prot · G909142 · 1985-12-31 00:00:00 — I diskussionen om fosterdiagnostik aktualiseras en radfrågeställningar av medicinsk-etisk natur, har iuppdrag att närmare undersöka de principiella och etiska spörsmål somfosterdiagnostiken aktualiserar och analysera de problem som är förknippade meden eventuell lagstiftning i detta ämne. Jag kan avslutningsvis också nämna att socialstyrelseninom kort kommer ut med en faktarapport om fosterdiagnostik och med allmännaråd om information och stöd till föräldrar. 81MARGARETA (): Jag vill tacka för svaret. Min fråga gäller - det vill jag betona - sena aborterefter I8;e veckan. En abort så sent i graviditeten är ytterst påfrestande. Menom "synnerliga skäl" föreligger, skall abort beviljas. beviljas alla ansökningar där man uppger befaradfosterskada som ett synnerligt skäl. Man låter föräldrarnas egen uppfattninggälla. Men verkligheten visar att föräldrarna inte allfid fått en korrekt bildav hur fosterskadorna ser ut. Exempel visar att föräldrarna inte fått de rättaproportionerna på skadan och därför valt abort pä delvis felaktiga grunder. Detta är allvarligt också från allmänmänsklig synpunkt. Omdet är så att allt som kan anses som avvikelse från det normala klassas som ettsynnerligt skäl för en sen abort, då kan man fråga sig om det inte föreliggerrisk för att vi underkänner människovärdet hos alla som inte är fullständigt s,k, normala. har också uttalat sig i dessa frågor. betänkande 1984/85:11 sades klart "att fosterskadanaturligtvis inte "automatiskt' kan betraktas som ett sådant synnerligtskäl". Man utgick från att skulle göra en individuellprövning. Dessutom ville utskottet att skulle ge en preciseradredovisning för sin praxis vid bedömningen av vad som anses vara synnerliga skälför abort. Det var ett klart besked frän . Men ingenförändring av praxis har skett. Ingen redovisning har gjorts. När kommer detsom uttalat att ske? \ Om industripolitiska satsningar för Överläggningen var härmed avslutad. 21 § Meddelande om svar på interpellation 1985/86:192 har ställt en interpellationtill mig om träindustrins framtid. På grund av utlandsresa kan jag inte besvarainterpellationen inom föreskriven tid. Den kommer att besvaras vid riksdagenssammanträde kl, 12.00, 22§ Svar på fråga 1985/86:519 om industripolitiska satsningar för har frågat mig om vilkaindustripolitiska satsningar regeringen ämnar föreslå för . Regeringen har redan medverkat i flera satsningar för attutveckla näringslivet i . Det gäller t, ex, etableringen avElektronikcentrum i och Verkstadstekniskt centrum i , Regeringen är beredd till ytterligare insatser i ,Dessa insatser måste emellertid ske i nära samverkan med det privata ochkooperativa näringslivet, kommuner och länsmyndigheter, de fackligaorganisationerna. 1985/86:142 m, fl. Diskussioner förs förnärvarande med företrädare för dessa intressen- ter om ett antal konkreta projekt. 84 (vpk): Jag tackar för svaret. Industriministern är ju väl informerad om situationen iBlekinge och det akuta läget när det gäller sysselsättningen och den storaarbetslösheten. Det är visserligen riktigt att regeringen har medverkat tillvissa satsningar i , men regeringen och staten har också medverkat tillatt minska verksamheten vid de statliga institutioner som finns i länet, Åandra sidan har regeringen gjort de kompletterande satsningar som nämndes, ochdet är bra. Jag tror att satsningen på Elektronikcentrum i Svängstaoch Verkstadstekniskt centrum i måste kompletteras med att Blekingefår antingen en högskola eller en högskolefilial. Det är enligt min uppfattningnödvändigt för att vända utvecklingen i , Industriministern sade att regeringen är beredd tillytterligare satsningar i , Jag förstår att industriministern inte villavslöja vad de pågående diskussionerna gäller, så det tänker jag inte fråga om.Naturligtvis ser jag detta som positivt. Men det är inga småsatsningar somkrävs i , utan det måste ske större satsningar. Jag skulle i detavseendet helt kortfattat vilja bidra med några tips till industriministern, I , där man ju har gjort en kraftigbantning, borde man bibehålla sin tekniska kunskap i fråga om tillverkning avvindkraftverk. Jag tycker att regeringen och staten skulle göra en ordentligsatsning på det området. Man borde satsa dels på en fortsatt forskning för attytterligare öka kunnandet, dels på en produktion. Energiministern, som befinnersig här i kammaren, har ju uttalat att vindkraften skall ingå som en del i ettprogram när kärnkraften skall avvecklas. Varför då inte bevara detta kunnande? Elektrifiering av järnvägen , somtrafikutskottet för några är sedan uttalade sig om, skulle vara en vettigsatsning. Detta är några åtgärder - jag skulle kunna räkna upp fler,men min taletid är ute. Jag vill gärna tacka för att hani sitt inlägg tog upp konkreta frågor, och jag kan tillägga att regeringenverkligen tar situationen i på allvar. Det framgår bl. a. av attBlekinge har erhållit väsentligt högre belopp i form avordinarie lokaliseringsstöd, räknat per invånare, än något annat län utanförstödområdet. Jag har i sagt att industrilänet Blekingeär ett sargat industrilän som behöver insatser. Men näringslivet, inte minstdet privata, måste ställa upp. Jag har sagt, och jag upprepar det; Om ett svensktstorföretag är berett att göra en investering i i stil med vad somskett i och , är regeringen beredd att ställa upp med sammavillkor som på dessa orter. 86BERTIL MÅBRINK (vpk): Jag kan vara överens med industriministern omatt det i första hand är den privata företagsamheten som lagt ner industrieroch kraftigt minskat antalet anställda. Det är ju det stora problemet och detsom orsakat arbetslösheten. Vi vet att utfärdat varsel om att 270anställda - jag tror att det gäller så många - skall avskedas och att 600personer skall tvingas till korttidsvecka. Detta måste naturligtvis förhindras,och det är viktigt att man ställer krav även på de privata företagen i Blekinge- det är helt klart. Sedan tror jag inte att man skall ha några illusioner omatt de privata företagen har något som helst socialt ansvar. Trots det är detväldigt viktigt att regeringen pressar på, så att företagen får klart för sigatt de har ett ansvar för att göra andra satsningar i , Överläggningen var härmed avslutad. 23 § Svar på fråga 1985/86:509 om statsbidrag tillHöglandsskolan har frågatutbildningsministern om regeringen kommer att tillmötesgå Höglandsskolansbegäran om ekonomiskt bidrag. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Stiftelsen har anhållit att regeringenförklarar berättigad till statsbidrag som fristående skola pågrundskole- och gymnasieskolenivå. Ansökningen har remitterats tillskolöverstyrelsen. Sedan yttrat sigöver ansökningen kommer regeringen i vanlig ordning att pröva ansökningenutifrån de kriterier som lade fast dels under /83 medanledning av propositionen (1982/ 83:1) om skolor med enskild huvudman m, m,,dels under /84 med anledning av propositionen (1983/84:118) omfristående skolor på gymnasial nivå. 88YLVA (); Jag får tacka minister för svaret,även om det inte gav något besked om hur regeringen kommer att handla när detgäller , hade och jag endebatt här i kammaren om huruvida socialdemokraterna behandlade de friståendeskolorna generöst eller inte. Då hävdade statsrådet bestämt att regeringenuppträtt generöst. När det nu gäller har man ett utmärkttillfälle att bevisa det. För sedan beslutade kommunfullmäktigeatt återupprätta högstadium och gymnasium för att skolanskulle få tillbaka den särprägel som den haft , nämligen medalla klasser frän årskurs 11, o, m, gymnasiet. Det är en skolform som bädeelever och lärare trivs bra med och ser som en alldeles speciell tillgäng.Skolan har också lyckats med att engagera föräldrarna pä ett sätt som är heltunikt. 5 protokoll 1985/86:142-143 Om ett permanent Wasamuseum att skolanskall kunna återuppstå som vertikal skola krävs emellertid att också staten tarsin del av ansvaret för eleverna och går in med bidrag, vill inte ge besked utan hänvisar tillskolöverstyrelsens ställningstagande. Regeringen har ibland, som statsrådettidigare hävdat, hamnat på en annan linje än den som SÖ:s majoritet förordat.Det är därför rimligt att anta att regeringen ändå har en uppfattning om värdetav , om den får fortsätta sin verksamhet som vertikal skola. När det gäller SÖ:s beslut i frågan kommer man inte attvara klar förrän i samband med budgetframställningen. Därför är det naturligtvisfullständigt omöjligt för att planera sin verksamhet för hösten.Höglandsskolan behöver besked . Jag vill därför återigen fråga skolministern:Kan inte skolminister ge något besked, så att kanstarta sin planering? Nej, jag har inga möjligheter att frångå denkorrekta och rimliga behandlingsordning som ansökningar av detta slag bör bliföremål för. Det förutsätter att får tillfälle att avlämnaett yttrande. Därefter kommer regeringen alltså att behandla ansökan, 90 (); Är ändå villig att under handsamråda med , som i första vändan kommer att behandla dettaärende ? mäste få ett besked för att kunna åstadkommaen rimlig planering. Som det nu är kommer det formella beslutet att dröja ändatill dess att petitan avlämnas . Är villig att tidigare ta de kontakter sombehövs för ett beslut? Det som för mitt vidkommande närmast kommeratt ske när det gäller är följande. Företrädare för skolansstiftelse har bett att få träffa mig, och jag har överenskommit med dem att såskall ske. Överläggningen var härmed avslutad. 24§ Svar på fråga 1985/86:516 om ett permanent Wasamuseum har frågat mig närregeringen avser att låta påbörja bygget av det permanenta , Inledningsvis vill jag nämna att jag delar åsikten att dennuvarande byggnaden inte uppfyller alla krav som erfordras för att skeppetskall kunna bevaras på ett tillfredsställande sätt. är det dyraste bland de byggnadsprojekt inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde som enligt byggnadsstyrelsensplane- ring nu äraktuella för igångsättning det närmaste året. Kostnaden för Prot.1985/86:142 projektet är beräknad till omkring 150 milj. kr. i dagens prisläge. Om ett permanent Wasamuseum Det goda sysselsättningsläget inom byggsektorn iStockholmsområdet och det begränsade investeringsutrymmet totalt sett medförbehov av viss återhållsamhet vad gäller nya åtaganden. Ett projekt i Wasasstorleksordning kommer att ta betydande del av det tillgängligainvesteringsutrymmet i anspråk och kommer härigenom att påverka möjligheternaatt genomföra andra angelägna byggnadsprojekt. Möjligheten att påbörja under kommandebudgetår bereds . Jag är därför inte nu beredd att redovisa entidpunkt när projektet kan komma i gång, 93 (): Jag ber att få tacka för svaret. För skickade ut ettinformationsblad som inleds på följande sätt; "Som Ni kanske vet har byggandet av det nya museetför regalskeppet försenats på grund av brist på pengar i statskassan.Enligt de tidigare planerna skulle grundläggningsarbetena ha påbörjats , Den tidplan som och museetnu arbetar efter innebär att de förberedande markarbetena startas ,schakt- och grundläggningsarbetena , Det nya museet kommer då attstå färdigt i stället som planerades tidigare. Som Ni säkert har hört är vi oroade över attWasa inte mår bra i sitt nuvarande skjul. Där finns inga möjligheter att hälladen temperatur och den luftfuktighet som är lämplig för skeppet. Det är därförmycket viktigt att byggandet inte försenas ytterligare." Jag vill tacka för att han instämmer i denuppfattning som , jag och många andra har, dvs, att detnuvarande provisoriet inte är bra. Det har gått så långt att flera av devetenskapsmän som är inblandade i konserveringsarbetet befarar att skadorna påskeppet blir definitiva. Jag har ställt frågan till statsrådet för att fäbesked om den tidplan som och arbetarefter just nu ~ och som finns publicerad i en mycket vacker broschyr- kanhålla. Jag tolkar svaret så att statsrådet räknar med att kunnaåterkomma med ett sådant besked att denna tidplan håller. Är det riktigt? Som jag nämnde i mitt svar är jag inte bereddatt i kammaren uttala någon starttidpunkt. Jag avstår alltså frän attgöra ytterligare kommentarer utöver det jag har sagt i mitt svar, 95 (): Det är bra att kulturministern i de fortsattasamtalen med finansministern påminner om att detta är, såvitt jag vet, det enda museum i som är helt självbärande på grund av inträdesavgifternas storlek, 67 Prot.1985/86:142 vidare att det är vårt mest populära turistmål och slutligen attdetta bygge kommer att sträcka sig över enfyraårsperiod - och då skall man inte bara titta Om ökat antal gymna- P sysselsättningsläget just . r 7 7, Jas vill alltså ge allt stöd åtBengt i hans fortsatta kamp för att sieplatseriStockholms b b o r övertygafinansministern om att detta bygge måste komma i gång . Överläggningen var härmed avslutad. 25 § Svar på fråga 1985/86:488 om ökat antalgymnasieplatser i har frågat mig vilka åtgärderjag är beredd att vidta för att öka ungdomarnas möjligheter att fågymnasieplats i . För svarade jag på en interpellationav partikollega som bl. a. gälldeintagningskapaciteten för gymnasieskolan i hela landet. Jag kunde då redovisavilka åtgärder regeringen är beredd att vid behov vidta. fråga avser fördelningen på län av den totalaintagningskapaciteten. Denna fördelning ankommer på (), I sammanhanget vill jag nämna att SÖ i enlighet med ettuppdrag från regeringen har inkommit med en redovisning av den preliminäraintagningen till gymnasieskolan , Rapporten bereds förnärvarande i . Jag är inte på detta stadium beredd att uttalamig om behovet av åtgärder, 97 (): Jag ber att få tacka utbildningsministern försvaret på min fråga. Det är dock endast i formell mening ett svar - reelltbesvaras frågan inte alls. Det är litet anmärkningsvärt, och jag vill göranågra kommentarer. Jag har naturligtvis tagit del av interpellationsdebattenmellan och utbildningsministern för . Därkunde konstatera att med den uppläggning som regeringen har ärdet risk för att många elever kommer att ställas utan gymnasieplats. Straxdärefter kunde vi i Stockholmspressen se stora rubriker som på ett kraftfulltsätt bekräftade dessa farhågor. Den preliminära intagningen visar att 1 000 å 2 000ungdomar ställs utan gymnasieplats i , Det var därför som jag ställdemin fråga. Att då hänvisa till SÖ är inte särskilt meningsfullt. därför att SÖinte kan fördela mer gymnasieplatser än vad statsmakterna tilldelar. Man kanalltså inte begära att SÖ skall lösa gymnasieplatsbehov på övrigalandets bekostnad. Det enda sättet att ge någon substans ät det löfte somgavs i regeringsdeklarationen , dvs. att alla ungdomar skall hamöjlighet till gymnasieplats, är att se till att det blir tillräckligt mångagymnasieplatser. bereds SÖ:s rapport i , och det ärbra. Men jag tycker att det är märkligt att statsrådet i slutet av sitt svarsäger; "Jag är inte pä detta stadiumberedd att uttala mig om behovet av åtgärder," Det är väl ändå så att Prot. 1985/86:142 resultatet, när det gäller både och andra delar avlandet, visar att om manskall komma ens i närheten av det löfte som vi utläser ur ' , ,, ,. . , j . u . j A ',. -A Om ökat antalgymna- regeringsdeklarationen,sa kravs det betydande åtgärder, *-' Jag troratt ett uttalande om behovet av åtgärder, ett löfte som kan lugna alla deungdomar som står utan gymnasieplats - och inte vet om de får chansentill en gymnasieplats - vore i högsta grad på sin plats . lyckligtatt ställa tusentals ungdomar inför den ovisshet som den nuvarande fick regeringenbeskedet från SÖ om hur den preliminära intagningen har gått. Det gäller alltsåden preliminära intagningen, och ändringar kan ske på grundval av vårterminsbetyget.Det är således inte så lätt att avgöra vilket behov som föreligger. Vilka latituder det här rör sig om framgår ju också av PärGranstedts fråga. Där sägs i något sammanhang att det kan vara 1 000 platserför litet, och i ett annat sammanhang att det kan vara 2 000 platser för litet. Vi måstefå rimlig tid att bereda denna fråga innan vi tar slutlig ställning, 99 (); Jag har inte begärt något detaljerat beskedfrån regeringen. Jag inser att det kanske kan ta för regeringenatt exakt bestämma sig för hur man skall tackla det här problemet. Anledningen till att det finns latituder, som jag angiviti min fråga, är att redovisningen är sådan. Men oavsett om det är 1 000, somDagens Nyheter angav , eller om det är 2 350 som ställs utanför,vilket angav , så visar det ändå att situafionen ärganska alarmerande. Det är alltså fråga om en mycket stor andel ungdomar som nuriskerar att ställas utan gymnasieplats. Jag tror att det skulle vara fullt tillräckligt omutbildningsministern här kunde säga att man kommer att skjuta tillgymnasieplatser så att man kan klara det här problemet på ett rimligt sätt. Detborde i alla fall regeringen och departementet kunna komma underfund med pä de14 dagar som har gått sedan SÖ:s redovisning lämnades in. Regeringen har klargjort i åretsregeringsförklaring att den avser att ställa upp som mål att bereda allaungdomar plats i gymnasieskola. Ett närmare besked går inte att gei dag. 101 (): Precis: Regeringen har sagt att man avser attställa upp som mål att bereda alla ungdomar gymnasieplats. Däremot hittar maninte någonting i budgetpropositionen som skulle skapa dessa förutsättningar,och det var orsaken till interpellation. ser viatt tusentals ungdomar hotas att bli ställda utanför. Prot.1985/86:142 många: Vad innebär i realiteten regeringens uttalade avsikt attsätta upp som mål att bereda alla ungdomar platsi gymnasieskolan? Innebär det att man Om svenskt deltagande i visst japanskt forskningsprojekt kommer attse till att alla ungdomar får plats i gymnasieskolan, eller kommer detta attläggas till högen av vackra mål som inte fått någon reell innebörd? Överläggningenvar härmed avslutad. 26 § Svar på fråga 1985/86:525 om svenskt deltagande ivisst japanskt forskningsprojekt har frågat mig vilka planer somfinns på svensk sida att delta i det japanska projektet frontier program. Enligt skall Human frontier program ta uppfrågor av global karaktär som miljöfrågor, naturresurshushållning ochbefolkningsfrågor. Informationerna om projektet är ännu knapphändiga. Detsägs att premiärminister avsåg ta upp frågan vid , Projektetomnämns inte i kommunikén från toppmötet. Enligt vår ambassad i ärprojektet ännu på planeringsstadiet, och inget är klart om tänkt utformningeller medverkan, De frågor som projektet skall omfatta, enligt uppgifter somstår till buds, är frågor som i hög grad sysselsätter svenska forskare och somär av intresse för den svenska allmänheten. i Sovjetunionenpåminner oss alltför väl om miljöföroreningarnas globala karaktär. Till dessmer bhr känt om Human frontier program avvaktar vi från svensk sida med att taställning till ett eventuellt deltagande, 103 (); Jag ber att få tacka utbildningsministern försvaret på min fråga. Jag delar utbildningsministerns uppfattning att det ärsvårt att få ett ordentligt grepp om hur planerna i ser ut när det gällerHuman frontier program. Uppenbarligen har man inte kommit så långt iplaneringen som man kanske hade tänkt sig före toppmötet i , Inte desto mindre bör man kunna konstatera att detta ärett mycket intressant initiativ. Bakgrunden är de andra initiativ som tagits omglobala forskningsprojekt, t, ex, det amerikanska beryktade , somvi i dagligt tal brukar kalla för Stjärnornas krig. Det här skulle vara ettprojekt av ungefärligen samma karaktär men med inriktning pä de stora mänskligaöverlevnadsfrågorna, I har vi ett liknande stort projekt, nämligenEureka-projektet, som är inriktat på högteknologi. Det vore olyckligt om forskningsintresset alltför mycketstyrdes in på försvarsprojekt av typ SDI, alltså egentligen rent destruktiv forskning, eller högteknologiska projekt. Dessa är givetvis nödvändiga, men de handlar egentligen litet om överflödsfrågor. Det vore bra om man kunde få fill stånd stora globala satsningar på de verkligt mänskliga överlevnadsfrågorna - 'O miljöfrågor, naturresursfrågor,befolkningsfrågor, möjligheterna att bygga ettlångsiktigt hållbart energisystem utan kärnkraft, osv. Oavsett hur långt man nu kommer i kunde det finnasanledning för att ta upp dessa frågor inom ramen för vårtforskningssamarbete med EG och kanske på det sättet ta initiativ till eneuropeisk forskningssamverkan kring dessa frågor, vilket eventuellt också kundeske i samverkan med , om Human frontier program får fastare former. Överläggningen var härmed avslutad. Prot,1985/86:142 Om återupptagande av förskollärarutbUdning i ochBorås 27 §Svar på fråga 1985/86:539 om återupptagande av förskollärarutbildning i Uppsalaoch har frågat mig om regeringen ärberedd att medverka till att förskollärarutbildningarna i och Boråsåterupptas. fattade beslut om att utbildningen avförskollärare skulle avvecklas vid i och vid högskolan iBorås fr,o,m, , Beslutet fattades mot bakgrund av att antaletplatser i förskollärarutbildningen i landet bedömdes vara för stort i förhållandetill förutsebara arbetsmarknadsbehov och att minskningen borde göras viduniversitet eller högskolor där utbildning av klasslärare inte fanns - dettasenare för att samverkan mellan lärarutbildningarna för förskolan ochgrundskolan skulle kunna vidareutvecklas. Sedan nämnda beslut fattades har antalet platser minskatsytterligare. Trots detta har ett stort antal nybörjarplatser, framför allt vidhögskolan för lärarutbildning i , inte kunnat besättas. Den mestangelägna åtgärden synes därför vara att få kvalificeradesökande till de utbildningsplatser vi har . har inför universitets- ochhögskoleämbetets arbete med planeringen för kommande budgetår redovisat ettökat behov av utbildade förskollärare, UHÄ kommer att presentera sina förslagmed anledning härav i sin anslagsframställning . För egen del fårjag därför anledning att återkomma till frågan i budgetpropositionen , 105 (); Jag ber att få tacka utbildningsministern försvaret även på denna fråga. fattade ju beslut om nedläggning avförskollärarutbildningen i och . Bl, a, motsatte sig dettaav flera skäl. Ett av skälen var att vi misstänkte att nedläggningenskulle leda till en försämrad flexibilitet om behovet skulle förändras. Vidtidpunkten för beslutet föreslog vi samma neddragningar som regeringenföreslog, men vi gjorde en annorlunda fördelning och förordade att allautbildningsinstitutioner skulle bibehållas. Om man gjort på det sättet hade det varit ganska lätt attvidga utbudet för den händelse behovet av förskollärare skulle öka. Om återupptagande av förskollärarutbildning i ochBorås behovetökat, och man önskar väl att man hade haft dessa bägge utbildningsanstalterkvar. Jag kan också göra den reflexionen med anledning avsvårigheterna att rekrytera sökande just till , att det även ur dennasynpunkt hade varit klokt att, som vi föreslog, minska litet grand påutbildningen bl, a, i för att kunna bibehålla den utbildning somskedde i och , Det är mycket sannolikt att vi då hade haft ettstörre totalt antal sökande än vi har . får vi inget besked av utbildningsministernom möjligheterna att återuppta utbildningen i och , utan beskedskall ges först i budgetpropositionen. Låt mig då bara säga att jag tycker attregeringen borde ta sig en allvarlig funderare på om inte den kapacitetsökningsom av allt att döma behövs när det gäller förskollärarutbildningen böråstadkommas just genom att man återupptar förskollärarutbildningen på de härbåda platserna. Det är väldigt viktigt att man har en decentraliserad strukturpå förskollärarutbildningen, så att man klarar försörjningen över hela landet,hade dessutom byggt upp en värdefull forskning på förskoleområdet somkanske inte helt har dött ut utan som skulle kunna tas till vara. Ett tillskotti genom utbildning i hade också varit bra, plus att den härutbildningen har stor betydelse för högskolan i , sade i sitt inlägg att han anseratt utbildningen av förskollärare i skall återupptas. Jag vill då nämnaatt det har väckts en motion här i där förslag läggs fram om attutbildningen av förskollärare i skall tas upp.