prot · G90973 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag kan bara vädja till industriministern:Gör inte, oavsett vilket besked det blir, deras lidande onödigt långt! Många äralltför hårt drabbade, utan att dessutom behöva slitas mellan hopp ochförtvivlan i en evig ovisshet. Med all förståelse för att givetvis ävenindustriministerns situation är väldigt svår vill jag i likhet med många andravädja om ett besked om vad som blir regeringens ställningstagande. För det andra är det också av ytterst vital betydelse, omdet slutliga beskedet innebär en nedläggning av civila produktion, attföretaget får hjälp med en avvecklingsorder - gärna en order på tågfärjor tillTravemiinde, som det har talats om. En sådan hjälp är nödvändig för att dethela skall kunna ske i någorlunda ordnade former, utan att konsekvenserna blirdirekt groteska. Det är, för det tredje, också nödvändigt att se till attMalmöhus län fär rimliga möjligheter att klara upp en bekymmersam situation.Detta gäller egentligen oavsett vad som händer med , men vid ennedläggning av dess civila produktion blir situationen direkt akut. Någon tidning avslöjade vad somansågs utgöra viktiga delar i ett stimulanspaket för med omnejd. TV har i modifierad form relaterat likartade uppgifter. Även omindustriministern uttalat sig tar jag mig friheten att med några korta ordberöra några av punkterna i detta paket, eftersom jag utgår från attgrunddragen i den information som lämnats är riktiga. Ett steg sägs vara byggandet av en fast förbindelse överÖresund. I det här fallet utgår jag ifrån att diskussionen rör en bilbro mellanMalmö och . Odiskutabelt skulle en sådan på ett mycket aktivt sättkunna stimulera utvecklingen i hela . Men frågan är som bekant intehelt okomplicerad. Utredning har följt på utredning i åtskilliga decennier,utan att det gått att nå samstämmighet mellan parterna pä den svenska och dendanska sidan. För tillfället avvaktar vi ett danskt ställningstagande till enfast förbindelse över Stora Balt. Om regeringen lyckas få en uppgörelse till stånd, innebärdet helt klart en positiv stimulans för en hel region. Sysselsättningsmässigtinnebär det givetvis kortsiktiga vinster som byggandet pågår. Mendet verkligt intressanta är de långsiktiga fördelarna. Odiskutabelt skulle enfast förbindelse skapa möjlighet för nyföretagande och entreprenöranda. Därmedskulle vi pä ett aktivt sätt utnyttja de fördelar som har genomsitt geografiska läge, fördelar som vi i alltför stor utsträckningnonchalerat. skulle, med andra ord, inte längre utgöra den återvändsgrändsom det är . Ett annat steg sägs vara att förläggerbiltillverkning till . För regionen vore detta i högsta grad önskvärt, ochför en stor industri borde det inte vara ointressant att komma så mycketnärmare kontinenten, framför allt inte om vi sammanbinds med denna kontinentgenom en bro. Med tanke på det beslut som fattades om det s. k.Uddevallapaketet bör rimligtvis erbjudas sammavillkor som fick då. Det blir säkert anledning att återkomma till vidsenare fillfälle, men jag vill understryka att även utan en"Kockumskris" är situationen utomordentligt svär. Det är naturligtvis i den rådande situationenväldigt lätt att dra slutsatsen att de problem som präglar - och framförallt - är av regional natur. Men lika säkert som att Skåneär en del av , lika säkert är det också att problem av ären del av problem av . I ett samhälle som , där politikernas makt helatiden ökar, sker också en koncentration till huvudstadsregionen. Deskånska storföretagens koncernledningar har i ökande utsträckning flyttat tillStockholm, om de inte flyttat ut i . Nyföretagandet - inte minst iframtidsbranscher som elektronik - har sin tyngdpunkt i . Detta ärnaturligt i ett så politikerstyrt land som , där konkurrensfördelar ståratt vinna i goda kontakter med mäktiga beslutsfattare. I ett annat samhällsklimathade de främsta konkurrensfördelarna i stället kunnat utgöras av närheten tillde stora marknaderna, exempelvis EG. Sannolikt finns det ingen del av värt land som har så godautvecklingsmöjligheter som just . Det kanmöjligtvis verka litet underligt att påstå detta i tider när länalltmer utpekas som ett krislän. är det, som jag ser det, dags att i ställetsätta detta län på kartan som de stora möjligheternas län. Här finns godatillväxtmöjligheter. Här finns chansen att driva fram en positiv utveckling förhela värt land. Det kansynas överdrivet att jämföra tänkbara framtidscentra i med sådanai andra länder. Men om vi skall ha en möjlighet att hänga med i utvecklingen,sä måste sådana jämförelser göras. Om vi börjar dra nytta av förutsättningarnai , är det troligen där de bästa möjligheterna finns att forma ettsvenskt utvecklingscentrum. Men som vi har många fördelar saknar vi ocksåmycket av det som finns på andra håll i västvärlden: - Vi har enskeptisk inställning till företagare och entreprenörer. - Vi arbetarvidare i inkörda banor och ger politiker alltmer makt. De skapar nytt. - Vi harlöntagarfonder. Det har inte de. - Vi harregionala utvecklingsfonder. Det har inte de. - Vi har högaskatter. De har låga skatter. Ändå - eller kanske just därför -klarar de sig i många fall bättre än vi. Det manar till eftertanke. Allra sist: Trots alla problem och all dysterhet som i dagpräglar debatten är jag ändå optimist och tror pä en positiv framtid förMalmöhus län. Ge oss starthjälp att komma igenom en akut situation. Och låt ossdärefter få utnyttja den fördel som - och ingen annan del av vårtland -har, nämligen att ligga precis mitt i . 138 (): De senaste månadernas intensiva debatt omsituationen på arbetsmarknaden i och om konsekvenserna av eneventuell nedläggning av den civila fartygsproduktionen vid har medstor tydlighet visat att det inte enbart är de traditionella regionalpolitiskastödområdena som har sysselsättnings- och regionalpolitiska problem. Den myt som sä väl odlats av vissa debattörer omMalmöregionen som en sysselsättningsmässigt stark region borde nu slutgiltigtvara krossad. Det är bara att hoppas att även centerpartisterna skall inse attMalmöregionen är i stort behov av insatser för att klara sysselsättningen. Jag säger detta därför att ledande centerpartister underde har gjort sådana uttalanden sorn tyder på en motsattuppfattning. tog jag del av ett TT-meddelande, enligt vilket talar om ett välutvecklat södra och sydvästra . Diskussionen omkrisen i målas upp som en storm i ett vattenglas. Det här uppfattas som ett slag i ansiktet på alla detusentals Kockumsarbetare som oroar sig för.sin framtid. Det är klart att det i finns en radförutsättningar som borde kunna utnyttjas för en expansion.Befolkningsunderlaget är ganska stort och det geografiska läget är alldelesutmärkt. utgör en del av största närmarknad -Malmö-Köpenhamns-området. Inom räckhåll finns den europeiska marknaden. IMalmöregionen finns det universitet och högskolor, och regionen har tillgångtill expertis inom betydelsefulla forsknings- och utvecklingsområden. Vidarefinns det en bred yrkesskicklighet inom många företag i regionen. Trots möjligheterna och de goda förutsättningarna har Malmöre- De kriser som vi har upplevt inom textil-,beklädnads-, verkstads- och varvsindustrin har fått mycket stora återverkningarpå sysselsättningen i regionen. minskades Malmös andel avlandets totala industrisysselsättning. Inom tillverknings-och byggnadsindustrini har 9 000 arbetstillfällen försvunnit. Slutsatsen blir att det har pågått en avindustrialiseringi . Denna avindustrialisering har skapat obalans mellan tillverkningsindustrinoch övriga sektorer på arbetsmarknaden. När det gäller fillverkningsindustrin iMalmö visar ett räkneexempel att för att man skall uppnå samma relation som densom gäller för övriga riket - att vart fjärde arbetstillfälle finns inomtillverkningsindustrin - behövs det ca 7 000 nya arbetstillfällen. Trots att den öppna arbetslösheten i minskatunder det gångna året är arbetslösheten där fortfarande omfattande. Ca 15 000människor är nämligen öppet arbetslösa i - en siffra söm klartöverstiger siffran för riksgenomsnittet. Enbart i kommun omfattararbetslösheten 6 000 personer. Det betyder av befolkningen. I procenträknat är andelen arbetslösa således betydligt större i än i riket igenomsnitt. Det skall också framhållas att ett betydande antalpersoner sysselsätts genom arbetsmarknadspolifiska åtgärder. Ca 30 000 personeri står nämligen utanför den reguljära arbetsmarknaden. Det allt överskuggande hotet mot arbetsmarknaden iMalmöhus län utgör situationen vid . finns det 2 800 anställda vidKockums. Merparten av de anställda, ca 2 300 personer, arbetar med civilfartygsproduktion. En nedläggning av denna del av produkfionen skulle fåmycket omfattande konsekvenser för mångdubbelt fler människor, både i ochutanför . Förutom de anställda och deras familjer skulle mångaunderleverantörer beröras negativt. av varvets inköp görs hos svenskaunderleverantörer, av vilka merparten finns i . När det gäller sysselsättningen är således skälen för ettbibehållande av civila fartygsproduktion utomordentligt starka. Men detfinns Också en rad industripolitiska skäl till att man bör få fortsätta medfartygsproduktionen. kommer senare i den här allmänpolitiskadebatten att redovisa vilka de skälen är. De socialdemokratiska riksdagsledamöternafrån har i en omfattande motion lagt fram en rad förslag till ätgärdersom syftar fill att stimulera utvecklingen i Malmöomrädet. Vi är av denbestämda uppfattningen att det krävs en akfiv statlig medverkan om det skallvara möjligt att ta fill vara de möjligheter och de förutsättningar som finns iMalmöregionen. Vi säger för det första att det i det kortsikfigaperspektivet krävs att får en ökad andel av de totalaarbetsmarknadspolitiska insatserna. Det gäller beredskapsarbete,arbetsförmedlingsresurser, statliga byggen och liknande. För det andra säger vi att det behövs betydandenäringspolitiska insatser i . Vi pekar i motionen på några sådanaområden. Det gäller en vidareutveckling av varv med verksamheter ocksåutanför det 1985/86:73 ' traditionellafartygsbyggandet, exempelvis inom undervattensteknologin. Det gäller en statligsatsning på naturgas och ett energitekniskt centrum i . Det gäller enaktiv statlig medverkan till etablering av ny verkstadsindustri i regionen. För det tredje skisserar vi en rad ätgärder för att förnyaindustrin i och ge den en mer utvidgad forsknings- ochframtidsinriktning. Etablerandet av ett verkstadstekniskt centrum, utbyggnadenav det medicinsk-tekniska utvecklingscentret i och en satsning inomelektronik och bioteknik i samverkan med högskolan är några av våra förslag. För det fjärde säger vi att det är av mycket storbetydelse att det nu blir en lösning på den segslitna diskussionen omÖresundsförbindelserna. Bra förbindelser är en förutsättning för att Malmös ochMalmöregionens geografiska fördelar- närheten till den stora marknaden i Köpenhamnsom-rädetoch de europeiska marknaderna - skall kunna tas till vara. En broförbindelsemellan och skulle få utomordentligt stora positiva effekter förregionens näringsliv. Vi uppmanar regeringen att ta frågan på stort allvar ochatt ta upp förnyade överläggningar med danskarna, så att frågan slutgiltigtblir löst. Det är, herr talman, av nationellt intresse attutvecklingspotentialen i utnyttjas för den industriella förnyelsesom är nödvändig om vi skall kunna fortsätta pä den framgångsrika vägen attsanera den svenska ekonomin. För att genomföra de förslag som vi harpresenterat i motionen och för att på nytt vända utvecklingen i Malmöregionenså att fler människor blir sysselsatta och arbetslösheten minskar har viföreslagit att en sysselsättningsdelegation inrättas för samt attett investmentbolag, Finans, bildas med statligt stöd. Delegationensuppgift bör vara att föreslå och initiera åtgärder som kan förbättraförhållandena på arbetsmarknaden och skapa en positiv utveckling förnäringslivet i regionen, Delegafionens arbete bör vara tidsbegränsat och ske inära samarbete med regionala organ och berörda kommuner. Det är vikfigt att vi som kommer frånregioner som - som inte normalt sett brukar involveras iregionalpolitiska stödområden - deltar i de regionalpolitiska debatterna.Problemen på arbetsmarknaden kan inte bara förknippas med de traditionellastödområdena, utan det finns betydande problem också i ett område som Malmöhuslän och , Den debatt som har utspunnit sig tror jag har undanröjt en del av de missuppfattningarsom har rått om situationen i . Det finns en medvetenhet i Sverigeom att problemen är väldigt omfattande och att det krävs en rad åtgärder i vårregion för att människor skall ha en trygg sysselsättning. 139GUNNEL JONÄNG (c): Under den socialdemokratiska regeringen harklyftorna vuxit i samhället. Det är ett tilltagande missnöje medfördelningspolitiken. Det förefaller också som om regeringen indelar t.o.m. dearbetslösa i landet i olika kategorier, där somliga grupper är mer värda änandra grupper. Just nu ärdet inte de arbetslösa i skogslänen som är de mest intressanta för regeringenoch inte heller för massmedia, trots att det är där som de flesta arbetslösafinns. Jag kunde här konstatera att industriministerninte har en aning om den faktiska verkligheten, i varje fall inte den iGävleborgs län. Han hade inte heller intresse nog att lyssna på oss som lever iden verkligheten. Trenden är att regeringen går in med speciella regionalainsatser som innebär att det händer spektakulära ting, att storaföretagsnedläggelser genomförs och att arbetslösheten ökar snabbt. Bara för attvåra problem är gamla är de inte mindre. Regionalpolitiken måste inriktas på demest utsatta områdena. Det är uppenbarligen inte inne att tala om mitt län,. Ändå har detta län den kraftigaste arbetslöshetsutvecklingen.Hos oss genomförs företagsnedläggelser- många, men inte så stora.Arbetslösheten är högre än på de flesta andra häll i landet. Vi kan bara se hurdet är för ungdomarna i . Deras situation är oerhört dyster. Viligger sämst till i landet när det gäller arbetssituationen för ungdomar. Nästan en fjärdedel av våra ungdomar i åldern ärsysselsatta i ungdomslag. Medeltalet för hela länet är , I Söderhamnskommun sysselsätts av ungdomarna i denna ålder i ungdomslag, medansiffran för hela landet i medeltal är , Vi har alltså dubbelt sä mänga iungdomslag som medeltalet för landet. Siffrorna var hämtade frän , är det län som tillsammans med högsta arbetslösheten efter , Vi har aldrig haft en sä högarbetslöshet som under den socialdemokratiska regeringen trots att, enligtindustriministern, socialdemokraterna satt kampen mot arbetslösheten främst. För att få fram en realistisk arbetsmarknadssituation börman jämföra arbetslösheten i ungefär samma konjunkturlägen. Om man såledesjämför med , som länsarbetsnämnden gör, visar detsig att 1 844 fler var arbetslösa 1985 än 1980, Dessutom var ca 3 000 flerföremål för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Inför en konjunkturavmattning är arbetslöshetssituationensåledes mycket dyster. Vi går in i den med alldeles för hög arbetslöshet.Trendmässigt kan vi räkna med att arbetslösheten stiger framöver även om vi fåren säsongmässig nedgång , Vi har många sysselsatta genomarbetsmarknadspolitiska ätgärder, och marginalen för att öka de åtgärderna ärej särskilt stor när lågkonjunkturen kommer. Detta är djupt oroande. Länet är näst det län i landet som är mestberoende av basindustrin - med alla de problem detta för med sig i form avensidig arbetsmarknad. Basindustrin beräknas minska sysselsättningen under1990-talet. Den senaste tillgängliga industristatistiken visar att länetsindustrisys-selsatta 1983 minskade med 2 628 personer, vilket är en minskningmed , har länet en jämförelsevis liten offentlig sektor. Länet har också näst den lägstaförvärvsfrekvensen i landet, männen har låg förvärvsfrekvens - kvinnorna harännu lägre. Länet har den i siffror störstabefolkningsminskningen i landet, 1 425 personer. Samtliga kommuner minskar,med 2,1 %-en av de största procentuella minskningarna i landet. har i sina prognoser för räknat meden befolkning pä 290 000. Vi ligger redan nu betydligt under prognosen.Befolkningsminskningen betyder minskade kommunala skatteutjämningspengar.Bollnäs kommun t, ex,, som minskar med 193 personer, förlorar 1,8 milj, kr. Men det allvarliga är den snabba förändringstakten ocheffekterna av befolkningsminskningen. Med färre invånare, med större andeläldre, blir det sämre utveckling och förnyelse. Det behövs bebodda bygder förmiljö, för tillvaratagande av naturtillgångar, för försvar och beredskap. De norrländska ungdomarna har inte haft tillgäng tillhögre studier- de har måst resa söderut för studier. De har inte haft tillgångtill arbete - de har rest söderut för att få arbete. driver regeringen en medveten flyttningspolitik frånnorr till söder, Flytthjälp ges men inga medel för återflyttning.Länsarbetsnämnden går in med uppsökande verksamhet bland ungdomarna för att fådem att flytta till arbeten söderut - och det i en högkonjunktur. Friheten att flytta för studier och arbete skall alla ha -men ingen skall tvingas att flytta därför att politiker anser att det ärrimligt att arbetstillfällena lokaliseras söderut. Undersökningar visar att det framför allt är arbetarna somtar skada av flyttningen. De blir sjuka oftare efter flytten. De får sämre jobboch sämre bostad och får mindre kontaktnät. Personer från socialgrupp 1 och 2fär mindre problem - de flyttar ofta som ett led i karriären. En tidigare undersökning visade att i femglesbygdsområden hellre ville ha stöd för att bo kvar i regionen än flytthjälp, är ett län med kvalitet. Det är kvalitet påSandvikssfålet från , det är kvalitet på Hälsingefuran och det ärkvalitet på människorna. Vårt län har goda framtidsmöjligheter. Men det behövs andra tag från statens sida. måste vi tavara på resurserna i bygd och natur och människor. behövs en genomtänktutvecklingsstrategi. behöver vi bäde vision och realism, och vi behöversamordning. behövs en särskild X-delegation - är X-län -nu behövs ett särskilt X-paket, En X-delegation skall ses som en temporär åtgärd. Vi harlagt fram förslag om detta i en särskild motion frän påGävleborgsbänken, Det bör vara en liten grupp, bestående av några länsbor medkunnande och initiativkraft och förmåga att ta tag i problemen, att omorienteraföretag och hitta nya kopplingsmöjligheter. De bör kunna ta vara på alla deuppslag och initiativ som ortsbefolkningen själv bidrar med. Med i delegationenbör också finnas representanter för arbetsmarknads-, industri-, utbildnings-och kommunikationsdepartementen, inte minst för att åstadkomma samordningmellan olika samhällssektorer. Från i har vi lagt fram enmotion med förslag till olika åtgärder och därvid sagt att utbildningen spelaren nyckelroll när det gäller en positiv utveckling av näringsliv ochsysselsättning. Jag skall inte gå in sä mycket pä förslagen. Efter att halyssnat på industriministern fann jag att min viktigaste uppgift här i kvällvar att informera om den faktiska situationen, om verkligheten i Gävleborgslän, eftersom industriministern uppenbarligen inte kännertill den, Prot. Vihar i en partimotion framställt olika förslag, och har 6februari 1986 talat om dem. Det gäller att stärka de mindre och medelstoraföretagen, det ~ ', ~ handlar om olika ytterligare medel tillteknisk forskning, småföretagsutveck-ling osv. Vi vill också bibehållaäterflyttningsbidraget, vi vill ha ökat stöd till utvecklingsfonder,länsanslag, hemslöjd, hantverk etc. Regeringoch riksdag måste sätta till alla krafter för att minska arbetslösheten ilandet, var den än förekommer. Och hemma i länet måste länsborna resa sig somen man - över parti- och yrkesgränser -, fortsätta sitt engagemang, använda sigegen kreafivitet och kraft, ställa upp för sin region, men också ställa krav påstatsmakterna för insatser, för utveckling och framtid i . Kammaren beslöt att förhandlingarna skullefortsättas vid morgondagens sammanträde. 20§ Kammaren åtskildes kl, 23,48.