prot · G90932 · 1985-12-31 00:00:00 — Det är beklämmande attutskottsmajoriteten inte vill erkänna att många ungdomar efter detatt de slutat - som inte gett dem vad de ville ha - får tillbakasitt studieintresse och vill skaffa sig vidareutbildning eller ge enarbetsgivare bevis på sina aktuella kunskaper. För mig är det en gåta attutskottsmajoriteten förmenar dem den rätten. Jag vill fråga företrädarna för utskottsmajoriteten:Tycker ni verkligen att dessa bestämmelser gagnar eleverna? Vi moderater anser att alla elever utan tidsbegränsningoch andra hinder skall ha rätt att genom kompletterande studier och prövningarförbättra sina betyg - och det viktigaste av allt - få tillgodoräkna sig dem imerithänseende. Där är ju den springande punkten, som jag tror varken eleverna,deras organisationer eller föräldrarna har blivit rätt upplysta om. Ettexempel: En elev får betyg 3 i engelska i avgångsbetyg. år tillEngland eller , kommer hem med fördjupade kunskaper, tenterar och får betyg5. Men när vederbörande elev söker högre utbildning är det ändå det först givnabetyget som räknas i merithänseende, trots att elevens kunskaper i ämnet liggerhögt över vad slutbetyget från skolan anger. Det måste vara det senaste bevisetpå de kunskaper man har som skall gälla. Jag yrkar bifall till reservation 13. Reservation 14 består av tre krav som hänger ihop. Detförsta kravet är att skall uttala att kunskapsmålet skall gesprioritet bland skolans mål. Bara på det sättet kan eleverna ges den nödvändigabasen för fortsatt utbildning och yrkesliv. Goda kunskaper är det bästa stödetför elevernas UtveckHng till harmoniska människor och ansvarskännandesamhällsmedlemmar. Ett sådant uttalande avvisas av utskottsmajoriteten, somdärvidlag grundar sig på vad man sagt i tidigare betänkanden. Men man vänderinte blickarna utåt mot verkligheten i skolan. Vi begär också åtgärder för att ge ämnesstoffet ettrimligt innehåll. har blivit något av en "Mädchen furallés". Den ena uppgiften efter den andra har lagts på skolan utan att manfunderat över så väsentliga frågor som om uppgiften får plats på schemat ellerom den kan vara så viktig att den får inkräkta på skolans huvuduppgifter. Vibegär därför förslag om en genomgång av ämnena och deras innehåll för att geämnesstoffet en rimlig omfattning i förhållande till timplanerna. För det tredje begär vi förslag om större möjligheter förelever att på högstadiet välja tillvalsämnen och studieinriktning. Tiden förtiHval bör utökas från en tiondel - som det är - till en fjärdedel avstudietiden på högstadiet. Till skiHnad från vad som är möjligt bör tillvalkunna göras också inom ämnen som finns på den obligatoriska timplanen. Herr talman!Avslutningsvis yrkar jag bifaH till reservation nr 14. Grundskolefrågor m. m. 124YLVA (): I utbildningsutskottets betänkande nr 1behandlas en mängd motioner som rör . Till betänkandet är fogade enrad folkpartireservationer, som jag något vill kommentera. I reservation nr 2 tar vi upp krav på entidigarelagd skolstart. I de flesta länder som är jämförbara med börjarbarnen skolan tidigare än här. senast är det som beslutat att barnenskall börja skolan . Det innebär att dessa barn jämfört medsvenska barn i samma ålder får ett eller extra träning i att läsa,skriva och räkna. Betydelsen för barnens framtid är uppenbar. I och med attregeringen i budgetpropositionen biträder tidigare framfördaförslag att utvidga tiden för svenskämnet har man också accepterat att barnenbehöver mer och djupare kunskaper i det språk som senare skall bH derasviktigaste redskap i vuxenvärlden. En skolstart har uppenbara fördelar.Samtidigt som man från inlärningssynpunkt kan utnyttja det pedagogiskt mestlämpade tillfället, ger man barnen möjlighet att få extra träning avbasfärdigheter. Det senare är inte minst viktigt i ett högt utvecklat samhällesom vårt, där ständig utveckling och förändring kräver allt längre och alltmergedigen utbildning av medborgarna. 9 protokoll 1985/86:31-32 Grundskolefrågor m. m. En utbyggnad av barnomsorgen, somaviseras i proposition 1984/85:209, innebär dessutom att allt fler barn kommeratt vara väl hemmastadda i en förskola med språkliga aktiviteter,begreppsbildningsövningar och skapande lekformer, när de kommer upp isexårsåldern. En utbyggd förskola ger således ytterligare argument för kravetatt barn skall få möjlighet att börja skolan än . I reservation nr 6 tar vi upp frågan om undervisning ochbetyg i orienteringsämnena på högstadium. I det sammanhanget villjag återge vad som stod i propositionen om läroplan för , signeradBirgit ; Det ligger enligt min mening ett stort värde i en sådan samverkanöver de traditionella ämnesgränserna. Jag har därför föreslagit att kursplaneni orienteringsämnena blir så utformad att den underlättar en sådan planering.Att tid avsätts för fördjupningsstudier i form av olika teman som elever ochlärare väljer innebär dock inget krav på en sådan ämnesövergripandeuppläggning. Ämnesgruppsmålen i Lgr 80 rymmer såväl ämnesmål som olikaämnessamverkansmål. 1 flera sammanhang kan man dock se hur regeringen medskolöverstyrelsens hjälp driver kravet att lärarna hädanefter skall sättablockbetyg i orienteringsämnena, trots att något sådant beslut inte alls ärfattat. Mot den bakgrunden anser vi att betyg i fortsättningen skall sättas ivarje enskilt ämne för sig. reservation nr 7 behandlar skolkonferensensstatus. Vi anser att man skall påbörja en försöksverksamhet med beslutandeskolkonferenser. En sådan försöksverksamhet kunde omfatta t. ex. vissa frågornär det gäller arbetstidens förläggning, utformande av fria aktiviteter ellerfrågor om miljön. Utskottet avstyrker vårt motionskrav med motiveringen att enarbetsgrupp inom demokratiberedningen inte anser att formerna för samråd skallregleras centralt. säger emellertid demokratiberedningen attelevinflytandet skall stärkas och att rätten till inflytande skall regleras icentrala bestämmelser. Det är detta vi har tagit fasta på. Här finns ettutomordentligt tillfälle att tillförsäkra både elever och föräldrar den rätttill inflytande som man från regeringshåll säger sig verka för, ett inflytandesom direkt skulle gälla den närmaste miljön och de närmaste arbetsförhållandena. I detta sammanhang har vi också uttalat som ett självklartdemokratiskt krav att eleverna själva skall få avgöra vem som skallrepresentera dem. är så inte fallet. Från flera håll har vi fåttrapporter om att det är skolstyrelsen som bestämmer vem som skall representeraeleverna på de olika skolorna. Ur demokratisk synvinkel är detta oacceptabelt. , alltså ,bestämde i enighet att fristående skolor skulle kunna få statsbidragom de uppfyllde vissa villkor. I beslutet bemyndigade regeringen attenligt vissa riktlinjer fördela statsbidrag till de fristående skolorna fr. o.m. Efter riksdagsbeslutet har det emellertid varit slut påenigheten. Den socialdemokratiska regeringen har på olika sätt försöktförhindra eller fördröja beslutets ikraftträdande eller på annat sätt göra detbesvärligt för de fristående skolorna att arbeta. För , som har engenerös inställning till de fristående skolorna och stor respekt för deras sättatt arbeta, är ett sådant agerande oacceptabelt. I utskottsmajoritetens yttrande vill man ge sken av att defristående skolorna behandlas väl. I budgetpropositionen har dock regeringenskurit ner förslag beträffande medel för de friståendeskolorna med . Enligt uppfattning är det angeläget attföräldrar i större omfattning än vad som är möjligt inom det offentligaskolväsendet skall kunna påverka sina barns utbildning. Ett sådantställningstagande leder till att ansökningar om statsbidrag till friståendeskolor bör prövas mer generöst än . Vid en sådan prövning bör också ettallmänt intresse för dessa skolors verksamhet beaktas. Vi anser t. ex. att detär ett allmänt intresse att tillgodose välgrundade önskemål från föräldrar. Detta resonemang för över till reservation nr 11, somgäller statsbidrag till fristående skolor med finska som undervisningsspråk.Under förutsättning att undervisning i svenska ges i den omfattning som gällerför hemspråksklasser i finska i bör statsbidrag kunna utgå ocksåtill sådan fristående skola. Förutom att en sådan skola tillgodoser välgrundadeönskemål från den finsktalande befolkningsgruppen kan den också ge värdefullaerfarenheter till kommunernas grundskolor. Den sista av reservationer behandlarmotionskravet om inrättande av pedagogiska frizoner. Syftet med den pedagogiskafrizonen är att ge det enskilda rektorsområdet eller den enskilda skolanmöjlighet att pröva nya undervisnings- och organisationsformer. De bestämmelsersom gäller gör det omöjligt för t. ex. ett antal lärare vid en skola somvill pröva alternativa undervisningsmetoder att utforma det arbetslag somskulle passa just för de aktuella behoven. I stället anställs personal efterandra urvalskriterier, I en tänkt pedagogisk frizon skulle centralaöverenskommelser kunna träffas som gör det möjligt att vid en enskild skola gåifrån gällande regler, rutiner och urvalskriterier, I betänkandet hänvisas till frikommunsförsöken, men närman ser på de ansökningar som har beviljats och framför allt på dem som haravslagits, står det fullständigt klart att dessa försök inte ger något utrymmeför pedagogiskt nytänkande. Med hänvisning till vad jag har anfört villjag yrka bifall till reservationerna nr 2, 6, 7, 10, 11 och 12, Grundskolefrågor m. m. 125PÄR (); Det betänkande som vi nu behandlar tar upp enmängd olika frågor som har väckts av olika motionärer . Jag skallinte försöka beröra dem alla utan väljer ut några stycken som också harbehandlats i en del reservationer. När man tittar på mängden reservationer kanman få intrycket att det finns en väldig splittring i dessa frågor, att det ärväldigt stora åsiktsklyftor. Men när man sedan jämför reservationerna och vadsom står i utskottets skrivning upptäcker man att skillnaden i många fall ärganska hårfin. Det är t.o.m. så att man frågar sig vilken funktionreservationen egentligen har. En av de frågor där åsiktsskillnaderna förmodligen inte ärfullt så stora som förekomsten av reservationer ger vid handen är den omtidigarelagd skolstart. Där har några reservanter begärt att nu skallta ställning till tidigarelagd skolstart. Denna fråga har ju behandlats avförskola-skola- Grundskolefrågor m. m. kommittén, som har tittat på ett antal alternativalösningar. Detta utredningsbetänkande är nu föremål för remissbehandhng, ochdet är en väl etablerad tradition att inte föregriperremissbehandling av ett utredningsförslag. Det är en anledning till att vi förvår del inte har gått in i en sakprövning av denna fråga, trots att det finnsen motion om skolstart också från centerhåll. Vi tycker alltså att vi skallhålla på principen att inte föregripa vad remissinstanser kan tänkas säga omett utredningsförslag. En annan fråga som kan förefalla kontroversiell är den omämnesövergripande undervisning i orienteringsämnen. Även här finns ett parreservationer, där det mycket eftertryckligt framhålls att man måste bibehåHaämnenas identitet. Om man ser närmare på vad reservanterna reserverat sig mot,upptäcker man att utskottsmajoriteten egentligen har precis samma uppfattningsom reservanterna. Utskottsmajoriteten hänvisar till ett tiHkännagivan-de somriksdagen gjorde med anledning av en centermotion, som gälldebehandlingen av ett betänkande om lärarutbildning. Där framhöll man mycketeftertryckligt vikten av att man bibehåHer ämnenas identitet.Utskottsmajoriteten säger följande: "Utskottet vill med anledning av vad som anförs imotion 1984/85:2818 slå fast att det i Lgr 80 inte är fråga om att ersättastudierna i de enskilda orienteringsämnena på högstadium med entotalintegrering av ämnena i ämnesblock. Undervisningen skall bestå av bådeämnesundervisning och ämnesövergripande undervisning." Såvitt jag förstår är detta samma inställning som denreservanterna har. Frågan om varför man egentligen har reserverat sig kvarstårfaktiskt. En annan fråga som jag gärna vHl beröra ärmoderatförslaget om att skall göra ett uttalande om att kunskapsmåletskall vara avgörande. är det så, vilket också utskottet framhåller, att detsägs i skollagens första paragraf att den genom samhäHets försorg bedrivnaundervisningen av barn och ungdom har till syfte att meddela eleverna kunskaperoch öva deras färdigheter samt i samarbete med hemmen främja elevernas utvecklingtill harmoniska människor och till dugliga och ansvarskännande samhällsmedlemmar.Vill man lyfta fram kunskapsmålet, skulle man möjligen kunna invända att detskulle vara fel att också ha ambitionen att skolan i samarbete med hemmen skallfrämja elevernas utveckHng tiH harmoniska människor och till dugliga ochansvarskännande samhällsmedlemmar. Jag vet inte om reservationen på denna punktskall uppfattas som ett avståndstagande från det sistnämnda, men det vore litetförvånande. Jag tror att det även här egentligen finns en bred samstämmighet omatt skolans viktigaste uppgift är att förmedla kunskaper och färdigheter. Meneftersom det här redan står i skollagen, skulle det vara litet egendomHgt omriksdagen dessutom skuHe ge regeringen detta till känna. Fristående skolor är ytterligare en fråga som jag skullevilja beröra. Här finns det också reservationer från såväl moderater somfolkpartister - men inte från centerpartister. Jag vill gärna framhålla att jaginte tror att det finns någon som helst åsiktsskillnad i sak mellan i varjefall och när det gäller inställningen till friståendeskolor. Vi har ju i enighet beslutat om riktlinjerna för regeringen beträffandebidragsgivningen till fristående skolor. Det var ett centerpartisfiskt statsrådsom lade fram den proposition som låg till grund för riktHnjerna, Folkpartiethar velat ha ett riksdagsuttalande om generositet vid behandhngen avansökningar från fristående skolor. Även vi tycker att det är önskvärt att manintar en generös attityd, men tror inte att det är särskilt meningsfullt medett riksdagsuttalande av det här slaget. För vår del följer vi noga regeringenstillämpning av riktlinjerna. Om vi skulle märka att riktHnjer inteär tillräckliga för att åstadkomma en sä generös behandling avbidragsansökningar från fristående skolor som vi anser vara motiverad,återkommer vi till och föreslår de ändringar i riktlinjerna sombehövs. Vi tycker att detta är den lämpliga tågordningen. Om dessa inte ger avsett resultat, får gå in och ändrariktlinjerna för regeringens beslut. Men i sak tror jag alltså inte att detfinns någon skillnad i synsättet mellan i varje fall och . Fårjag ta upp en fråga, där vi har funnit anledning att reservera oss.Det gäller frågan om djurdissektioner. Frågan kan uppfattas som rätt Hten blandde många frågor som behandlas i betänkandet, men för många elever är den faktisktviktig. I biologiundervisningen i skolan har man i viss utsträckningdissektioner av djur. Djuren avHvas bara för det här ändamålet. Naturligtviskan man ifrågasätta om detta är det rätta sättet att lära ut hänsyn till djuren- att i skolans regi avliva djur enbart för att man skall få se hur de ser utinuti. Men så här gör man aHtså, Det tycks också vara utskottsmajoritetensuppfattning att elever som av etiska skäl inte vill vara närvarande undersådana här lektioner inte skall ha rätt att avstå utan i princip kunna tvingasatt delta. Man förutsätter visserligen att läraren kan göra en bedömning, meneleven har alltså ingen rätt att avstå från den här typen av lektioner. Detberor alltså på lärarens bedömning. Sedan jag väckte motionen har jag fått bekräftelsepå att det faktiskt inte är så, att läraren i alla sammanhang ger eleven rättatt slippa den här typen av moment. Det finns fall då eleven har tvingats attnärvara vid dissektioner som då av eleven upplevts som djupt motbjudande. Dennatyp av undervisning - i vissa fall förenad med tvång trots etiska invändningar- tycker vi, som sagt, inte är det rätta sättet att hos eleverna skapa enriktig inställning till djuren. Därför har vi reserverat oss i reservation 15,till vilken jag härmed yrkar bifall, I övrigt vill jag med detanförda yrka bifall till utskottets hemställan. 126 GEORGANDERSSON (s): Det har redansagts att ett stort antal frågor behandlas i detta betänkande frånutbildningsutskottet. Om jag har räknat rätt rör det sig om 57 motionsyrkanden.Det är inte möjHgt att kommentera alla, inte ens alla reservationer, i ettrelativt kort inlägg, och jag skall begränsa mig till ett fåtal. Förstnågra ord som gäller frågan om tidigare skolstart. Jag hänvisar inledningsvistill vad redovisade från utskottsmajoritetens skrivning.Folkpartiet och vill ha en tidigarelagd skolstart, men med litetolika modell, om jag förstår det hela rätt. tänker sig förlängdgmndskola, från nioårig till tioårig. Man tror sig kunna genomföra detta inomsamma kostnadsram. Jag måste säga att det nog är något av ett önsketänkande. Jagundrar om det är riktigt genomtänkt, och jag vill fråga : Ärfolkpartiet berett att förorda en tioårig grundskola även om det skulle visasig att den ändå kostar väsentligt mera än den nioåriga, som vi nu har? avslöjar inte hur lång skolplikt mantänker sig, men jag gissar att man håller fast vid den nioåriga. Med denmodellen måste vi väl ändå få en sämre grundskola. Jag lyssnar gärna tillBirgitta Rydles kommentarer i det avseendet. Socialstyrelsenhar ju fått i uppdrag att utarbeta pedagogiskt program för olika delar avbarnomsorgen. Med detta bör det bli möjligt att få in pedagogiska inslag ibarnets undervisning och fostran tidigare än vid grundskolestarten . Jagövergår sedan till frågan om undervisning och betyg i orienteringsämnena påhögstadiet. Denna fråga tas upp i reservationerna 5 och 6. I reservation 5, sommoderaterna står bakom, säger man inledningsvis: "Inlärning och därmedkvahteten i undervisningen är beroende av att ämnesgränser upprätthålls,"Jag tycker att det är ett väldigt kategoriskt uttalande, och jag tror inte attdet har täckning i den pedagogiska forskningen. Inlärningen underlättas i mångafall, menar jag, genom att man närmar sig lärostoffet från ettämnesövergripande betraktelsesätt. Jag undrar om det inte är viktigare attdiskutera frågan utifrån behovet av att kunna levandegöra och konkretiseralärostoffet än att föra den något sterila diskussion som har förekommitom ämnesövergripande resp, ämnes-bunden undervisning. Mankan ta många exempel. Om man skaH undervisa om skogsdöden, så kan man snabbtkonstatera att det är många ämnen som kommer in i bilden. Det är kanske kloktatt börja utifrån de problem som eleverna faktiskt upplever när de läsertidningarna och ser företeelser i naturen. Därav kommer man framtill att här involveras ett flertal olika ämnen -kemi, geografi, biologi, ochkanske flera. Jag tror att ett sådant angreppssätt också stärker motivationen,' Moderaternasäger att för ämnesövergripande arbetssätt krävs att lärare arbetar iarbetslag. Det betraktar de, om jag förstår reservationen rätt, som ettproblem. Mot den bakgrunden skulle jag vilja rekommendera ochandra i denna kammare att ta del ay ett reportage i senaste numret avLärartidningen. Där beskriver man arbetet i en skola i . Lärarlagetskapar trygghet och trivsel, sägs det. Alla elever som går ut årskurs 9 iHögalidsskolan i har fullständiga betyg. Förstörelse eller andradisciplinproblem finns inte på skolan, och om låg sjukfrånvaro är en mätare påtrivsel så trivs både elever och personal. Detär viktigt att eleverna känner trygghet i sin klass och i sin skola, heter deti intervjun med rektor och lärare på skolan, I den modell som man har påHögalidsskolan består tryggheten bl, a, i att eleverna har ett eget klassrumoch ett lärarlag med få lärare som de har möjlighet att lära känna ordentligt. Deterkänns att det i början fanns en del ämneskonflikter, men tycker alla attdet här sättet att organisera undervisningen fungerar bra. Innehållet iundervisningen är nog ganska traditionellt, säger en lärare. Men med lärarlagetanvänder vi våra resurser på det bästa sättet. YtterHgareen kommentar i detta reportage: Det sägs att en av de stora fördelarna med attjobba tillsammans är att man kan arbeta med svenskan i alla ämnen. Jag tror att det ärviktigt att se hur det fungerar på fältet innan man teoretiskti försöker beskriva problemen. Det här visar att detta att arbeta ilärarlag kanske inte är ett problem, utan framför allt en möjlighet som man börta vara på ute i skolorna, vilket man dess bättre gör i allt högreutsträckning. Både och folkpartisterna betonar lärarensfrihet. Ja, lärarens frihet att välja arbetssätt gäller. Men det kan väl intevara förbjudet för oss att ha en mening om vad som. Jag vill ocksåän en gång citera ur statsrådet anförande i propositionen omgrundskolans läroplan. Citatet finns återgivet i reservation 6 av ,och där säger statsrådet : "Det ligger enligt min mening ett stortvärde i en sådan samverkan över de traditionella ämnesgränserna. Jag har därförföreslagit att kursplanen i orienteringsämnena blir så utformad att denunderlättar en sådan planering." Det Hgger väl ändå ett syfte bakom dettauttalande, en önskan att utveckla arbetet i den riktningen. Betygssystemet har vi sagt skall utformas efter det sättpå vilket undervisningen faktiskt bedrivs. Det är vad utskottet har uttalat.Nu vänder på detta. I reservation 6 hävdas att ämnesövergripandearbetssätt inte bör drivas så långt att förutsättningarna för en betygsättningi varje enskilt ämne går förlorade. Menar verkligen att det ärbetygsättningen som skall reglera hur undervisningen skall bedrivas? Det måsteväl ändå vara fel? En reservation om vertikalt organiserade skolenheteråterkommer i det här betänkandet. Jag vill bara kommentera det på följandesätt. Den nya lärarutbildningen underlättar anordnande av grundskoleenhet medårskurs 1-9. Det framhåller vi i betänkandet. är det bara 10 %av grundskoleenheterna som har denna vertikalitet. Jag undrar: Anser moderaternaatt det är önskvärt att öka denna andel? En annan fråga; Vilket är viktigast,att länka ihop skilda stadier eller att länka ihop högstadiet medgymnasieskolan? Jag menar att det är viktigare att försöka länka ihop de treohka stadierna inom . När det gäller debatterna om fristående skolor vill jaggärna koppla ihop mina kommentarer tHl vad utskottet säger beträffande vissaläroplansfrågor. Vi har ett ganska långt citat i betänkandet, på s. 16. Jagtycker faktiskt att det är värt att nästan i sin helhet återge ikammardebatten, för att också få det till protokollet. Där heter det: "Att stärka demokratin och skapa ökadjämlikhet i samhället är grundläggande för det svenska skolväsendet.Utbildningen spelar följaktiigen en stor roll för fördelningen av välfärd ochinflytande, för den kulturella miljön och för att förbereda människor för enaktiv samhällsverksamhet. För att nå de uppställda målen krävs enligt utskottet enyttre organisation av skolan som präglas av enhetlighet. Hela utbildningenunder är tillgänglig för alla. Därmed har man närmat sig ettav jämHkhetsmå-len, att ge alla ungdomar oberoende av bostadsort och ekonomiskbakgrund en bred grundutbildning och lika möjligheter tiH fortsatt utbildning idet frivilliga skolväsendet. Genom ett gemensamt innehåll i undervisningen hargrunden lagts till gemensamma referensramar för ungdomarna. Ett annat uttryckför samma strävan har varit och är att ge skolklassen en allsidig socialsammansättning. På så sätt möts människor med olika social bakgrund, med Grundskolefrågor m. m. olika erfarenheter och värderingar. Därigenom kan bryggorav förtrogenhet och respekt slås mellan grupper och individer. De övergripande målen om demokrati och jämHkhet kan enligtutskottet bäst tillgodoses inom ramen för en enhetlig organisation." Det var ett långt citat men jag tycker att det är värt attåterge. Jag skall till det koppla ett kortare citat ur betänkandet, där vibehandlar frågan om fristående skolor.