prot · G90996 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:96 1 §Kompletteringsval till talmanskonferensen, utrikesnämnden och riksdagenskrigsdelegation Socialdemokrafiskn riksdagsgruppen har med anledning avLilly avgång anrhälf som gruppens företrädare italmanskonferensen, som ledamot i utrikesnämnden och som ledamot i riksdagenskrigsde-legafion. Talmannen förklarade vald fill företrädare för partigrupp i talmanskonferensen (s) ledamot i utrikesnämnden () ledamot i krigsdelegation () 2 § Upplästes följande inkomna skrivelse: För fullgörande av parfiuppdrag anhåller jag om ledighetfrån uppdraget som riksdagsledamot , Stockholmden Denna anhållan bifölls av kammaren. Talmannen anmälde aff BirgitHansson (vpk) skulle tjänstgöra som ersättare för , Om nettoaviseringen beträffande statliga bostadslån 3 §Svar på interpellation 1985/86:123 om nettoaviseringen beträffande statligabostadslån 2 Bostadsminisfer HANS : har frågat mig om vilka åtgärderregeringen är beredd aft vidta för att åstadkomma en mer rättvis fördelning avde enskilda låntagarnas kostnader vid införandet av systemet med s, k,nettoavisering. Räntebidrag till kostnaderna för ränta på bostadslån ochboftenlän beräknas för i taget och har betalats ut varjehel- eller halvårsskifte. Utbetalningen har skett i anslutning till aviseringenav ränta och amortering på bostadslånet. Räntebidraget har använts i förstahand för aft betala ränta och amortering på bostadslånet. Ärräntebidragsbeloppef större än länekostnaden på bostadslånet har denöverskjutande delen betalats uf till låntagaren som bidrag för att täckaräntekostnaderna för botfenlånet. Det nya systemet med nettoavisering innebär atträntebidragsbeloppet delas upp pä en bostadslånedel och en bottenlånedel.Räntebidraget för bosfadslänedelen räknas av frän bostadslåneräntan vid varjehel- och halvårsskifte på samma sätt som . Räntebidraget förbottenlånedelen kommer däremot inte att som betalas uf perkalenderhalvärsskiffe utan dä låntagaren sknll betala ränta påbottenlånet. Systemet innebär således att utbetalningen avräntebidraget samordnas i tiden med låntagarens betalning nv räntor påbosfndslån resp, bottenlån. Systemet medger också aft utbetalningen avräntebidraget för bottenlånedelen kan ske direkt till bottenlånegivaren. Dettaär en förenkling både för låntagaren och för dem som administrerarlångivningen. Låntagarna märker själva övergången på så sätt aft de fårantingen en utgift på bostadslånet som de annars inte skulle ha fåtteller en högre utgift eftersom räntebidraget för inte längre isin helhet avräknas mot bostadslånet. De låntagare vars räntebidrag är högre änlänekostnaderna för bostadslånet märker övergången dessutom på det sättet attde infe som tidigare får det överskjutande räntebidraget kontant utbetalat fillsig per . Räntebidraget på bottenlånet för def senaste halvåret går istället i avräkning pä boffenläneräntan nästkommande förfallodag. Jag anser i likhet med att låntagarna sälångt möjligt bör belastas lika. Så blir ocksä fallet seff över helaränfebidragsperioden. Låntagarna får lika mycket räntebidrag i def nya systemetsom i det gamla. Eftersom nettoaviseringen kan medföra att enkontantufbetnlning till låntngarna byts ut mot ett inbetalningskrav knn detemellertid vid själva övergången uppstå ett likviditefsproblem för en delläntngnre, Dettn framhölls ocksä. som själv säger, i 1983 årsbudgetproposition. Uttalandet föranledde ingen erinran av . Hur stort likvidifetsproblemef blir i det enskildn falletberor bl, n, pä när kostnaderna pä bottenlånet aviseras. Det sker regelmässigttvä gånger per kalenderår. De låntagare för vilka bottenlånets förfnllodagnrligger tidigt varje kalenderhalvår får väsenfligt mindre likvidifefspäfresfningvid övergängen än de låntagare vars bottenlåneförfallodngnr ligger i slutet pävnrje knienderhalvår. Hur stort problemet blir beror också på när bostadslånethnr Ju äldre länet är dess mindre blir likvidifefpåfresfningen. Företrädare för och bosfadssfyrelsen hardiskuterat en rad åtgärder för att mildra likvidifefsproblemen i förekommandefall. Enligt vad jag har inhämtat avser att generellt flyttasenaste inbefainingsdagen.för första halvårets räntor och amorteringar påbostadslånet fill . Vidare avser bosfadssfyrelsen aff gelänsbostadsnämnden direktiv om att i svåra fall efter individuell prövningmedge ytterligare anstånd. Givetvis kommer ingen dröjsmålsränta att tas utunder anståndstiden. Om nettoaviseringen beträffande statliga bostadslån 3IVAR (): Jag tackar bostadsministern för svaret. Detär posifivt att bostadsministern i slutet av svaret antyder en beredskap attmedverka till att rätta fill de stora orättvisor som def nu tillämpade systemetmed nettoaviseringen av räntebidragen innebär. Däremot måste jag tyvärr konstatera att infe ensbosfadsministern tycks veta vilka konsekvenser systemet i verkligheten fär.Bosfadsministern påstår att alla låntagare blir lika belastade om man beaktarhela ränfebidragsperioden. Detta är inte sant. Bostadsministern glömmertydligen bort att när staten tjänar ränta pä aff räntebidragen betalas utsenare sä uppstår motsvarande eller högre kostnad hos den låntagare som färräntebidragen motsvarande fid . Jag skallförsöka belysa verkligheten med eff exempel. Villaägarna A och B bor grannar. Båda flyttade in i sinavillor . A fick sitt hypotekslån - således infe bostadslånet- utbetalt . För honom betyder den nya ordningen mednettoaviseringen ingen förändring ekonomiskt. Skillnaden blir bara att detmindre räntebidrag han får från staten på sin bosfadsläneavi kompenseras medmotsvarande avdrag pä ränfeavin från stadshypotekskassan, som har gett honombottenkrediten. B tyckte han hade tur när han fick sitt hypotekslånutbetalt än A, nämligen . har handock anledning att djupt beklaga detta. av det räntebidrag hanefter gamla ordningen skulle ha fått fär han nu först den 28december 1986. Banken vill självfallet inte vänta med räntebetalningen tilldess. B har som ganska nybliven villaägare och familjeförsörjare (två barn) en ansträngdekonomi. Genom noggrann hushållning och planering har B och hans husfru lyckatsklara sig ifrån att utnyttja dyra extra krediter. klarar de inte längre det.De måste gä till banken och fa ett extra län. Eftersom de infe har någonegentlig säkerhet att lämna, blir räntan och årskostnaden ca . NärB fär sitt räntebidrag , så är def fid för en nyräntebetalning fill stadshypotekskassan, och B har ingen chans att återbetalalänet. I familjen B:s knappa men välplanerade ekonomi blir detta ett stortbekymmer. Under hela räntebidragsperioden blir familjen B:s extra räntekostnadi sforieksordningen . Hur vill bosfadsministern förklara för familjen varförden skall få . i extra räntekostnader, samfidigt som familjen intebetalar en enda krona i extra ränta? Allt beroende på aff familjen hadeoturen aff fä sift lån nettoaviseringen beträffande statliga bostadslån Till saken hör aff familjen inte haft någon som helst möjlighet attpåverka tidpunkten för utbetalningen av hypotekslånef. Def är alltid banken sombestämmer när utbetalning skall ske, när pengar finns tillgängliga. Hur vill bostadsministern rätta till denna uppenbaraorättvisa? Det kan inte vara rimligt att staten skall spara pä ett sä ojämliktsätt! säger bostadsministern aff han i budgetpropositionen1983 ärligt talade om vad han tänkte göra, och då var det ingen som protesterade.Litet inlindat säger bosfadsministern att det egenfligen inte är han utanriksdagen som är ansvarig. Jag vill dä ställa frågan: Om bosfadsministern närbudgetpropositionen 1983 skrevs var medveten om dessa orättvisor, varför finnsdet inte en antydan om detta i budgetpropositionen? Är det rimligt att skall fä så bristfälligtmaterial från regeringen att det skall krävas ingående uredningar för affundvika orimliga orättvisor? Jag vill också fråga bosfadsministern om def är såatt vi i fortsättningen måste räkna med aff regeringen genom bristfälligredovisning försöker dölja besparingsförslagens orättvisor för aff fåriksdagens sanktion så att säga in . är jag väl medveten om behovet att spara för att minskabudgetunderskottet, men då måste jag ocksä fråga bosfadsministern; Varförbetalades kompensationen för fastighetsskatten avseende flerfamiljshus ut iförskott ? Hur stora ränteförluster har statengjort genom denna förskottsbetalning till bostadsföretagen? För att debatten om möjligt skall ge ettpositivt resultat för hårt drabbade villaägare, vill jag bidra med ett konkretförslag som undanröjer de värsta orättvisorna. Om alla som har förfallodag pä sina hypotekslån före den30 juni pä förfallodagen får utbetalt den del av första halvårets räntebidragsom avser fiden fr. o. m. t. o. m. förfallodagen, skullelikviditefspäfrest-ningar och räntekostnader bli mer rimliga och lika för allavillaägare. Förslaget innebär att det krävs en särskild beräkning vid första ufbetalning-en/netfoaviseringen av räntebidraget. Därefter blir rutinen lika mednu tillämpat system. Tyvärr innebär def dock en begränsning av besparingen, menjag förutsätter att bostadsministern har stort intresse av att skapa störrerättvisa och ställer därför frågan om bostadsministern är beredd att positivtpröva mitt förslag eller gärna något eget ännu bättre förslag. Först eff par mer principiella synpunkter medanledning av inlägg. Han frågar om det skall bli sä även i fortsättningen, attriksdagen fär ofullständiga uppgifter om de förslag som framläggs och som denskall fa ställning till. Def är så att resp. utskott har aff infordra deuppgifter som behövs för att utskottet skall kunna framlägga sitt förslag förriksdagen. Utskottet har i detta fall fått alla de upjigiffer som man begärtför att kunna framlägga ett förslag, och man har därmed ansett att beredningenav ärendet varit tillräcklig. IvarFranzén tillhör också - åtminstone med tanke på def inlägg som han gör ,och jag vill inte åberopa några andra-dem som tycker aft def är bra att detsparas, bara det infe är på det område som han är intresserad av själv. På detsättet går det inte att få fram besparingar och fä ned budgetunderskottet,inflationen och räntorna. Det är fack vare den politik som vi för som def ärmöjligt att gång efter annan sänka räntorna och därmed förbilliga kostnadernaför den typ av bostadsägare som nu talar om. Den räntesänkning som kom i gär betyder ju långt mycketmer. För en normal villaägare rör def sig kanske om fem gånger mer än vadfastighetsskatten betydde, den skatt som det var eff sä fasligt väsen om. Sedan till själva sakfrågan. Om man i ett sysfem där manarbetar med schablonmässiga metoder skall vidta ändringar, uppstår det ocksåproblem och svårigheter för några. Men jag skulle tro aft de låntagare som kanhamna i en sådan situafion som beskrev får räknas i promille. Dessutom är hans beskrivning infe korrekt i förhållandetill vad jag tidigare redovisade. För det första framflyttas, som jag har sagt,inbetalningsdagarna fill . För det andra vet attvederbörande kan begära jämkning hos skattemyndigheten och därmed fä tillbakaåtminstone av kostnaden. För det tredje är den uppkommande räntanavdragsgill. Vederbörande hamnar alltså infe i denna situation. Men även om man använder sig av dessa metoder - vilketväsenfligt minskar konsekvenserna - är vi tillräckligt generösa för att sägaatt om det ändå skulle uppkomma svårigheter är vi beredda aff ge anstånd sä aftvederbörande infe hamnar i en ohållbar situation. Vi har insett detta. De räntebesparingar som talade om är självakonsekvensen av förslaget. Staten har tidigare haft ett ufbetalningssysfem somhar inneburit att vederbörande låntagare har kunnat sätta in pengarna pä bankenoch fått ränta pä dem till dess att han skall betala räntan pä sina bottenlån.Vi tycker inte att det har varit särskilt bra att det har förhållit sig på detsättet. mister han denna ränteinkomst. Det är klart att def är ett sämrealternativ för honom än om man hade behållit def gamla systemet. Men def ärdenna ändring som leder till en besparing i statskassan. Jag tycker att det ärganska rimligt att man förfar på detta sätt. Jag är ömsint mot dem som råkar i stora svårigheter. Omdet skulle hända någon, är vi beredda aft vidta ätgärder för att undanröjaproblemen - def har jag nu redovisat. Om nettoaviseringen beträffande stadiga bostadslån 5IVAR (): Bosfadsministern är självfallet väl medvetenom aft detta är en ganska komplicerad materia. Jag har givetvis inte någonannan ståndpunkt än bosfadsministern när det gäller utskottens beredningssättoch kraven pä att utskott skall bereda en fråga. Men det kan inte hjälpas attdet finns tidsbegränsningar och att det ändå hade varit rimligt att det ipropositionen hade funnits signaler om de orättvisor som jag här har påpekat.Det tror jag att bosfadsministern kan hålla med mig om. Jag tvivlar fakfiskt påatt ens var medvetet om oräffvLsorna när det lade framförslaget. På den punkten kanske vi kan få ett förtydligande. Det var infe slumpmässigt som jag redovisade mina tvåexempel på förskoftsutbetalningen av kompensation för fastighetsskatten till iförsta Om nettoaviseringen beträffande statliga bostadslån hand debostadsföretag som har flerfamiljshus med räntebidrag. Såvitt jag förstår harstaten åtagit sig en avsevärd kostnad och gett dessa företag en betydanderänteintäkt genom aft de innan de skall betala utfastighetsskatten får kompensation för denna utbetalning. Om dessa pengar hade använts till aft göra förslagetavseende villaägarna mera rättvist - båda förslagen har ju lagts fram avregeringen - hade nettobesparingen i statskassan sannolikt blivit densamma,kanske större, Def är anmärkningsvärt att regeringen pä detta sätt i ena falletöverkompenserar och i det andra mycket orättvist belastar låntagarna. Det ärjust orättvisan i förslaget som jag vänder mig emot. Det är infe så, bosfadsministern, aff någon fidigare harfått räntesubventioner i förskott. Den regel som har funnits har inneburit affräntebidrag har utbetalats t, o, m, utbetalningsdagen, icke en enda dag iförskott. Vad som händer är att staten upp och 29 dagarfördröjer utbetalningen av räntebidraget. Det är detta som skapar orättvisa.Det är inte rätt att ett fätal av ett kollektiv skall bära hela skuldbördan. Förskjutningen av inbetalningen när det gällerbostadslånet har ingenting med mitt exempel aft göra. Jag har endast räknat medkostnaden för botfenlånet i hypotekslånef. Mitt exempel på denna punkt är heltkorrekt. säger aft de exempel hanredovisade inte är slumpmässigt utvalda utan två av många faktiskt föreliggandefall. Ja, jag skulle kunna säga aft det är exempel avseende tvä av nästan 220000 bidragstagare som redovisar, och de kan inte vara utgångspunktenför en generell förändring i det här sammanhanget. Vidare säger att han-inte har samma tilltrotill utskottets ledamöter och dess kansli som jag har. Där har vi möjligenskilda uppfattningar. Jag har stor tilltro till det arbete somufskoftsledamöterna och uf skottskanslierna utför för att granska det hela. Eftersom påstår att vi inte skulle ha varit tillräckligttydliga och därför kan ha vilselett utskott och riksdag skall jag, herr talman,be att få läsa upp vad vi skrev i propositionen, sä att var och en får tolkadef. Vi skrev med hänvisning till bostadslänekommittén följande: "Kommittén konstaterade bl, a, att det kan leda tillräntevinster alternativt ränteförluster för låntagare och staten beroende pånär förfallodagen för botfenlånen inträffar. Det kan också leda fill aftlåntagare hamnar i ekonomiskt trångmål, antingen till följd av att räntebidragetredan har använts för annat ändamål än det avsedda eller aft bidragen ännu intehar betalats ut när bottenlånet förfaller till betalning," Jag tycker inte, herr falman, aft vi har försökt döljanågonfing, utan vi har pekat på de konsekvenser som enligt vår mening skullekunna uppstå. Vad vi har gjort därefter är att vi intagit den generösahållningen att om någon råkar i svårigheter, skall vi ställa upp förvederbörande. Självfallet har vi därmed också gett svar pä frågan om vi varmedvetna om konsekvenserna eller inte. Hade vi inte varit def, skulle vi inteha skrivit på det sätt som framgick av vad jag nu har citerat. Det ärändå så, , att om man kan hitta exempel pä att några drabbas ochatt de kanske drabbas ganska hårt av defta - dock tror jag icke aft de drabbasså hårt som gör gällande - är den alldeles övervägande delen avlåntagarna posifiva till omläggningen. värdet så aff om räntebidragetvar större än kostnaden för bostadsläneräntan, dä fick en låntagare ut detöverskjutande beloppet kontant i handen. Om han lever i en knaper och besvärligsituation, är ju risken att han spenderar detta kapital innan han skall betalaav på bottenlånef. blir det fråga om en direkt betalning av dessa medel tillbottenlånegivaren, och det ser de flesta som en fördel. Beträffande frågan om kompensation för fastighetsskatten,som återkommit till två gånger, vill jag säga aff jag tycker attIvar skall komma ihåg att fastighetsskatten för flerfamiljshusen intevar någonting nytt, utan att def fanns en hyreshusavgift och att kompensationssystemetsammanhänger med det. Men om vill ha en diskussion omfastighetsskatten och kompensationssystemet, då begär han att vi skall ta uppen helt ny fråga. Den är välkommen ntt återkomma med, och dä skalljag besvara den, 7 (): Jag har definitivt stor tilltro tillutskottes både kansli och ledamöter i vad gäller såväl deras vilja som derasförmåga att analysera och utreda. Men det kan inte vara obekant förbostadsministern att det trots allt är ganska ont om fid för utredningsarbetet.Detta innebär begränsningar. Även om bosfadsministern anser att vi infe harrätt att kräva klara papper pä bordet, vore def mycket välbetänkt avbosfadsministern att ge oss sådana. Def skulle innebära aff vi finge ett änbättre beslutsunderlag för vårt arbete i . Jag kan inte underlåta attsäga aft jag tycker att det måste vara regeringens ambition att ge oss ettklarläggande och bra beslutsunderlag, särskilt i ett fall som detta, där defgäller en mycket krånglig fråga. Jag är alldeles övertygad om att det är ettfätal som har ett sådant kunnande och en sådan praktisk erfarenhet att de lättkan tränga in i den här problemafiken. Och jag här definitivt större tilltro än bosfadsministernfill den enskildes förmåga att själv förvalta sina pengar. Jag tror inte att vifrån den utgångspunkten behöver gä in på nettoaviseringen. Systemet som sådanthar jag till fullo accepterat. Nettoaviseringen har i sig en hel del fördelar,men övergångsbestämmelserna och besparingen drabbar människor sä olika - detrör sig om belopp från O till . Vi kan infe, bosfadsministern,fortsätta att låta sådana orättvisor ske. Låt vara aff det är ett fåtal somdrabbas, men de kan drabbas sä att de får gä från hus och hem. Bostadsministern säger nu att regeringen kommer aft ställaupp för dem, och def ser jag som ett mycket posifivt löfte. Def är viktigt affalla villaägare som drabbas så som jag beskrev i de exempel jag gav verkligennoterar detta löfte från bosfadsministern: Om de hamnar i en sådan härbesvärlig situation, då skall regeringen verkligen ställa upp för dem. Jag tycker ändå att def förslag jag har lagt fram innebäratt man följer precis samma ufbetalningsmönsfer som det vi har haft fidigaremen med tillämpning av en nettoavisering. Att det skulle vara någonting sombosfadsministern har något emot har jag svårt att förstå. Jag pekade pä att Om nettoaviseringen beträffande statliga bostadslån Om nettoaviseringen beträffande statliga bostadslån man på ettannat område, som vi skall fala om , sannolikt hade varitgenerösare och aff netfobesparingen, om man varit någorlunda likasinnad i bådafallen, skulle ha kvarstått. Det var def budskapet jag ville föra fram. Iefterhand kan def kanske vara svårt att rätta fill orättvisorna. Vad som ärviktigt - och def hoppas jag a tt vi är överens om - är aft vi mäste spara, menvi måste försöka spara sä ntt det drabbar nägot sä när rättvist. Vi kan infebelasta enskilda individer på ett orättvist sätt, för då får vi aldrigförståelse hos svenska folket för den sanering av den svenska ekonomin som ärnödvändig. 8 (): När den här frågan avgjordes i idecember gjorde jag ett kort inlägg i debnften. Från folkpnrtietssida accepterade vi den här förändringen men betonade vikten av just det somIvar nu har framhållit, nämligen att inte enskildn människor fick kommai kläm i samband med övergångsbestämmelserna. Vi framhöll ocksä behovet av affde berörda människorna informerades . Av det som hänt efteråt har jagförstått aft informationen varit ganska bristfällig. När massmedia - def harjag ett konkret exempel på - har försökt informera i dennn frågn med hjälp avlänsbostadsnämnden har det blivit uppenbara felaktigheter. Vad detta beror påkan man nnturligtvis inte här stå och avgöra. vill jag bara vädja till bostadsministern dels om enförbättrad information kring övergängsbestämmelserna, dels och framför allt ominformafion om de möjligheter som står till buds när det gäller att infe kommai kläm utan att ocksä fä anstånd med inbetalning och kanske även få annat stödvid en likvidifefskris. Jag hoppas aft den informationen blir betydligt bättreän vad informationen kring själva övergängsbestämmelserna har varit. Lät mig fill sägaatt jag delar uppfattningen aft informationen borde ha varit litet bättre, mensedan hade fattat sift beslut var det fråga om att träffa avtal medalla boftenlåneinsfifufen för att def här systemet skulle kunna bringas i hamn.Det har varit en ganska besvärlig och omsfjindlig process, och def har gjortatt det också tagit litet fid aft utforma en informafion. kan jag glädjaIngrid med att varje fastighetsägare kommer aft få eninformafion om alla sina egna kostnader och verkningarna av dem. Det här är såpass krångligt och så pass svårt att det knappast hjälper att informera viapressen och andra massmedia - det ar en direkt riktad informafion som kan varaav värde. Till vill jag säga att det inte vore någonkonst för mig att utlova hjälp till alln dem som har drabbats så hårt som vadIvar här beskriver, för de finns infe. Man behöver inte drabbas på detsättet: Man kan begära jämkning av sin skatt och tjäna räntan. Men jag går ettsteg längre, , och säger att om någon drabbats allvarligt i sambandmed övergängen-även om det inte är så allvarligt som beskriver-säskall vi försöka att hjälpa till. Det har jng redovisnt i mitt svnr, och det ärvi naturligtvisberedda atf ocksä redovisa utåt. vill jag säga till att jag delaruppfattningen aff detta är en utomordentligt besvärlig fråga. Utskottet har emellertid fått alla de informationersom def begärt, och pä grundval av det materialet har utskottet ° " lagtfram sitt förslag. Talmannen anmälde aft att till protokollet fä antecknat aft han inte ägde. räft tillytterligare inlägg. 10 (): Jag vill endast tacka bostadsminisfer för beskedet om aff mannu kommer att gå ut med en förbättrad information. attinformafionen - även om denna inte ges i form av konkreta exempel utan kanskebara i form av fiktiva exempel - ocksä når länsbostadsnämnderna. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Föredrogs och hänvisades 1985/86:128fill socialförsäkringsufskottet Beträffande detta ärende haderegeringen föreslagit aff skulle besluta att motionsfiden förkortadesfill . Kammaren beslöt förkortamotionstiden till aft utgå . 5 § Föredrogs och hänvisades 1985/86:320-322till skatfeutskottet 6 § Anmäldes och bordlades Proposition och skrivelse1985/86:126 Lag om näringsförbud, m.m. 1985/86:129 Flyktingpolitiken 7 § Anmäldes och bordlades 1985/86:20Anslag fill datainspekfionen (prop. 1985/86:100 delvis) 1985/86:18Arrendators räft till friköp 1985/86:19Vissa namnlagsfrägor 1985/86:22Anslag till (prop. 1985/86:100 delvis) 43 Prot.1985/86:96 betänkande 14marsl986 1985/86:12Ökat förtroendemannainflytande i försäkringskassorna m.m. 1985/86:10Svenskundervisning för vuxna invandrare (prop. 1985/86:67 och 1985/86:100 delvis) 1985/86:11 Anslag tillutbildningsdepartementet m.m, (prop, 1985/86:100 delvis) 1985/86:12 Anslag till centrala och regionalamyndigheter m,m, inom skolväsendet(prop, 1985/86:100 delvis)