prot · G909154 · 1985-12-31 00:00:00 — När det gälleranslaget till statens pris-och kartellnämnd föreligger en motion, i vilken detyrkas att anslaget skall minskas med 3 milj. kr. i förhållande till det avregeringen föreslagna anslaget pä 36,5 miljoner. Det kanske kan vara skäl att erinra om några huvudpunkteri SPK:s arbete. SPK har till uppgift att löpande informera regeringen omprissättningsförhållanden och prisutveckling på marknaden. 9 protokoll 1985/86:153-154 Statens pris- och kartellnämnd underlagför regeringens ekonomiska politik. SPK skall vidare sprida allmän kännedom ompris- och konkurrensförhållanden och främja en effektivt verkande konkurrens.Man skall också undersöka priserna, konkurrensen och marknaden inomnäringslivet som underlag bl. a. för ochmarknadsdomstolens tillämpning av viss lagstiftning inom deras områden. Vidareskall SPK ha en viss beredskap för eventuella prisregleringsåtgärder enligtsärskild lagstiftning. Det är, som framgår av denna korta uppräkning, viktigaoch betydelsefulla arbetsuppgifter som SPK har. Den tidigare nämnda motionen följs upp i betänkandet av enreservation från . Reservanterna anser att denna besparing är välmotiverad. Som utgångspunkt för besparingen anger man att en vissförhandlingsverksamhet mellan SPK och företag, organisationer eller andraprissättare äger rum i syfte att med hjälp av dessa förhandlingar påverkaprissättningen i för konsumenterna gynnsam riktning. Vi kan emellertidkonstatera att den bestämmelse om sådana förhandlingar som har funnitsi SPK:s instruktion är borttagen, varför möjlighet att sparapå just dessa arbetsuppgifter inte torde föreligga. En annan utgångspunkt för att denna besparing skulle varavälmotiverad är enligt reservanternas uppfattning att prisregleringslagen intebör användas. Därmed skulle också kostnaderna för SPK kunna minska. Det kan isammanhanget helt kort konstateras att SPK i sig inte har någon särskiltavdelad personal för verksamhet som kan uppkomma vid tillämpning avprisregleringslagen. Alldeles bortsett från dessa faktiska förhållanden är deti varje fall inför nästa budgetår svårt att uppnå denna besparing utanavsevärda olägenheter. Eftersom huvuddelen av SPK:s utgifter består av löne- ochpersonalkostnader och eftersom det är förenat med en viss procedur att frånden kunna klara en besparing på 3 miljoner, kan man anta attbesparingen i första hand skulle få lov att uppnås . På denkorta tiden kommer behovet av besparingar därför att utgöras av ungefär dubbeltså mycket som dessa 3 miljoner. Utskottet anser att det inte finns anledning attifrågasätta SPK:s verksamhet på det sätt som här har gjorts utan understrykerangelägenheten av det underlag som nämnden kan ta fram för skilda bedömningar.Den allmänna utvecklingen för SPK:s del har väl varit att man undersenare år har fått ökade behov av underlag för att kunna göra bedömningar åtolika myndigheter. Jag vill också peka på den organisationsöversyn som SPKsjälv har initierat och som man avser att genomföra . När det gäller reservation 1 vill jag bara konstatera attfrågan om sammanslagning av SPK och diskuterades i går. Detfattades då beslut av . Det finns naturligtvis ingen anledning att föra någon djupare debatt i denna fråga. Jag vill i stället hänvisa tillgårdagens debatt och det beslut som då fattades. Låt mig bara få tillägga, herr talman, att SPK under desenaste fem åren faktiskt har gjort besparingar inom sin verksamhet som uppgårtill jämfört med det anslag man hade budgetaret 1980/81. Jag tycker attdet är angeläget att framhålla detta, eftersom tidigare framställningar härkunde ge intryck avatt man inte hade gjort någoriting utan bara fortsatt som om Prot.1985/86:154 ingenfing hade hänt. Statens pris- och kartellnämnd Jag vill yrka bifall tillhemställan i näringsutskottets betänkande och avslag på reservationerna. 129 (): Vi från sida tror naturligtvis inte helleratt man kan göra besparingar utan olägenheter. Det är ofta förenat medolägenheter att göra besparingar, men det är ändå nödvändigt att vidta sådana.Det går alldeles säkert att också inom SPK göra besparingar genom attrationalisera. Med ett anslag på 36,5 milj. kr. tror jag inte att det är någonorimlighet för SPK att göra en minskning med 3 miljoner. Det här är alltså ett förslag som vi från harfört fram tidigare. Om vi hade tagit oss an dessa frågor tidigare, hade vikanske också nått en bra bit på vägen. Om vi inte skulle nå ända fram tillmålet 3 miljoner, har vi genom att närma oss denna siffra ändå tagit ett steg irätt riktning. 130 (): Får jag till säga att ävenregeringen ju har insett att det är viktigt att avreglera så mycket sommöjligt. Jag vill gärna läsa upp några rader ur den proposition, nr142, som vi har fått. Jag tycker att det även på det här området finnsanledning att tillämpa vad som där framhålls: "När reglerna blir många ochkomplicerade ökar risken för att de i onödan fördyrar verksamheten hos staten,kommunerna, företagen och för de enskilda. De kan också sammantagna bli såomfattande och oöverskådliga att de inte tillräckligt påverkar dem de avser.Färre och enklare regler är därför ofta en förutsättning för att regelsystemetskall fungera på det sätt som var tänkt. Det är inte heller alltid somtvingande föreskrifter är det lämpligaste medlet att styrasamhällsutvecklingen. Ett regelsystem bör därför alltid utvärderaskontinuerligt." Det är en av anledningarna till attvi vill verka för att man studerar det här området ochgör de rationaliseringar och förändringar som uppenbarligen ävenindustriministern har tänkt sig. 131GÖRAN (): Låt mig först säga till att jaggärna håller med om att man naturligtvis skall avreglera så långt som möjligtoch se till att inte ha en onödig reglering av olika verksamheter. Diskussionenmåste snarare föras med utgångspunkt i de arbetsuppgifter som SPK har och medhänsyn till värdet av det underlagsmaterial, de undersökningar och annatmaterial som via SPK kan tas fram för bedörhningar på en rad olikasamhällsområden. Därför bör diskussionen inte föras med utgångspunkt i att deta priori skall göras en avreglering utan i att det i första hand skall göras enbedömning av om de uppgifter som SPK undvaras i den samhälleligaverksamheten. Jag vill återigen peka på den organisationsöversyn som nuskall komma till stånd. Jag utgår från att man i det sammanhanget är beredd attta bort regler som man finner inte längre fyller någon uppgift. Det är enallmän uppgift inom den statliga verksamheten att göra en sådan översyn. Prot.1985/86:154 Jag kan uttala mig på ungefär samma sätt när det gällerGudrun resonemang om olägenheter medbesparingaina. Det är ganska klart bevisat att det påde områden där vill spara inte finns särskilt mycket pengar atthämta hos SPK. Det måste även där föras en diskussion om huruvida de uppgiftersom fortlöpande åläggs SPK är av värde. Utskottsmajoriteten anser att det ärett viktigt underlagsmaterial som kommer fram den vägen. Vi är för övrigt enigamed åtminstone om att väsentliga delar av SPK:s verksamhet har storbetydelse. 132 (): Det är egentligen inte sak att i detalj peka påvar det skall sparas, utan det måste vara pris- och kartellnämndens egen sakatt undersöka det och beräkna var det kan göras besparingar. Men just detfaktum att industriministern har aviserat en översyn tyder på att han anser attdet är naturligt att rationalisera och att det kanske finns regler, som GöranMagnusson säger, som inte fyller någon uppgift. Det visar verkligen hur befogatdet är med en snävare ram. Jag vidhåller mitt yrkande. 133 (): Låt mig bara säga att SPK själv har initieratorganisationsöversynen , och det är naturligtvis ingen som har någonting emotatt en sådan översyn görs. En av anledningarna till att SPK nu vill göraöversynen är att man under mer än ett tiotal år har arbetat med ungefär sammaorganisation. Det finns ingen anledning att vi skall styra detta genomatt litet abrupt minska anslaget, utan den översyn som kommer till stånd böri stället avvaktas. Vi kan konstatera att SPK faktiskt har sparat in drygt enfemtedel av sina kostnader jämfört med /81 och att det har letttill väsentliga kostnadsminskningar för statsverket. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om näringsutskottetsbetänkande 29.) 134 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera näringsutskottetsbetänkande 29 om auktorisation av redovisningskonsulter. 135 (): Det är inte lätt att vara småföretagare. Viborde därför sträva efter att anpassa lagar och regler efter deras förutsättningar. De små företagarna - utan egna dataanläggningar och utan egna utredningsavdel ningar - behöver slippa en del av den ofta orimliga arbetsbörda som lagstiftaren lägger på dem. gäller det för företagen att anlita expertispå områden som de ej helt behärskar. Det är god ekonomi. Det spar tid, krafter och pengar för den primära verksamheten - nämligen att driva företaget 132 effektivt och på det sättet kunnatillhandahålla de varor och de tjänster som Mot "bakgrund av myndigheternas stigande krav påföretagen ökar belastningen inom redovisning och revision. De berördayrkesgrupperna har också på ett berömvärt sätt anpassat sig därefter. Småföretagarnas intresse för vidareutbildning är genomåren väl dokumenterat. Av nödvändighet har småföretagarna fåttägna mycket tid åt att komplettera sitt kunnande på det ekonomiska området.Antalet utfärdade mästarbrev, företagardiplom och köpmansbrev ökar, likaså deöver hela landet förekommande kurserna med . I en gemensam borgerlig reservation avstyrker vi densocialdemokratiska motionen 1984/85:1432, i vilken man hos regeringen begärutredning och förslag om statlig auktorisation av redovisningskonsulter. Vi anser, i likhet med näringslivets organisationer,och kommerskollegium att en statlig auktorisationinte behövs. , som bedriver enfortlöpande utbildning av sina medlemmar, är ett gott föredöme. Vi anser att denutbildning och frivilliga auktorisation som sker inom detta förbund är tillfyllest. Motionärerna påstår att jämsides med seriöst arbetanderedovisningsbyråer arbetar ett inte obetydligt antal s. k. källarbyråer, därbåde medveten och omedveten ekonomisk brottslighet frodas. Det är ett ganskaallvarligt påstående. Ett statligt auktorisationssystem kan inte vara lösningenpå de större eller mindre problem som oseriös verksamhet kan vålla. För den som vill anlita en seriös företagare - oavsettyrke eller bransch - är det ingen större svårighet att finna en sådan, bl. a.med telefonkatalogens hjälp. Dessutom, vilket är viktigt att framhålla i dettasammanhang, ger de etablerade näringslivsorganisationerna både hjälp ochinformation. Med en mer än 30-årig erfarenhet som småföretagare villjag gärna betona att man självfallet väljer sina rådgivare inom juridik ochekonomi med utomordentligt stor noggrannhet. Jag yrkar bifall till den borgerliga reservationen. 136WIVI-ANNE RADESJÖ (s): , även om det finnsutbildningsmöjligheter för småföretagare, är det väldigt många som, när destartar sitt företag, inte klarar bokföringen och redovisningen. I dettabetänkande från närings-utskottet föreslår utskottsmajoriteten att regeringenfår i uppdrag att se över och bedöma om en auktorisation i någon form behövsför denna grupp redovisningskonsulter. Man kan kanske tycka att det är tillräckligt att det finnsrevisorer som småföretagen kan eller skall anlita. Men vi menar att ett litetföretag, där man själv som företagare inte har kunskap i frågor som rörredovisning och bokföring, bör kunna anlita någon som med styrkt kompetens kanråda och hjälpa till och som också tar ansvar för att tjänsterna och råden skerinom lagens råmärken. Revisorer är enligt min mening överkvalificerade fördenna typ av tjänster. Egentligen skall revisorerna komma in senare i bildenför att granska att man som småföretagare har gjort redovisning ochinbetalningar på ett riktigt sätt. Utskottet har skickat motionen på remiss för att fåsynpunkter.-Det har framkommit att det råder en viss oenighet om behovet avauktorisation av redovisningskonsulter. Det som jag tycker verkar litet underligt är att desmåföretagarorganisatio-ner som har yttrat sig har avstyrkt förslaget imotionen. En förklaring kan kanske vara - såsom tog upp - attorganisationerna inom sig klarar den här typen av arbete. Men hur skall den sominte är ansluten till någon företagarorganisation eller den som vill starta ettföretag veta att det är en seriös och kunnig person som han eller hon anlitarsom konsult? och ett par stora länsstyrelser hartillstyrkt att det görs en utredning. har redovisningskonsulters förbund - SRF -infört ett eget frivilligt auktorisationssystem. Det är ännu så nytt att endastett fåtal redovisningskonsulter är upptagna i den medlemsförteckning som finns.Men det här systemet kan kanske vara någonting att bygga vidare på. Om detvisar sig att den frivilliga auktorisationen inte kommer att utnyttjas eller omde flesta konsulter ansluter sig till systemet, behövs det kanske inte någotobligatorium. Men en översyn bör kunna visa om det är motiverat medauktorisation av redovisningskonsulter, vilket krävs i motionen. Med detta vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag på reservationen. 137 (): Jag tror att vi skall ha klart för oss inte kommer till rätta med oseriös verksamhet vare sig på detta eller andraområden genom statlig auktorisafion. De som vill bedriva den typen avverksamhet kommer ändå att göra det. Jag vågar påstå - med hänvisning till de goda kontaktersom jag har haft i småföretagarorganisationer- att det inte harframkommit hos de företagen att det skulle vara någon svårighet att komma ikontakt med seriösa företagare när det gäller redovisning eller revision. Jagtycker att det är ett gott betyg åt den här branschen. Vi får heller inte glömma bort att både de auktoriseraderevisorerna och de godkända revisorerna, inom vissa givna gränser, harmöjlighet att tillhandahålla de här aktuella tjänsterna. Vi menar att det börråda en fri marknad på detta område liksom på alla andra områden. Man skall hamöjlighet att starta den här typen av verksamhet. har det inte visatsig finnas något behov av en statlig organisation. Remissinstanserna har medall önskvärd tydlighet framfört den uppfattningen. De har också anfört att enstatlig auktorisation däremot kan ha vissa negativa effekter. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1(höjning av reseskatten) Utskottets hemställan bifölls med 201 röster mot 112 förreservationen av m. fl. Mom. 2och 3 Prot. Mom. 1(allmänna riktlinjer för rymdverksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avChrister Eirefelt m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 (regionalpolitiska aspekter) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 149 förreservation 2 av m.fl. Mom. 3 (svenskt deltagande i europeiskt rymdsamarbete) Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot 151 förreservation 3 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 4 (anslag till europeiskt rymdsamarbete m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avChrister Eirefelt m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 6-8 (anslag till nafionell rymdverksamhet, m. Utskottets hemställan - som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion 417 avGullan -bifölls med acklamation. Mom. 9 () Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avSten m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. I(mål för tekopolitiken) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 15 förreservation 1 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 (omvandling av stödformer) Först biträddes reservation 2 av m. fl.med 123 röster mot 39 för reservation 3 av och ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 163 röster mot113 för reservation 2 av m.fl. 37 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 3 (anslag till Industripolitiska åtgärder förtekoindustrin) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot dels hemställan ireservation 4 av m.fl., dels hemställan i reservation 5 av 135 och HädarCars - bifölls med acklamation. Prot.1985/86:154 Motivering 28 maj1986 Utskottets motivering - somställdes mot den i reservation 6 av Franzénoch anförda motiveringen - godkändes med Mom. 4 (treårsprogram för tekoindustrin) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation7 av m.fl., dels reservation 8 av och Per-OlaEriksson -bifölls med acklamation. Mom. 5 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 6 (ÖEF;s stödformer på tekoområdet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avJörn -bifölls med acklamation. Mom. 7 (ursprungsregler) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avChrister Eirefelt m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 8 (avskaffande av importbegränsningar) Utskottets hemställan bifölls med 200 röster mot 111 förreservation 11 av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Punkt 2(anslag till Statens pris- och kartellnämnd) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation1 av m. f[.,dels reservafion 2 av ochKjell-Arne - bifölls med acklamafion. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avChrister Eirefelt m.fl. - bifölls med acklamafion. konstitutionsutskottetsbetänkande /86:30 om arbetsformer, m. m., 1985/86:35om anslag fill utredningar m.m. (prop. 1985/86:100 delvis), 1985/86:36 om anslag till brottsförebyggande rådet (prop. 1985/86:100 delvis), och 136 1985/86:37 om polisens ställning ikrig (prop. 1985/86:15). 138TREDJE VICE TALMANNEN: betänkande 30 samtjustitieutskottets betänkanden 35, 36 och 37 kommer att debatteras i nu nämndordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Först upptas alltså betänkande 30om arbetsformer, m. m. arbetsformer, m. m. Riksdagensarbetsformer, m. m. 139NILS (vpk): arbetsformer har länge varitföremål för debatt och torde komma att vara det även i fortsättningen. Det äringen överdrift att säga att arbetet här avviker från vad som är vanligt på deflesta andra områden. Olika förslag till förändringar förs fram, men detförefaller vara svårt att hitta lösningar på problemen, initierade en försöksverksamhet medvissa förändringar av debattreglerna. Denna försöksverksamhet pågår och harresulterat i en hel del kritik. Från vpk har vi från början ställt oss kritiska tillförslagen, bl. a. därför att ledamöternas möjligheter inskränks och att en ökadbyråkratisering blir följden. Motivet för de ändrade debattreglerna var bl. a. att skapa livligare debatter, men detta syfte kan knappast anses ha uppnåtts.Frågestunderna är debattforum i mindre utsträckning , troligenberoende på förkortningen av tiden för debattinlägg - pä en minut hinner maninte säga särskilt mycket. Det är speciellt frågestunderna som lett till kritikfrån ledamöterna, men också uppläggningen av interpellationsdebat-terna harmött en del invändningar. Åven om man är kritisk till utformningen av fråge- ochinterpellationsde-batterna och t. o. m. anser den tidigare ordningen vara attföredra, kan man gå med på förlängning av försöksverksamheten under kommandehöstsession dels för att viss utvärdering och prövning av förändringar skallkunna ske, dels därför att utskottet klart säger ut att förlängningen endastgäller fram . Qm ingen godtagbar lösning åstadkomsföre den tidpunkten förfaller försöksverksamheten automatiskt. Flera andra frågor som rör ledamöternas arbetsvillkorbesvaras av utskottet med hänvisning till folkstyrelsekommitténs arbete. Manbehöver inte hemfalla åt pessimism för att befara att en statlig utredning kanfå svårt att lösa frågor om arbetsschema o.d., när självinte klarat detta på ett tillfredsställande sätt. Men harfolkstyrelsekommittén uppdraget att se över frågorna om riksdagensarbetsformer, och det kan därför vara riktigt att avvakta resultatet. Frågan om 4-procentsspärrens avskaffande, som vi från vpkåter har aktualiserat, tillhör de problem folkstyrelsekommittén skall titta på.Åven principerna för representationen i utskott bollades över tillkommittén efter att och dess särskilda arbetsgrupp intekunnat enas om en lösning. Vi har inte motsatt oss att även när det gäller Prot.1985/86:154 dessa båda frågor avvakta folkstyrelsekommitténs arbete, somskall vara slutförtföre årets slut. arbetsformer, tn. Beträffande utskottsrepresentationen påpekas i ettsärskilt yttrande, som jag och , socialdemokrat, fogat tillbetänkandet, att utgångspunkten för utskottsrepresentationen bör vara att varjeparti som vid riksdagsval erhållit av rösterna i riket tillförsäkrasrepresentation i utskotten motsvarande styrkeförhållandena i . Dettaborde vara en självklarhet för alla partier, och motståndet mot en sådanlösning blir alltmer ohållbart, för att inte säga ofattbart. De flesta frågor som behandlas i detta betänkande besvarasmed hänvisning till pågående utredningar. På en punkt avviks från dettamönster på ett anmärkningsvärt sätt. Det gäller ett par borgerliga motioner om att riksdagenbör anskaffa parabolantenner för att ta emot program från satellitkanaler ochatt undersöka möjligheterna att i ta emot sändningar från CNN.Där hänvisar utskottet inte till några utredningar. I stället åberopas pågåendeförsöksverksamhet med nyhetsprogram från CNN, som startats utan någon särskildutredning! Det är betecknande att de intressen, som vill främjasatellitsändningar, kabel-TV och liknande, föregriper utredningar och förbigårsedvanliga beslutsprocesser. Dessa anordningar finns helt plötsligt! beskrev dessa frågor så här: "Så skapas ännu ett behov som intefanns förut." Jag anser inte att bör falla försådana metoder och medverka i ett dylikt spel. De borgerliga reservationernabör avslås med de motiveringar som anförs i vpk-reservationen, som jag yrkarbifall till. Under detta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 140Tredje vice talman (): Det är mångahanda ting som behandlas ibetänkandet, och det är en hel del perenner. Vi har haft tillfälleatt diskutera våra egna arbetsformer utan att vi har lyckats att ändra päsärskilt mycket. De mindre försök som pågår är väl närmast att betrakta somkosmefika. Jag vet inte om denna kosmetika har gjort ansikte såmycket vackrare, eller ens bjärtare. Jag tillhörde inte dem som var fyllda avnågon särskild entusiasm inför de här försöken. har vi frånkonstitutionsutskottet i stor enighet föreslagit att vi skall fortsättaförsöken ett slag till för att se om något positivt kan uppenbarasig . I många andra debatter har jag framhållit att det krävsmycket djupare tag i reformpåsen om det skall bli någon ordentlig ordning påkammarens arbete, och vi har från lagt fram mycket långtgående förslagi frågan, som -om de realiserades-skulle ha en mycket positiv effekt. Jagskallinte redovisa dessa förslag än en gång. Jag erinrar bara om deras existens.Just nu ligger de hos folkstyrelsekommittén, där vi ännu inte har vänt på demså . Det skall bli spännande att se om kommittén kan samla sig tillnågot ordentligt beslut i dessa viktiga frågor. Anledningentill att jag begärde ordet trots att vi har hamnat i största arbetsformer, m. m. enighetnär det gäller att hänvisa till folkstyrelsekommittén och till den Prot.1985/86:154 arbetsgrupp som finns inom är att vi på enpunkt inte tycker att vi från sida har fått riktigt gehörhos utskottsmajoriteten. Det gäller en motion som och jag väckteunder allmänna motionstiden och där vi föreslog att skulle rusta uppsin informationsverksamhet genom att göra den tidning som ges ut. Från Riksdag& Departement, till en mera innehållsrik och läsvärd publikation och därmedockså, menar vi, till en publikation som skulle kunna väcka intresse långtutanför detta hus. Vi tycker att den publikation som vi nu har är katalogartad.Det är närmast en förteckning över vad som har hänt. Det är ingen redovisning avinnehållet i flertalet av de viktiga beslut som vi tar i eller av depolitiska motsättningar som har funnits bakom besluten. Vi vet alla hur trångt det är i massmedia över huvudtaget. Dagstidningarna tar in vad de tycker från . TV skall vi intetala om.