prot · G909144 · 1985-12-31 00:00:00 — Nuförsöker helt och hållet komma ifrån avvägningsproblemet genomatt säga att avvägningen inte skall göras av myndigheterna utan av de enskilda.Det betyder att verkligen menar att - vilket jag var litet tvivlandetill att han avsåg- man i sekretesslagen i alla lägen skulle föreskrivamedgivande av den enskilde till att en uppgift lämnas ut, eller ett informeratsamtycke. Att ställa ett sådant krav innebär för mig, herr talman, att manavstår från att ta det ansvar som det medför att göra avvägningar mellan olikaintressen. Om sekretesskyddet för känsliga person uppgifter 96 (): Problemet är nog inte hur jag har formuleratmin interpellation, utan hur justitieministern har läst den. Jag frågade ju omman bl, a. är beredd att vidta åtgärder eller att tillsätta en kommission föratt undersöka hur det i verkligheten förhåller sig. Det finns många fler exempel, där debatten handlar om att sekretesseni dag inte längre fungerar som ett tillräckligt skydd för de enskildamänniskorna. Detta sägs rätt allmänt inom sjukvården, det sägs även allmäntbland människor som sysslar med andra register. Det vore bra omjustitieministern vore beredd att erkänna att detta är ett problem som vi börgöra någonting åt. Jag sade också tidigare att det viktiga här givetvis inteär lagstiftning, utan att alla efterlever den lagstiftning som gäller. Det vardärför jag frågade om justitieministern är beredd att tillsätta en kommission.Denna tanke avvisar han på tre rader i svaret på min interpellation. Sedan kommer jag till frågan om informeratsamtycke. Det framstår för justitieministern som ett väldigt konstigt krav attvi skall ge den enskilde rätt att bestämma över personuppgifter. Jag menar bör sträva efter ett informerat samtycke när man lämnar ut uppgifter frånsekretessbelagda register. Ett sådant förfarande är en förutsättning för attden enskilde skall känna att han eller hon har kontroll över uppgifter om sigsjälv. Integritet är tryggheten att veta var någonstans det finnsuppgifter samlade om en själv. Justitieministern menar däremot att det är myndigheter somskall göra denna avvägning. Jag menar också, för att visa att jag också ärberedd att göra en avvägning, att det kan finnas skäl att ha vissa register,där utlämnandet kan ske under andra former, t, ex, centrala cancerregistret,olika typer av register som har ett klart uttalat ändamål, och när man ocksårent allmänt kan förutsätta att människor är beredda på att uppgifter därifrånutlämnas för forskningsändamål. Den syn som vi företräder i dessa frågor innebär attutgångspunkten bör vara att den enskilde skall ha rätt att lämna informeratsamtycke. Detta tycker justitieministern är konstigt. Vi tycker också att de undantag som görs skall debatterasoch diskuteras här i riksdag. De skall inte bestämmas hos enskildamyndigheter. Det är mot denna bakgrund man kan konstatera att justitieministernför något slags strutspolitik i dessa frågor och undviker att acceptera att seatt det finns ett problem som består i att enskilda människor upplever sin integritetkränkt. Han för också en strutspolitik när det gäller att se det läckage somförekommer ur sekretessbelagda register. vet mycket väl att jag anseratt vi skall kräva informerat samtycke i så stor utsträckning som detta överhuvud taget är möjligt. har erkänt att det i varje fall finnsnågra tillfällen då det inte är möjligt att kräva sådant samtycke. skall detbli mycket intressant att se hur och övriga ledamöter i data- ochoffentlighetskommittén kommer att avgränsa dessa fall. Det är nämligen i dennakommitté som en sådan bedömning i första hand skall göras, 98 (); Skillnaden mellan den hållning som jag intari denna fråga och den som justitieministern intar är att justitieministernuppenbarligen anser att människor skall få lov att ge sitt informerade samtyckebara i de fall då man redan från början kan förutsätta att de är villiga attlämna ut personuppgifter. Jag för min del vill se det som en rättighet som denenskilde skall ha för att kunna kontrollera och göra en avvägning. Den enskildebör alltså själv få göra en avvägning, men justitieministern anser att istället myndigheter skall göra den. Det är inte konstigt att människor känner en oro för huruppgifter om dem hanteras och behandlas av olika myndigheter, när vi har enregering som intar denna hållning. Jag vill också framhålla en omständighet somjustitieministern inte tycks förstå. Det är en mycket viktig skillnad mellanatt ä ena sidan göra undantagen i form av lag som vi debatterar och antar här iSveriges riksdag, med de möjligheter som därmed finns att diskuteraintegriteten och skyddet av den enskildes privatliv, och att å andra sidan haett förfarande som går ut på att myndigheter och enskilda befattningshavareinom dessa självständigt gör denna avvägning. Där gär den principiella skiljelinjen.Vi moderater vill skydda den enskildes integritet genom att också ge denenskilde rätfigheter. För socialdemokraterna är skyddet för den enskildesintegritet beroende av en avvägning. Skyddet kan förändras från fall till falloch har inte någon bestämdhet över huvud taget. Därför är justitieministerns svar här mycketbelysande - om än i vissa fall förbluffande. Om sekretesskyddet för känsliga personuppgifter 99 (): Som folkpartist och liberal tror jag på attom människor blir informerade kommer också flertalet av dem att samtycka. Detär den grundläggande förutsättningen. Så länge människor känner att uppgiftersom de har lämnat under sekretesstämpel hanteras på ett sätt som de inte harfått kännedom om, blir de mycket upprörda. Jag tror att detta måste vara utgångspunkten när vi tarställning till hur vi skall ha det framöver - den som är informerad och insersyftet med uppgiftslämnande kan också tänka sig delaktighet. Att värna om integriteten är alltid besvärligt och alltidomständligt, men vi måste i ett demokratiskt samhälle ta de besvärligheterna. Överläggningenvar härmed avslutad. 13 §Anmäldes och bordlades betänkanden 1985/86:25Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning1985/86:26 Ändring i riksdagsordningen Prot.1985/86:144 betänkanden 16 maj1986 1985/86:37 Ändring i tullagen(1973:670) m. m, (prop, 1985/86:93) 1985/86:42Stämpelskatten på aktier (prop, 1985/86:157) 1985/86:44 Vissa frågor införallmän fastighetstaxering 1988 (prop, 1985/86:160)1985/86:48 Dubbelbeskattningsavtal mellan och (prop,1985/86:172) 1985/86:28 Vissa faderskapsfrågor m, m. 1985/86:24 Ändring i lagen(1984:318) om kontrollavgift vid olovlig parkering (prop. 1985/86:106) betänkanden /86:20Jordförvärvslagen 1985/86:23 Vattenrätt 1985/86:27Viss lagstiftning beträffande aktieoptioner (prop, 1985/86:151) 1985/86:28Ändring av upplåningsrätten m, m, för allmänna hypoteksbank (prop,1985/86:163) 14 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1985/86:560 av () till justitieministernom åtgärder mot överlaster i den tunga vägtrafiken; De problem som är förenade med des, k. överlasterna inom den tunga vägtrafiken har aktualiserats av allt fler.Åkare har själva anmält sitt missnöje med att polisens kontrollvägning sker imycket olika utsträckning i de olika länen - med ett oriktigt konkurrensförhållandesom följd. Liknande synpunkter har framförts från , Det har beräknats att överlasterna förorsakar kostnader iökat vägunderhåll på ca 200 milj, kr. Är justitieministern beredd attvidta åtgärder för att komma till rätta med överlaster i den tunga vägtrafiken? 1985/86:561av () till civilministern om information till företagare omföljderna av radioaktivt nedfall: i Tjernobyl harinneburit radioaktiva nedsläpp som medfört att ansvarig myndighet bl, a.rekommenderat jordbrukare att ej släppa ut korna på bete. Möjligheten för denenskilde företagaren att få kunskap om vilka rekommendationer som givits haremellertid varit liten. Det är enligt min mening väsentligt att exempelvisjordbrukare snabbt kan få vetskap om vilka restriktioner som gäller med hänsyntill den påverkan som detta kan få för den fortsatta inriktningen avproduktionen. Med hänsyntill vad som ovan anförts vill jag fråga civilministern: Vilka initiativ avser regeringenatt ta för att företagare snabbt skall kunna få information om de strålnivåeroch de konsekvenser som radioaktivt nedfall kan få för den fortsattaproduktionen? 1985/86:562 av i (m) till statsrådetBengt K, Å, om radpriset på V 65-spelet; För sedan beslutade ATG (ABTrav och Galopp) att radpriset på det mycket populära V 65-spelet skulle höjasfrån /rad till . Många uttalade då sin oro för att spelomsättningenskulle minska med följd att travsporten och även staten skulle få lägreinkomster. Denna åsikt delades inte av statsrådet . Å. enligtett frågeprotokoll i . Vid den debatt som föregick radprishöjningen talades detom att staten bakom "kulisserna" varit pådrivare till höjningen iavsikt att få in större skatteintäkter. Såvitt nu kan anas har effekten blivitden motsatta. Om V 65-omsättningen visar på enstadig minskning och ATG beslutar att återgå till det gamla radpriset, kommerregeringen i en sådan situation att vidta några åtgärder? 1985/86:563 av () till bostadsministern omsärskild lagstiftning till skydd för medeltida stadskärnor: har en framställan tilljustitieministern gjorts från ett antal kända sigtunabor om en särskildlagstiftning till skydd för gamla stadskärna. Man hänvisar i brevettill den lag som skyddar i , lex , och menar atten sådan lag kunde behövas även för , I vårt land är fornlämningar skyddade av stränga lagar,Ävenså skyddas historiskt intressanta byggnadsverk av skyddsföreskrifter. Våragamla stadskärnor har däremot inte något särskilt, lagligt skydd. Jag vill mot bakgrund av planeradoch starkt kritiserad utbyggnad i gamla och med hänvisning tillförslaget i tidigare nämnda brev fråga bostadsministern om han överväger att tainitiativ till särskild lagstiftning till skydd för våra medeltida stadskärnor? Prot.1985/86:144 1985/86:564 av () till finansministern om visstuttalande om ; Meddelande om frågorFinansministern riktade i bl, a, TV:s Rapport svepande anklagelsermot och dess påstådda ekonomiska flykt från verkligheten. Vill finansministern klarläggavilka konkreta punkter finansministern avsåg i sin kritik? 1985/86:565 av () tillsocialministern om förordningen om taxa för behandling hos sjukgymnast: I 15 § i förordning 1978:1018gällande taxa för sjukvårdande behandling utförd av sjukgymnast föreskrivs: "Arvode eller ersättning utgår endast underförutsättning att behandlingen påkallas av sjukdom och ordinerats avläkare." När förordningen tillkom fanns en allmän föreställning omatt legitimerade sjukgymnaster fick behandla endast sjuka som fått remiss tillsjukgymnast från läkare. Ett utslag i regeringsrätten (R 782:42) fastslog attjuridiskt bindande remisstvång inte föreligger, I konsekvens därmed borde 15 §i taxeförordningen omprövas. Är socialministern beredd att låtaremisstvång från läkare vid behandling hos sjukgymnast utgå ur taxeförordningen? 1985/86:566 av () tillutbildningsministern om en gernen-sam nordisk arbetsmarknad för sjuksköterskor: finns enöverenskommelse mellan de nordiska länderna om att vissa yrkesgrupper, bl, a,sjuksköterskor med legimitation, har rätt till motsvarande godkännande i deövriga länderna. är detta en överenskommelse av föga värde för justsvenska sjuksköterskor. Den fria nordiska arbetsmarknaden gäller nämligen inteför alla. De som gått hälso- och sjukvårdslinjen och fått svensk legimitationblir inte godkända i övriga och kan inte söka fasta anställningar där.Det största motståndet visar , trots att har en svår brist påsjuksköterskor, motsvarighet till vägrar svenska sjuksköterskors, k, offentlig godkenning (motsvarar vår legimitafion). Detta innebär att detär omöjligt för svenskar att få annat än vikariat. Som vikarier duger nämligende svenska sjuksköterskorna och är alltså inte farliga för sjukvård.Norge hänvisar till att den svenska utbildningen inte är tillräcklig ochskiljer sig alltför mycket från den norska. Problemet har tidigare diskuteratsi , men svårigheterna kvarstår och motståndet är lika stort eller t.o. m. större. På vilka sätt har utbildningsministerntagit upp frågan och arbetat för att principen om en gemensam nordisk arbetsmarknad även skall gälla för " sjuksköterskor? 1985/86:567av () till kommunikationsministern om person- Prot.1985/86:144 trafiken på järnvägssträckan ; informeradetrafikområdeschefen för i att Meddelande om frågorriksdagsbeslutet fortfarande gäller, varför inga planer på indragningav persontrafiken mellan och finns. Enligt citeraderiksdagsbeslut säger trafikområdeschefen att linjen i riksnätet, dvs. det bannät i landet som inom överblickbar framtidkommer att få behålla persontrafiken. I en tidningsartikel den 30 april 1986framgår att föreslår att tågtrafiken på denna sträcka skallföras över till landsvägsbuss. Har största trafikföretag såbristfällig framförhållning? Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följandefråga till kommunikationsministern: Avser regeringen att kringgå 1979års trafikbeslut och dra in persontrafiken på sträckan ? 15 § Kammaren åtskildes kl, 15,27, In fidem Prot, Förteckning över talare 1985/86 (Siffrorna avser sida iprotokollet) Förstevice talmannen 3, 26, 31 Aglert,Per () 68, 70 Ahrland,() 31, 37, 39, 43, 45, 46 ,() 34, 38, 40 ,, i (c) 51, 55 ,() 47, 55, 56 Bohhn,() 72, 73 Bölander,() 56, 59, 61 ,() 58, 60, 62 ,() 84, 87 Evermo,() 52, 56 ,() 25 ,() 11, 18, 19, 23, 25, 26 ,() 20, 24, 25 ,, statsråd 63, 66, 69, 71 Hagård,() 3, 19, 23, 25 , Bo(vpk) 16, 19, 20, 27 HasselströmNyvall, () 30 ,() 60 Hulterström,, kommunikationsminister 71, 73 ,() 82, 86, 87 ,() 75, 78, 79 ,() 27 Köriof,() 32, 37, 39 ,() 65, 68 ,() 8 ,() 64, 68, 70 ,, statsråd 73, 76, 78, 80 ,() 41 ,, i (m) 62, 63 ,(vpk) 42, 44, 45, 46 Sörestedt,() 35, 38, 40 Tarschys,() 80, 81 ,, justitieminister 81, 85, 86 ,() 50 ,() 63 Östrand,() 30 92 gotab Stockholm1986 11124