prot · G90987 · 1985-12-31 00:00:00 — Civilministern deklarerar dessutom, i av allatidningar, att han så snabbt som möjligt tänker lägga fram en proposition omfortsatt sådan här verksamhet, nästan innan han över huvud taget hunnit utvärderaden försöksverksamhet som varit. När man hör ordet fri måste man allfid fråga: Vem är detsom skall bli fri? Och vem är det som skall fä sin frihet minskad? För så ärdet ju alltid i ett klassamhälle, där makten är ojämnt fördelad. Om någon blirmera fri gardet uf över någon annan. Om arbetaren blir friare blir Gyllenhammarmindre fri, och tvärtom. Vem blir då friare av frikommunverksamheten? Det kan varalitet olika. Om den leder till bättre insyn och bredare deltagande i beslut,som en del experiment i vissa kommuner har gett vid handen, dä blir människorur de breda folklagren friare. Då är det bra. Men om den leder till att ledandekommunala politiker och administratörer får mer frihet att göra som de vill -dåblir normalt de vanliga medborgarna i verkligheten mindre fria. Just detta är risken med frikommunerna. Det är enallvarlig och mångdimensionell risk. Om kommunerna får frihet att organisera sin administrationsom de vill, blir olikheterna mellan kommuner större. Ansvarsordningen blir förvirradoch oklar, medborgarnas möjligheter att tå överskådlighet över det hela blir Omkommunerna får ökade friheter att införa t. ex. vårdnadsersatfning leder detfill att man i vissa kommuner får en reaktionär kvinnopolifik, i strid med demålsättningar som råder rikspolitiskf. Om de kommunala administrationerna får husera mer som devill - då ökar olikheterna inom landet. De klyftor som redan finns på f.ex.skolans och socialpolitikens områden blir då ännu större. Det fär inte bli sä, att frikommuner innebär att manfragmentiserar och regionaliserar landet. En sådan process skulle förstöra densträvan till nationell integration och nationell likställdhet för medborgarna iolika landsdelar som är en social nödvändighet i ett industriellt samhälle ochen grundförutsättning för någorlunda lika medborgerliga rättigheter liksom förregional rättvisa. Det får t, ex, infe bli så aff vikfiga reformer inomhälsovården och psykiatrin rinner ut i sanden, därför attlandstingsadministrationerna blir fria att göra som de vill. Det måste finnasett övergripande ansvar och en effektiv uppföljning av vad som händer. Detmåste också finnas en styrning i förekommande fall. En aspekt på detta med frikommuner är risken förprivatisering av vikfiga offentliga verksamheter. Jag talar nu inte alls om denlilla privatisering som består t, ex, i att en liten lokal entreprenör tömmernågra sopsäckar i ett par byar i kommunens utkant, I den dimensionen ärföreteelsen både harmlös och överskådlig. Jag talar om den situafion som uppstår när omfattandedelar av verksamheterna och hela verksamhetsområden eventuellt skall handhasav privatföretag. Sådana alternativ diskuterades i Åre kommun i , ochsådana alternativ är i tankarna hos borgerliga politiker också i en stor kommunsom , Det är detta problem som vi från vpk har velat ta upp tilldiskussion, och som vi inte tycker att utskottet förhållit sig tillräckligtaktivt och kritiskt till. Framför allt hade man rätt aff vänta sig affsocialdemokraterna i utskottet bättre hade förstått de problem som här gör siggällande. Enligt vår mening måste det sättas en bestämd gräns för självamöjligheten att privatisera kommunala verksamheter. Det mäste slås fast attvissa serviceverksamheter, liksom verksamheter vilka avses garantera människorcentrala medborgerliga och sociala rättigheter- defta skall vara det allmännasansvar, och det skall inte kunna hyras uf. Och när det gäller dessa rättigheter och verksamheterskall medborgarna äga rätt till rimlig insyn och offentlighet. De skall ägarätt att överklaga när de anser sig fel behandlade, rätt att gå tilljustitieombudsman för att klaga, rätt att räkna med fasta och förutsebararegler och praxis i verksamheten. De skall ha rätt att fä kontakt, informationoch hjälp hos tjänstemän som är underkastade ett bestämt regelsystem och ettbestämt lagreglerat ansvar inför allmänheten och inför varje medborgare. Det ärför att garantera denna likställdhet, denna räft till insyn, dennarättsställning för medborgaren, som vi har grundlagar och de lagar ochstadgor som reglerar skyldigheterna mot medborgarna från det allmännas sida. Om vi nu tänker efter litet, så finner vi att dessagrundlagsrättigheter kommer i ett helt annat och sämre läge vid enprivatisering - om kommunala Vissa kommunala frågor m. m. Vissa kommunala frågor m. m. verksamheterskall hyras ut till privata affärsföretag. Ett entreprenadavtal mellan enkommun och ett företag kan aldrig ersätta grundlag. Helarätfssituationen för medborgarna förändras. Vad gör man när man inte kan gätill en kommunalt ansvarig tjänsteman eller instans för att klaga på brister?Vad gör man när handlingar som berör verksamheten inte är tillgängliga baradärför att de är i privat hand och undandragna offentlighetsprincipen? Och vadgör man om kommunen efter en privatisering gör sig av med sin egensjälvständiga kompefens och därmed berövar sig själv sift alternativ förframtiden? Med detta har vi velat antyda att frågan om kommunalverksamhet i egen regi i själva verket är central för medborgarnas fri- ochrättigheter. Den är central för likställdhetsprincipen. Den är också centralför möjligheten att föra en nationell politik, där viktiga reformer imedborgarnas intresse skall kunna genomföras utan att rinna ut i ett virrvarrav entreprenadavtal, olika fillämpningar och allmän fragmentisering av landetpå det lokala planet. Den offentliga sektorn har varit den viktigaste enskildafaktorn i utjämnandet mellan klasserna, i fördjupningen av demokrafin och ikampen mot de regionala klyftorna. Låt den så förbli! Vi yrkarbifall till reservation 5, 55STEN i (m): skrev jagen motion, som i stort settgick ut på att man även i andra kommuner runt om i skulle ha möjlighetatt välja en kommunstyrelse vid det första fullmäkfigesammanfrädet efter ettval. Jag menar att defta kunde vara bra ur praktisk synpunkt. är det så,framför allt om vi får en ny majoritet i en kommun, att det kan bildas ettpolitiskt vakuum. Vi har även sett att nuvarande ordning på vissa håll harmissbrukats. Den gamla majoriteten i kommunstyrelsen kan ju sitta och stoppa endel handlingar som är avsedda för den nya majoriteten i fullmäktige. har denna motion avstyrkts. Ett särskilt yttrande haravgivits av . Att en motion blir avslagen är ju inte så mycket att gråtaöver. Men de motiv som här anförts i betänkandet tycker jag saknar bärkraft.Man säger att om kommunstyrelse skulle väljas vid det förstafullmäktigesammanträdet, skulle det kunna innebära problem förpartiorganisationerna. Jag tror icke ett dyft på det. Man säger också att de senaste valen har inneburit aff manhar valt kommunstyrelse mycket sent. Ja, det är väl inte så konstigt. Om maninte behöver välja den förrän finns det ju inget skäl att göradet fidigare. Orsaken fill att jag har begärt ordet ärdetfaktum att jag i min motion har talat om att mitt önskemål är verkligheti . Utskottet svarar att det är korrekt att det finns i , mendär står icke med ett ord motiverat varför det skall finnas i . Jag vill därför fråga samtliga de partier som har sagt nejtill motionen: Vad är det för motiv ni har, vad är det för grunder ni lutar ermot, när ni infe kan tillåta landets övriga kommuner det man kan tillåtaStockholm? I betänkandet finns icke någonting skrivet om detta. Det skulle nog vara av intresse bland kommunfolk runt om ilandet att få veta varför det är pä det här viset. Jag kan tala om att jag hartalat med flera Sfockholmspolitiker, som tycker att defta förfarande är bra. Därför frågar jag nu representanterna för demsom har sagt nej till motionen: Varför vill ni infe tillåta övriga detni fillåter ? Vissa kommunala frågor m. m. 56ALF (): Jag skulle vilja ge några korta kommentarertill ett par motioner som behandlas i detta avsnitt. Jag tycker det är mycket positivt att partiöverläggningarkommit fill stånd om partistödsfrågor, eftersom det nuvarande systemet måstekarakteriseras som orimligt. Jag tror emellertid att det behöver erinras om attdet kan vara nog så svårt för stora och resursstarka partier att sätta sig in ide faktiska förhållandena för småpartier. översvämmas vi alla av ett massmediautbud som bliralltmer omfattande. Det finns anledning att tro att det kommer att bli änsvårare för polifiska partier att slå sig fram och komma till tals, särskiltför de små partierna. Man måste därför i detta sammanhang understryka att detmäste vara möjligt att bilda nya politiska partier, och det måste dessutom varamöjligt för dessa att på något sätt komma till tals i den politiska kören.Detta kan gott karakteriseras som demokratiskt ofrånkomligt. Man måste alltså sätta in partistödsfrågorna i ett stortsammanhang och inse att ju större partistöd som utgår till de etableradepartierna, desto svårare blir det för de partier som i huvudsak måste arbetamed ideellt hopsamlade pengar. Jag tror faktiskt att man ofta glömmer bortdetta. Vi har talat om fördelningspolitik. Det är verkligendemokratiskt viktigt att det råder en rimlig fördelning också bland depolitiska parfierna. kan man säga - det framgår tydligt av handlingarna -att riksdagspartierna intresserar sig mycket för det kommunala partistödet. Detär naturligtvis bra, men jag hoppas att detta inte skall behöva tolkas sä attdessa partier inte inser vikten av en rimlig fördelning av resurserna också pärikspolitikens område. Sä, fru talman, några ord om min motion angående kommunersmöjlighet att stödja och uppmuntra verksamheter med vänort i u-land.Sådana vänorter har åtskilliga kommuner skaffat sig. Jag känner bäst tillförhållandena i , , och . I ställde sigsamtliga partier bakom en kds-motion som föreslog att kommunen skulle skaffasig en vänort i u-land. fungerar på ett utomordentligt sättrelationerna mellan och den vänort som valts i . Stora rentpraktiska insatser har kunnat göras, och detta skapar givetvis storfillfredsställelse för alla de organisationer, partier och individer som engageratsig i u-landsarbetet. Det skall också understrykas att denna form avu-landsarbefe, sä långt jag känner till, har en relation fill SIDA och därmedär så att säga auktoriserad. När en kommun skaffar sig vänort i u-land kommeru-landsproblematiken människorna rikfigt nära, I kommunens skolor kan man t,ex, rent konkret följa en u-landsorts förhållanden och se hur dessaförhållanden genom aktiva insatser kan förändras. Det är angeläget och rimligtatt dessa ideellt verkande,i alla avseenden obundna föreningar på något eller några sätt kan stödjasekonomiskt av kommunen. Det är dessa intentioner som finns bakom den motion jaghar åberopat. Jag tolkar emellerfid, fru falman, utskottefs skrivning så att enlagändring skall kunna bli möjlig. Det hälsar jag givetvis med stortillfredsställelse. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter debatten om försvarsutskottetsbetänkande 5,) 57 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Kammaren övergår nu till att debattera försvarsutskottefsbetänkande 5 om vissa värnpliktsfrågor. 58 i (c): Det svenska totalförsvaret bygger pä en radplikflagar, som innebär att så gott som alla män och kvinnor pä något sättingår i totalförsvaret i krig. För män gäller den allmänna värnplikten. Den ären av grundstenarna i det svenska militära försvaret och i totalförsvaret. Den allmänna värnplikten innebär att en värnpliktig underett antal månader skall fullgöra sin utbildning. Han får under den tiden avståfrån en del av den inkomst han annars skulle ha haft. En ny situation är attmånga värnpliktiga nu får göra sin värnplikt något senare än som varitfallet, beroende pä det nuvarande stora antalet värnpliktiga fill följd av attdet föddes mänga pojkar . Det kan dröja ganska längeinnan de värnpliktiga får göra sin värnplikt. Även de som skall göra vapenfritjänst kan ha blivit litet innan de får fullgöra värnplikten. De hardå ett helt annat ekonomiskt ansvar än de hade när de var yngre. De har kanskebildat familj, och de har bil och lägenhet. Det gör att den ekonomiskasituationen för de värnpliktiga är annorlunda än den var tidigare.Regeringen har i årets proposition föreslagit vissa förbättringar för devärnpliktiga, och det tycker jag är bra. behandlar inte frågan om resorna i dettabetänkande, utan den frågan kommer aff tas upp . Jag villemellertid redan nu säga, eftersom de förändringar när det gäller resorna somöverbefälhavaren har föreslagit är mycket diskuterade, att vi inom ärganska kritiska till en stor del av de förändringar som regeringen nu ställersig bakom. Vi kommer tillbaka till denna fråga , och jag villsäga att det inte är någon självklarhet att vi från kommer att ställaoss bakom de föreslagna förändringarna. I motion 303 har framfört att det återigen är dagsför en övergripande värnpliktsutredning, och vi har därvid pekat på att det ärviktigt att man tar ett samlat grepp över värnpliktsfrågorna. Vi kan konstateraatt försvarsutskottet ställer sig bakom kravet pä en värnpliktsutredning. Detinnebär att våra krav är tillgodosedda, och det är bra. Försvarsutskottetförsöker krångla till det litet genom att säga att regeringen skall tillkallaen särskildutredningsman, att man skall låta ÖB utreda och att man först därefter skalltillsätta en parlamentarisk utredning, såsom vi har krävt. Det är klart attdetta innebär litet extra krångel, men för den goda sakens skull vill jag sägaatt det trots allt är bra att resonemanget till slut går ut på aff det skallbli en parlamentarisk utredning. Vi har avstått från aff reservera oss, eftersom vi tyckeratt vi är fillgodosedda, men vi har avgivit ett särskilt yttrande. Vi förväntaross nu att det skall bli ett resultat av utskottets skrivning så att den såsmåningom leder fill en parlamentarisk utredning. Vi kommer att följa frågannoga. Med detta, fru talman, ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan i försvarsutskottets betänkande nr 5. 59OSWALD (vpk): Vi har kommunisternas sidanär det gäller de värnpliktigas olika ekonomiska förmåner begärt en mycketkraftigare höjning av dagersättning och utryckningsbidrag än vad densocialdemokratiska regeringen och de borgerliga partierna velat gå med pä. Vitycker - som vi fidigare sagt - att det är ganska märkligt att man inte ansersig ha råd att ge de värnpliktiga en skälig ersättning under denplikttjänstgöring som i talade om. Det är faktiskt på detsättet att den tidigare dagersättningen, trots att även den var ganska låg,relafivt sett var högre än dagens ersättning. Det här bidraget har urholkats pågrund av det sjunkande penningvärdet, precis som alla reallöner. I fråga omdagersättningen har det emellertid inte skett någon uppföljning, utan den harhalkat efter. Det betyder att de värnpliktiga, speciellt under den förstatjänstgöringen, själva måste lägga till pengar för att kunna leva ett något sänär vettigt liv då de gör denna värnpliktstjänstgöring. per dag som kommer att utgå efter den höjningmed . som föreslagits i propositionen räcker infe långt, om denvärnpliktige för omväxlings skull vill gå ut och fika eller kanske t. o. m. ätaen middag utanför kasernen. Den som röker eller gör resor utöver de vanligaveckoslutsresorna fär också lägga fill pengar under värnpliktstjänstgöringenför att klara merkostnaden. Samhället anser det rimligt att de som gör den härplikttjänstgöringen skall betala för att fä göra den! Vi kan inte ansluta oss fill ett sådant resonemang. Enligtvår mening är det ganska märkligt aff man talar mycket om aff höja anslagenfill det militära försvaret - det bollas med många miljoner och det förs framförslag i olika prislägen - men inte anser sig kunna släppa fill de relafivt fåmiljoner som skulle erfordras för att höja dessa förmåner till en någotså när skälig nivå. Vi har alltså föreslagit att dagersättningen skall sättastill 40 kr.- per dag, och vi vill vidare höja utryckningsbidraget till 3 000kr. var kravet från värnplikfsrörelsen och värnplikfsråd affdagersättningen skulle utgöra . Det är och inflationenrullar på, varför det nu är motiverat att höja beloppet till den nämnda nivån.Vi hoppas verkligen att övriga partier skall vara villiga att bidra till attstaten i varje fall något snabbare ökar penningbidragen till de värnpliktiga.Dessa bidrag är ändå blygsamma med tanke på vad det kostar att leva i samhälleti dag. Prot.1985/86:87 I avvaktan på en förbättring avinställningen hos övriga partier och hos 26februari1986 regeringen vill jag, fru talman, yrka bifall fill vpk:s mofion 309. 60 (): Ett enigt försvarsutskott har i betänkande nr5 ställt sig bakom regeringens förslag beträffande vissa värnpliktsfrägor.Förutom mindre ändringar i bl, a, värnpliktslagen och familjebidragslagenföreslås uppräkning av dagersättning, utryckningsbidrag och familjepenning. Engenerösare bedömning av ensamstående värnpliktigas bostadsbidrag föreslås även.Detta innebär aff nuvarande regel om att ett rum och kök som norm för beräkningav bostadsbidrag för ensamstående värnpliktig ändras, sä att i fortsättningennormalhyran på orten för tvä rum och kök anger den nya ersättningsnivån.Ändringen är angelägen och undanröjer de problem som ibland lett fill attvärnpliktiga ej kunnat behälla sin bostad under grundutbildningen. kommunisterna har i en partimotion förordaten betydande uppräkning av dagersättningen och utryckningsbidraget. Jag harförståelse för denna generösa attityd men menar ändock att den nu föreslagnahöjningen av främst utryckningsbidraget är väl mofiverad och rimlig. Den i ochför sig blygsamma uppräkningen av dagersättningen kan fill viss del motiverasav den planerade översynen av hela det värnpliktssociala fältet. Jag yrkar med detta bifall till utskottetsenhälliga förslag. Men låt mig också något kommentera ett par frågor som berörtsdels av i , dels av , Det som framför allt skiljer oss något är synsättet närdet gäller dagersättningen, har pläderat för skäligheten, ochjag kan hålla med honom om att följsamheten har varit dålig, vilket till en delhar lett till att de värnpliktigas villkor infe helt har följt med iprisutvecklingen. Det kan då vara rimligt att koppla den frågan till denvärnpliktssociala utredningen, som gäller alla de faktorer som värnpliktiga ärberörda av under grundutbildningen. Jag kan till i bara säga att jag iutskottets skrivning infe kan finna att vi hänger upp den värnpliktssocialautredningen på någon koppling till att ÖB skulle utföra en del avberedningsarbetet. Vad som har sagts är att detta skall ske i två steg, där idet första steget en enmansutredning lägger grunden för det som sedan i enparlamentarisk utredning bör möjliggöra en total översyn, en bättre värderingoch kanske också en bättre anpassning av de värnpliktigas villkor till dedagsaktuella rimliga kraven, 61 i (c): Låt mig bara konstatera att det från centernsutgångspunkter är bra att vi har fått gehör för vårt krav på envärnpliktssocial utredning och att en enig riksdag står bakom det. När det gäller höjningen av dagersättningen är det riktigtatt socialdemokraterna års val lovade att dagersättningen skullevara ca . Detta vallöfte torde vara värt . per dag, närdagersättningen i verkligheten alltså är . Det är ännu ett bevis på densocialdemokratiska löftespolifiken val, och det är ett stort svekmot de värnpliktiga. Den nivåsom socialdemokraterna nu ligger på är ungefär den nivå som PrOt. 1985/86:87framför allt mitfenpartierna hela fiden har förordat och delvis också 26februari 1986 . Jag vill gärna poängtera socialdemokraternas svekutifrån tidigare vallöften. 62ROLAND (): i bör formulera sittresonemang om svek något mera försiktigt. Jag har i anslutning till åretsbudgetproposition och diskussionen om de värnpliktssociala frågorna ochdagersättningen inte funnit att någon från eller från borgerligthåll över huvud taget har pläderat för en högre ersättning än vad propositionenger vid handen. De enda i denna kammare som har gjort det och kan ställa sigupp och föra det resonemanget är kommunisterna och OswaldSöderqvist bör vara något hovsammare i sin kritik. 63 i (c): Jag säger just att vi inte har förordat någonhögre nivå, utan detta är ungefär den nivå som är ett fullföljande av 1982 årsbeslut, som och stod för. Det som skiljer är att socialdemokraterna årsbeslut sade att de räknade med att höja dagersättningen till , vilket meden uppräkning borde vara värt , men ger . Det är ca 12 kr.per dag som de värnpliktiga nu inte får i förhållande till desocialdemokratiska vallöftena 1982, och det innebär ett svek avsocialdemokraterna. 64 (): I skedet års val hade vi inte sästora möjligheter att bedöma den ruinerande politik som borgerligheten fördeunder sex är. När de verkliga förhållandena kom fram minskade också utrymmet.Dess värre måste vi konstatera att denna grupp får vara med och betalaräkningen. 65 i (c): Det är naturligtvis allvarligt attsocialdemokraterna hade så dåligt underlag för sina vallöften när de gick in i1982 års val. Det är bara att hoppas att de har bättre underlag ifortsättningen. 66 (): Det är inte så lätt att basera ett underlag påen borgerlig politik som är svår att genomlysa. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(kommunala befogenheter i fråga om djurskydd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avAnders m. fl. - bifölls med acklamation. 7 protokoll 1985/86:85-87 Prot.1985/86:87 Mom. 3 (försöksverksamhet med samordnat statsbidrag) Utskottets hemställan bifölls med162 röster mot 148 för reservation 2 av AndersBjörck m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 4 (försöksverksamhet med öppna nämndsammanfräden) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avAnders m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (direkta val till lokala organ) Utskottefs hemställan bifölls med 229 röster mot 82 förreservation 4 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. 9 (privatisering av verksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 15 förreservation 5 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 13 (vårdnadsersatfning) Utskottets hemställan bifölls med 194 röster mot 112 förreservation 6 av m. fl. 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 14 (kommundelningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avAnders m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 15 (majoritetsmarkeringar i det kommunalastyrelseskicket) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avBertil Fiskesjö och - bifölls med acklamation. Mom. 16 (samverkan mellan kommuner och enskilda ellerfolkrörelser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avBertil Fiskesjö och - bifölls med acklamation. Mom. 17 (rådgivande kommunala folkcimrösfningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avAnders m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 18 (den fackliga representationen i kommunalanämnder) Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot 151 förreservation 11 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 19 (insyn för samtliga partier i kommunala nämndersarbete) Utskottets hemsfällan bifölls med 293 röster mot 18 förreservation 12 av . Mom. 24 (sfadsfullmäktige/stadssfyrelse som benämningar påkommunfullmäktige/kommunstyrelse) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avAnders m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 26(länsnämndernas sammansättning) Prot. Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot 38 förreservafion 14 av Berfil Fiskesjö och . 1ledamot avstod från att rösta. Mom. 27 (interpellafionsrätt i landstingen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avBertil Fiskesjö m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 28 (landstingens ställning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avBertil Fiskesjö och - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2 och 3 (dagersättning och utryckningsbidrag) Utskottets hemställan bifölls med 295 röster mot 15 förmotion Fö309 av m.fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från attrösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 6 § Föredrogs betänkande 1985/86:22 Slopande avlotterivinstskatten på premieobligationer (prop.