtidigtmed nedgången av sparandet i har det skett en kraftig förskjutningmellan olika sektorer. Företagssparandet har ökat, men det har inte kunnatuppväga det negativa omslaget inom den offentliga sektorn. Resultatet harblivit upprepade underskott i bytesbalansen. Eftersom det strukturellabytesunderskottet är större än det synliga, är sparandebristen stor i vårtland. Sedan någon tid är ensamt blandOECD-länderna om att ha en negativ sparkvot för hushållen. De tidigare nämndakrisländerna och har ett hushållssparande på , vilketnaturligtvis gör det lättare för dem att hantera sina budgetunderskott. Hushållensreala sparande hölls väl uppe genom de stora investeringarna ismåhus. Sedan denna form av boende kraftigt försvårats, skedde en omsvängningmot finansiellt sparande. Men även detta har avtagit, bl, a, därför attvillkoren för privatpersoners aktieägande allvarligt har försämrats. Antaletaktieägare växer visserligen, vilket vittnar om ett utbrett intresse för dennasparform, men den gynnsammare skattesituation som institutionerna befinner sigi medför att deras andel av börsaktierna stadigt växer. har ocksåkunnat konstateras, att den jämna fördelning mellan penning- och aktiesparandesom utmärkte skattesparandet fram till det senare regeringsskiftet förbytts ien snabbt växande övervikt för sparande i statsskulden. Utöver sparfientligaskatteregler kan som orsak till det minskade hushålls- sparandetanges den kraftiga, utbyggnaden av de kollektiva skyddsnäten i , Motivenför hushållen att spara blir färre, när det offentHga övertar en aHt större delav ansvaret för den enskildes försörjning. Vidare minskar hushållensmöjligheter och intresse av att spara, när som under 1970-taletrealräntan är negativ. De senaste årens ras i sparkvoten torde ha ett starktsamband med nedgången i hushållens reala inkomster. Mellan 1980 och 1984minskade den disponibla inkomsten men den privata konsumtionen medmindre än , varav följde sparkvotens fall från till omkring O, Det låga sparandet i medför att vi inte avsätterresurser för den utbyggnad av näringslivet som är nödvändig, om landets ekonomiskall kunna återföras till balans och tillväxt. Den viktigaste åtgärden för attminska den stora sparandebristen är naturligtvis att minska budgetunderskottetgenom att skära ned de statliga utgifterna. Men därtill är det nödvändigt attkraftigt förbättra hushållens sparkvot. Den främsta förutsättningen, förframgång i detta avseende är en allmänt balansskapande ekonomisk politik medsänkta marginalskatter och kamp mot inflationen. Men därutöver krävs detsärskilda sparstimulerande åtgärder med inriktning främst på boende ochriskvilligt kapital. Målet bör vara att hushållen skall ha ett sparkapital sommotsvarar den genomsnittliga årslönen för en industriarbetare, frigörs stora belopp för medborgarnaskonsumtion. Det rör sig om bl, a, bundet femårssparande från den borgerligaregeringstiden och det slags tvångssparande som uttaget av för storpreliminärskatt utgör. Trots att realräntan är kraftigt positiv,finns det stora risker att hushållen i sin nuvarande trängda situation använderdessa medel för konsumtion, vilket inte är önskvärt vare sig på kort eller långsikt. Mot dennabakgrund vill jag till finansministern framställa följande frågor: Ärfinansministern nöjd med att hushållssparandet i är negafivt? Om inte, vilkaåtgärder avser finansministern att föreslå i syfte att stimulera hushållenssparande? 1985/86:37av () till jordbruksministern om ökat statligt stöd tilljordbrukare i : De människor i norra somarbetar inom jordbruket upplever en svår situation. Skördeutfallet iVästerbotten t, ex, blev ett av de sämsta i mannaminne. Man talar om missväxt.En sällsynt sträng vinter, en kylig vår och en mycket regnrik sommar och höstorsakade ett dåligt skörderesultat. Förlusten för jordbrukarna i Västerbottenberäknas till 110 milj. kr. De ekonomiska effekterna ställer jordbrukarna inför ensvår situation. Kan man fortsätta arbetet inom en allt mindre lönsam näring ochvilka andra alternativ till sysselsättning finns i inland? Därför krävs nu kraftiga åtgärder från statsmakternas sidaför att bistå jordbrukarna i dagens aktuella krisläge. Om inte åtgärderna sättsin fortsätter utslaktningen av nötkreatur, och risk föreligger att helabesättningar försvinner och grisstallar ställs tomma. Årets skördeutfall får därigenom allvarliga och ävenlångsiktiga konsekvenser för jordbruksnäringens fortbestånd i Västerbottensglesbygder. Många äldre jordbrukareavvecklar, och redan påtänkta eller kommande generationsväxlingar avbryts. Enytterligare utglesning av jordbruken i norra och i fårstora samhällsekonomiska effekter. Deträcker därför inte bara med åtgärder med anledning av höstens skördesituation,utan även på måste skapas ett system som garanterar jordbrukarna enhållbar lönsamhet och fortgående sysselsättning. Det är därför väsentligt attNorrlandsstödet kan uppräknas och att en återkommande årlig uppräkning medPM-index sker (och därmed anpassas till utredningsförslaget Jo 1981:4), Enregionalt väl differentierad jordbruksproduktion är inte minst avberedskapsskäl nödvändig. Produktionskapaciteten får inte minska i förhållandetill dagens nivå. Det är inte i som de stora överskotten inomjordbruksproduktionen uppstår. Familjejordbrukeni kombination med skogsbruk är sålunda en viktig näringsgren och har dessutomstor betydelse för natur och landskapsvård och bevarar därigenom en levandebygd. Om lönsamheten för deras utövare ytterHgare skulle minska är risken storatt en nedläggning ay jordbruken sker med åtföljande arbetslöshet ochbefolkningsminskning i Norrlandslänen, En ödesdiger utvandring från länen måsteförhindras. Medanledning av det anförda får jag ställa följande frågor till jordbruksministern: 1, Vilka åtgärder kanNorrlandsjordbrukarna påräkna? 2, Kommer ytterligare stöd tillsärskilt utsatta grupper av jordbrukare att ges med anledning av åretsskördesituation? 3, Kommer det s, k.Norrlandsstödet att uppräknas och därigenom en årlig uppräkning av PM-index attske enligt förslag från kommittén för översyn av Norrlandsstödet Jo 1981:4? 51§ Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 24oktober 1985/86:128 av HugoHegeland (m) till finansministern om regeringens inflationsmål: Regeringens inflationsmål används som underlag bl,a, för statens och kommunernas budget. Ambitionen att få ned inflationen bör emellertidinte locka till helt orealistiska inflationsmål, som ju försvårar budgetarbeteti stället för att underlätta det. var, regeringens inflationsmål ,Den faktiska prisstegringen blev . 1985 är regeringensinflationsmål , Den faktiska prisstegringen torde bh . Med anledninghärav vill jag fråga: Ärfinansministern beredd att ompröva sin benägenhet att proklamera helt 1985/86:17 orealistiska inflationsmål och istället grunda inflationsmålet på en realistisk analysav sannolik prisutveckling? 1985/86:129 av () tillutbildningsministern om sjuksköterskeutbildningen: gäller enöverenskommelse mellan , och att den som har legitimationsom sjuksköterska i ett av länderna skall ha rätt till motsvarande godkännandei de andra länderna. visar det sig emellertid att de nya utbildningslinjernainte räcker för legitimation i . Såväl Norsk sykepleierforbund som Dansksygepleie-råd anser att det nya svenska utbildningssystemet är diskutabelt. Mananser utbildningen vara för kort. Vilka åtgärder ämnarutbildningsministern vidta för att en svensk sjuksköterskeutbildning skall"duga" också i de övriga nordiska länderna? 1985/86:130 av () till finansministem ombeskattningen av vissa förmåner: Att betala lunchen med s. k.lunchkupong har blivit allt vanligare bland landets löntagare. använder sig ca 300 000 svenskar av denna förmån,och ökningen fortsätter allt snabbare. Detta är en ur beskattningssynpunktgodkänd betalningsform, delvis subventionerad av arbetsgivaren. har även s, k. motionscheckar lanserats. Dessa har somsyfte att anställda skall kunna bedriva friskvård, genom att checken gäller sombetalning i vissa godkända motionslokaler. har emellertid bestämt att dennaförmån skall beskattas till fullo, tvärtemot vad som gäller när företagensjälva har vissa tider i motionslokaler. Avser statsrådet att ta någotinitiativ för att fä till stånd en likvärdig bedömning av dessa två förmåner? 1985/86:131 av Per Stenmarck (m) till finansministern omklassificeringen av viss färjetrafik: har gått emotlänsstyrelsens i krav att klassificera färjetrafiken mellan Ystadoch på som "lång rutt". Därmed har man försämratmöjligheterna till försäljning av parfym, tobak och sprit ombord på färjorna.Någon närmare motivering till sitt ställningstagande ger integeneraltullstyrelsen. Är finansministern beredd att ge enförklaring till efter vilka principer klassificering sker vad beträffar kortresp, lång rutt? 1985/86:132 av () till arbetsmarknadsministern om aviserad Prot. 1985/86:17 utredning om arbetslöshetsförsäkringen: I årets budgetproposition aviserades en utredningom arbetslöshetsförsäk- Meddelande om frågor ringen. Motbakgrund av de växande problemen på arbetsmarknaden i form av bl. a. högarbetslöshet, allt längre arbetslöshetsperioder, särskilda svårigheter föräldre och ungdomar, är det angeläget att arbetslöshetsförsäkringen får enutformning som bättre fyller kraven på ett väl fungerande första skydd vidarbetslöshet. En reformering av arbetslöshetsförsäkringen brådskar med hänsyntill att problemen på arbetsmarknaden kan väntas ytterligare försvåras underden kommande lågkonjunkturen. Med anledning härav villjag fråga arbetsmarknadsministern: När kommer den aviserade utredningen atttillsättas, och vilken inriktning kommer den att få? 52§ Kammaren åtskildes kl, 18,01,