prot · G909149 · 1985-12-31 00:00:00 — Moderata samlingspartiet har i ett antal motioner tillårets lagt fram förslag om förändringar inom den ekonomiska politiken, skattepoliti ken, näringspolitiken, småföretagarpolitiken, regionalpolitiken, etc. De 20 föreslagna riktlinjerna måsteenligt vår mening få ligga till grund för en omläggningav politiken inom dessa områden, innan vi kan komma till rätta Prot.1985/86:149 med undersysselsättningen i Norrlandslänen. Regionalpolitiken, m. m. Men även ett antal socialdemokratiska riksdagsmän har imotioner visat hur otillfredsställande situationen är i resp. hemlän.Socialdemokratin har alltsedan regionalpolitik började bedrivas i vårt land fördrygt använt sig av en enda modell: mer pengar till beredskapsjobb,till arbetsmarknadsinsatser, fler regionala paket med mer pengar när allt harkraschat, miljard på miljard till de statliga företagen, som ofta varit i kris.Socialdemokratin har försökt finna någon sorts genväg i sin modell. Det finns inte någon annan väg mot fler jobb än atttillverka varor och tjänster som människorna-marknaderna frågar efter och ärberedda att betala för. Varför har socialdemokrater så svårt att förstå det härsammanhanget? Vi skall satsa på långsiktiga jobb, på produktion av varoroch tjänster som efterfrågas och som får till följd att jobben växer fram påett naturligt sätt. Konstlad sysselsättning skapar ingen tillväxt och ingenutveckling. Det är inte tillräckligt att enbart lita tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder, fler beredskapsjobb eller att försätta byggaut den offentliga sektorn, bygga skolor, polishus, industrihus, vägar eller attösa in mer pengar i företag i kris. Regionalpolitiken och arbetsmarknadspolitikentillsammans med andra politikområden måste samlade bli mer effektiva och meroffensiva. Detta når vi genom ökad utbildning, produktutveckling och enmedveten satsning på framtidsbranscher. Det krävs bl. a. en annan ekonomiskpolitik, en annan skattepolitik som medger utveckling, tillväxt och expansion.Detta gäller inte bara Norrlandslänen utan hela vårt land. Enligt länsstyrelsernas egna prognoser överbefolkningsutvecklingen kommer de fem Norrlandslänen att mellan åren 1980 och1990 förlora 22 000 människor, framför allt unga, till storstadsområdena. Hurär det möjligt för er socialdemokrater att berömma er av ett sådant scenario? Antalet flyttlass ökar nu med accelererande fart. Bara desenaste tre åren -med socialdemokratisk regering - har antalet utflyttade frånskogslänen ökat med ca 15 000 personer. Även under denna flyttlassepok är detsärskilt inlandet som drabbats. finn;; det många byar i inlandet somsaknar unga människor. På många håll har nästan alla barn, ungdomar ochmedelålders flyttat till storstadsområdena. Vad får er socialdemokrater att troatt norrlänningar applåderar den utvecklingen? fordras det 55 000 nya jobb iNorrlandslänen för att alla skall kunna stanna kvar: 18 000 i , 9 000i , 10 000 i och 13 000 i . Dennaeftersläpning skulle ha varit ännu större om inte utflyttningen ökat de senastetre åren. Tror ni socialdemokrater att er politik ger utrymme för en ökning avsysselsättningen upp till dessa tal? Den har inte gjort det hitintills. Kommervi över huvud taget att kunna bibehålla det antal jobb vi har? I samtliga Norrlandslän är det ungdomen som drabbassärskilt hårt av bristen på jobb. av ungdomarna i vissa kommuner saknar ett arbete, och detta i en konjunktur som ger våra företag möjlighet att sälja näst intill allt vi producerar. Vad händer, socialdemokrater, med sysselsätt ningen i den konjunkturavmattning som kommer? Vad händer i Norrlandslä- 121 Prot.1985/86:149 nen, som är så beroende av goda utlandsaffärer? Hur kan nisocialdernokra- ter vara så nöjda med att upp till20 % av vår ungdom går utan ett jobb i vissa Regionalpolitiken 111. m. Har ni satt er in i vad som kommer att hända i inlandskommunerna?Vilken beredskap finns för ett mörkt scenario? Vi befarar att så länge socialdemokraterna får igenom sinaregionalpolitiska förslag i öch så länge den nuvarandeskattepolitiken och ekonomiska politiken består, så länge kommer vi att få drasmed regional obalans. Småföretagens roll i utvecklingen av Norrlandslänensnäringsliv inför 1990-talet är klart underskattad. Det är inte de stora företagsetabieringarnasom är den framtida utvecklingen. Den tiden är förbi - orn den nu någonsinfunnits. Det är de många små företagen - vare sig de redan finns eller kommeratt etableras - som är den framtida modellen för industriell utveckling ellerutveckling av tjänsteproduktion. höjdes med den tredje vägens politikskattetrycket inom företagen i vårt land med . Detta innebäratt det norrländska näringslivet påfördes skatter och avgifter med tillsammansca . Anser ni socialdemokrater att den skattepolitiken harfrämjat utveckling, tillväxt och expansion i Norrlandslänen? Anser ni att detföreligger något samband mellan vårt höga skattetryck och det faktum attSverige har de flesta företagskonkurserna i västvärlden? Socialdemokratisk politik gynnar inte Norrlandslänen -detta kan klart slås fast. Sammantaget innebär effekterna av den fördapolitiken - dä alla politikområden beaktats - en fortsatt utflyttning; alltfler står utanför den ordinarie arbetsmarknaden, och det blir en fortsatt snabbutglesning av inland, Flyttlassen kommer att fortsätta att rullasöderut. Inlandets barn kommer inte längre att finnas där, herr talman. Jag vill ställa ytterligare några frågor till densocialdemokratiska företrädaren i den här debattomgången, . Detgäller den tredje vägens politik. Kapital bundeti fastigheter, varulager, inventarier, maskiner, goodwill etc.förmögenhetsbeskattas hos företagaren. För att klara av detta tvingas företagarentill ofta abnorma personliga uttag från sin rörelse, vilket hindrar en normalutveckling och tillväxt i hans företag. Alltför ofta tvingas företagaren attsälja ut sitt företag för att klara av att betala förmögenhetsbeskattningen ochför att inte äventyra sitt företags bestånd. Anser ni socialdemokrater attdetta är rimligt? Vi har en avvästvärldens högsta räntor. De ligger över jämförbara länders. Påvilket sätt anser ni socialdemokrater att detta främjar utvecklingen iNorrlandslänen? Löntagarfondernadränerar det norrländska näringslivet på hundratals miljoner . Det ärvinstmedel som borde ha fått vara kvar och arbeta som riskkapital förutveckling och expansion i de egna företagen. I stället har dessa medelinlevererats till löntagarfonderna, som använt dem till börsspekulation ochklipp på fondbörsen. har beräkningsmässigt 340 milj. kr.förts från de norrländska företagen till de ,-f-y stora börsföretagens aktieägare iVolvo, , , Alfa Regionalpolitiken, in. etc.Inte minst är Nordfondens agerande på den svenska aktiebör- PrOt.1985/86:149 sen ett avskräckande exempel på snabba placeringar och klipp. Påvilket sätt anser ni socialdemokrater att löntagarfonderna harmedverkat till utvecklandet av det norrländska näringslivets expansion ochtillväxt? De storastatliga och kommunala monopolföretagen motverkar på olika sätt privatainitiativ inom områdena tjänster, vård och varor. Service till människor iallmänhet hamnar i riskzonen när privata serviceföretag hindras i sinutveckling. Hur gagnar detta Norriandslänen? Utvecklingsfondernaoch andra regionala fonder har alltmer förlorat entreprenörandan i sin verksamhet- om de nu någonsin haft den. ligger stora summor pengar på långabankräkningar och i obligationer, i stället för att användas tillföretagsetableringar, sorn riskkapital i företag som vill starta. På vilketsätt har detta gagnat Norrlandslänen? Hur kan ett nejtill att domänverket säljer ut mindre delar av sin mark till jordbrukare ellerskogsbrukare som komplettering av redan befintlig mark vara till hjälp iNorrlandsjordbrukets utveckling? Genom atthindra företagare att göra avdrag för forskning och utveckling harsocialdemokraterna hindrat en naturlig utveckling inom de mindre företagen. Definns företrädesvis i Norrlandslänen. Hur kan detta gagna de norrländskaföretagen? Den tredje vägens politik är etthinder för en offensiv utveckling, enligt mitt sätt att se det. Moderat politik ger samlat ett alternativ som bättreskulle motsvara våra ambitione;r om bättre balans inom de olika regionerna. Föratt Norrlandslänen skall nå tillväxt och utveckling och därigenom få en ökandearbetsmarknad, krävs det, som vi ser det, att moderat politik får ettkraftigare genomslag. Samtliga politikområden måste samverka. D Skattetrycket måste sänkas. Skattpå kapital bundet i företagen slopas helt. Den offentliga sektorns monopolskall medge ökad konkurrens från privata initiativ. Rader av förbud och hinder måstebort. Dessa fungerar som effektiva hinder för utvecklingen av ett friarenäringsliv. En regional politik som mer siktarpå okonventionella lösningar och generella metoder måste till. Vi skall hindraatt arbetslösheten flyttar från ett visst företag till ett annat. En fortsatt satsning på de mindrehögskolorna är absolut nödvändig. Sänktakostnader för företagen i form av lägre arbetsgivaravgifter och egenavgifterbehövs. Vi föreslår därför i en av våra motioner sänkningar i helastödområde A, vilket innebär i huvudsak inlandet. För att minskatröskeleffekterna föreslår vi sänkningar i stödområde B. Denna politikskulle verksamt bidra till att allt näringsliv, förutom de statliga verken,fick den tro som behövs för att företagen skall vilja utveckla ochexpandera. Hur kan ett nej från socialdemokraterna och kommunisternai detta avseende vara till hjälp för utvecklingen i Norrlandslänen? Regionalpolitiken, m. m. Jordbrukets roll i bevarandet av en levande landsbygdmåste mer uppmärksammas. Eftersom vi har bestämt oss för att behållasysselsättningen inom näringen, bevara ett öppet landskap och ta hänsyn tillförsvarspolitiska överväganden, är det också rimligt att vi låter jordbruketfå en reell möjlighet att utvecklas, så att näringen förmår ge dem som sysselsättssin bärgning. Vi har här ett gemensamt ansvar. , herr talman: Den kommission som föreslås kanbli ett steg mot en bättre regionalpolitik. Låt oss ge oss den chansen! Jag yrkar bifall till samtliga moderatareservationer i arbetsmarknadsutskottets betänkande 1985/86:13. 131ULLA ORRING (fp): För oss som möter glädjeämnen ochproblemställningar i livet i skogslänen framstår med all önskvärd tydlighethur oengagerat och alltför ringa framtidsinriktat som regeringen nu hanterar deregionalpolitiska målen om en balanserad utveckling i landets olika delar ochom att människor skall ges tillgång till arbete oavsett var de bor i landet.Detta betygar också den debatt som har förts här . och har som folkpartietsrepresentanter framfört en del av våra synpunkter. Jag tänker nu fylla pä medytterligare några. Vi kan alla konstatera att situationen äralarmerande och dyster, särskilt vad gäller befolkningsutvecklingen. Samtligaskogslän har kraftigt åderlåtits genom utflyttning till de redan överhettadestorstadsområdena. förlorade nära 1 300 människor,1 250, 1 425 och 560. Ja, även för Värmlandoch redovisas liknande dystra befolkningssiffror. Endast förVästerbotten redovisas positiva befolkningsströmmar, tack vare och dessuniversitets utvecklingskraft. Sammantaget har inneburit enåderlåtning av i huvudsak unga människor till ett antal av 11 000. Det skalljämföras med det positiva tillskott på 17 800 som underborgerlig regim gav. Det är därför förvånande och nonchalant att densocialdemokratiska regeringen accepterar nuvarande avveckling. Det är de unga,som utgör själva livsnerven i vårt samhälle, som flyttar. Med utgångspunkt i värderingar ocherfarenheter krävs det , herr talman, en skyndsam samordning av tillgängligaresurser för att på olika vägar stärka och utveckla såväl skogslänensbefintliga tillgångar som andra gemensamma tillgångar. För att bibehålla en levande bygd och samhällen medviktiga servicefunktioner och som ger arbetstillfällen är nuvarande åtgärderklart otillräckliga. Trots att det inom finns såväl ettregionalpolitiskt råd som en arbetsgrupp med särskilt ansvar fördecentraliseringsfrågor, måste konstatera att hittillsvarandeinsatser har kännetecknats av bristande samordning och okänslighet förkonsekvenserna av beslut inom olika statliga sektorer. Jag hade tänkt fråga hur det har gått med detregionalpolitiska rådets aktiviteter. Industriministern lovade ju i denregionalpolitiska debatt som vi förde häri kammaren mer resurser till och en bredare sammansättning avrådet. har vi fått höra en del av vad sorn skall komma till, meneffekterna av dessa åtgärder återstår att bevaka. Det behövs nu krafttag föratt vända utvecklingen. Det är många som har uppehållit sig kring detönskemålet. Jag tänker särskilt på utsatta grupper som ungdomar ochkvinnor, som lämnar skogslänen, eftersom nya jobb saknas. Jag tänker på jordbruket, sorn i skogslänen kämpar motstatsmakternas oginhet. väntas bortemot 7 000 personer förlorasina arbeten eller få sina försörjningsmöjligheter försämrade, om intenuvarande avveckling stoppas. Jag tänker på gruvindustrin, som står inför storaomställningsproblem. Fortsatt prospektering och brytning är inte längre någotsjälvklart med nuvarande marknader. Jag tänker på jord-, skog- och gruvindustrin, som avtradition har utgjort basnäring för skogslänen. Låt oss komma ihåg att närNorrland en gång kolonialiserades lockade statsmakterna nybyggare tillskogslänen just för att bättre kunna tillvarata tillgångarna på skog och malm.Dä behövde staten naturresurserna. Då behövde man människorna för industrinsutveckling. Det behövs nu en ny strategi för utveckling av skogslänen. Detkrävs en nationell samling. Så allvarligt ter sig läget. Vice talman och jag hartillsammans med kamrater i och moderata samlingspartiet i motionframfört förslag om att en kommission bör tillsättas. Andra talare har före migi dag preciserat sammansättning och uppgifter. Utöver detta vill jag tilläggaatt en sådan kommission skulle på ett helt annat sätt än vad som sker i daginitiera, samordna och bearbeta kort- och långsiktiga projekt som kan stärkaregionernas näringsliv. var den ekonomiska tillväxtenofta en given utgångspunkt. måste regionalpolitik i större utsträckningbli ett medel för att mobilisera de resurser som finns runt om i förökad tillväxt. Och här behövs samordning. Låt mig belysa nuvarande situation från ett samhälle iVästerbotten, nämligen . Det finns säkert andra bygder runt om i landetmed samma erfarenhet. Norrforsborna beslöt sig för att konkret försöka stoppautflyttningen från byn. Man gick samman för att bygga ett industrihus.Länsanslaget hjälpte byborna. Det är det länsanslag som vi i villförstärka ytterligare. Man "gav järnet" och byggde med egenarbetskraft detta industrihus. Här finns nu ungaentreprenörer och hantverkare som hyresgäster. Barnfamiljerna stannar, skolanblir kvar, bagaren fortsätter att baka sina bullar osv. Men hotmoln finnsockså. varslar om indragning av postkontoret. Kundunderlagetsviktar, säger man. Den ena myndigheten vet inte vad den andra gör. Så är detatt leva i glesbygd. SJ rationaliserar - turerna mellan och drasin och stationer läggs ner. Det lilla kundunderlag som fanns försvinnerdefinitivt utan att SJ i klartext behöver säga att linjen upphör. Företagensmöjligheter att nå marknaden söder ut försvåras. Överlevnaden för näringarnaförsvagas. I reservation nr 7 i arbetsmarknadsutskottets betänkande Regionalpolitiken, m, m. Prot.1985/86:149 beskriver utförligt syftet med en särskild kommission:attrevidera den förda regionalpolitiken, som så gruvligt misslyckats under Regionalpolitiken, ni. socialdemokratiskregi, och att studera och värdera den ekonomiska tillväxtens betydelse för denregionala utvecklingen. vill se ett land i balans, och däri ingår enfungerande regionalpolitik. Men ni socialdemokrater vänder er emot förslaget.Jag beklagar att inte insikten finns. Detta är mer än anmärkningsvärt, eftersomde socialdemokratiska riksdagsledamöterna med i spetsen haravlämnat en likalydande motion. Jag skall citera ur socialdemokraternas motionA427: "Kommissionens mål bör vara att före hösten 1986presentera förslag som kan formuleras i ett 'Skogslänspaket' av åtgärder föratt stoppa utflyttningen från de sju nordligaste länen." Det här är ett förslag som vi folkpartister ställer upp påoch som kommissionen skulle arbeta med. Men tydligen har motionärerna drabbatsav eftertankens kränka blekhet. De avvisar nämligen nu förslaget. Så fort bytersocialdemokraterna fot. Jag vill fråga , som är talesman för socialdemokraterna:Har ni övergett förslaget? Blev utvecklingen i skogslänen som ni lovat väljarnaoch är det nu så bra att det inte behövs några ytterligare åtgärder? Även vpkhar i en motion lagt fram liknande förslag om en kommission. Klyftorna i växer. Regional obalans råder.Utskottsmajoritetens skrivning förutsätter att regeringen tar nödvändigainitiativ, om den regionala balansen skulle försämras. Hur djupt skall den bittra kalken tömmas, och skallskogslänen raderas ut? Det är min fråga till . Med det anförda yrkar jag bifall tillreservation 7 om en särskild kommission, till reservation 14 om fortsattomlokalisering av statlig verksamhet, till reservation 21 om deregionalpolitiska medlens allmänna utformning, till reservation 34 om översynför mer omfattande differentiering av socialavgifter, till reservation 38 omhögsta belopp för IKS-bidrag och sist men inte minst till reservation 68 om ettökat länsanslag. Allra sist: Det behövs nya initiativ, om utvecklingenskall kunna vändas. Klockan är nu en minut i tolv. 132 (): Enligt den socialdemokratiskautskottsmajoriteten är regionalpolitiken - av det nu framlagdautskottsbetänkandet att döma - inte längre en fråga för . Enligt socialdemokraternaär regionalpolitiken en fråga antingen för länsstyrelserna eller förBergslagsdelegationen eller för regeringen. På 115 punkter i hemställanavstyrks ett eller flera yrkanden med just motiveringar av detta slag. Att vifrån utskottets sida skulle försöka påverka är tydligen uteslutet. Jag tycker att det är underligt - för att inte säga nästanoförskämt - att socialdemokraterna anser att det inte finns några alternativa förslag bara därför att flera partier inte har någon gemensam reservation. I en demokrati utgör vartenda förslag, enligt min åsikt, ett alternativ och vartenda förslag skall diskuteras. 126 Mom. 68-79 handlar omNorrlandsproblemen. styrks iaktuella delar. I sammanfattningen under rubriken i PrOt.1985/86:149 länen står det: . Regionalpolitiken, in. "Avslutningsvis tar utskottet upp utvecklingsproblemi skilda landsdelar och avstyrker därvid yrkanden i en rad motioner om insatserav skilda slag för att främja utvecklingen i län och regioner." Medhänvisning till att mycket har gjorts från regeringens sida när det gällerNorrland anser utskottsmajoriteten att de förslag från regeringen somföreligger är helt till fyllest. Orn den förda politiken nu varit så bra. varför upplevs dåingen förbättring? Utflyttningen fortsätter och därmed avfolkningen avNorrlands inland. Jag får samma känsla sorn , attNorrlandsproblemen har funnits så länge att man har vant sig vid dem. Men detär just tidsperspektivet som är sä viktigt att komma ihåg. befinner sig nu i ett helt annat läge än vidförra utflyttningsvågen. Det finns nämligen inte längre någonbefolkningsbuffert, inte någon buffert för jordbruket, det går inte att tänkasig att kommunerna skall fortsätta att höja kommunalskatten för att kompenserasig för skattebortfall i samband med flyttlassen, för att kompensera sig förhöjda driftskostnader i förhållande till en minskande befolkning och höjdakapitalkostnader per capita och ändå stå där med outnyttjadeinvesteringar. Det är en ren samhällsekonomisk förlust. På det viset blir det ingen egen kraft eller dynamik kvar,framför allt inte i inlandet. Befolkningsströmmar och kapitalströmmar går barai en riktning-i ett dynamiskt samhälle måste de gå i båda riktningarna. Hårhade skatteutjämning kunnat vara ett bra instrument, om det varit rättutformat, för att vända en ström, vilket vi också har tagit upp i centernsreservation nr 41. Norrfondens medel och deras användning har tidigare integynnat företagen i skogslänen speciellt. En ändring som gör att fondernaavvecklas och som gör det möjligt att använda medlen bättre skulle ocksåpåverka dessa kapitalströmmar i rätt riktning. ordförande, professor ,framhåller att en arbetsgrupp behövs för att lösa de problem som finns, därföratt det inte längre räcker med punktinsatser. Det behövs, enligt honom ochmånga andra, paketvisa investeringar, där det tas hänsyn till flera områden påsamma gång. Vi har sett Bergslagenpaket och Malmöpaket, men Norrlandspaketetuteblev. Vad har länsstyrelser som inte andra länsstyrelser har?Frågan uppkommer då jag ser utskottsmajoritetens motiv till förstärkning avden kända Bergslagsdelegationen. Här anser majoriteten att en delegation behövs med encentral, samordnande roll för genomförande av föreslaget program. Likaså ärdet delegationens uppgift att avgöra den geografiska inriktningen av in.satserna,inte länsstyrelsernas. I är det däremot, enligt sammautskottsrnajoritet, länsstyrelserna som skall prioritera inom länet ochregeringen som skall tala om den geografiska inriktningen. Länsstyrelsernaskall däremot klara av samordningen uppe i . En konsekvens imotiveringarna vore välkommen. har en negativ befolkningsutveckling ochåldersstruktur, som flera här har talat orn tidigare. har dessutom en högre arbetslöshet i genomsnitt än landet i övrigt. Dock hänvisar utskottet till att den har minskat 127 Regionalpolitiken, m. m. Ja, tacka för det! Det året flyttadeju flera tusen människor bort från - hur skulle annars dessa siffrorha sett ut? Läget har inte förbättrats. I den nämnda centerreservationen har vi också pekat påbehovet av ökade satningar på kommunikationerna. Det är inte stora motorvägarsom behöver, utan det är beläggning på vägar inåt landet så attframkomligheten ökar. behöver därför också förstärkning av broar. , som är mitt län, ärt. ex. en tredjedel av broarna iundermåligt skick och klarar inte av tung trafik - vilken är oerhört omfattandei länet. Det går inte att etablera en industri vid en väg sornavstängs vissa tider . Det går till slut inte heller att bo vid en sådanväg, då alla måste kunna ta sig till sitt arbete . I propositionenliksom i utskottsbetänkandet erkänns att produktionsbetingelserna när detgäller fysiska transporter inte är likvärdiga med i andra delar av landet, ochdet är faktiskt sant. Vägunderhåll ger jobb spridda över hela regionen. I betänkandet säger man att omfattande investeringar har gjortsi anläggningar och vägar. Ja, det beror ju naturligtvis på vad man jämför med.Jämför man med landets övriga satsningar är det fråga om minimibelopp. Av 900miljoner får de åtta skogslänen 150 miljoner, dvs. Dessa län täckertillsammans av landets yta. Då kanske orimligheten i utskottsmajoritetensförnöjda yttrande framstår tydligare. Utskottsmajoriteten skriver: De stora avstånden gör detslutligen särskilt betydelsefullt med goda järnvägs- och flygförbindelser. Vi kunde med andra ord ha förväntat oss särskilda insatserpå dessa områden, t, ex. en Link. Såvitt jag vet fattade nyligenbeslut om att vissa flygplatser inte skulle komma med iresultatutjämningssystemet. Flyget i fick alltså inte sin del. Vidsamma beslutstillfälle sade socialdemokraterna, med viss hjälp, nej tillupprustning av och andra viktiga delar av järnvägsnätet. Manaviserar dessutom indragningar av persontrafik från kuststäderna tillstambanan. Alltihop stick i stäv mot vad som står i betänkandet. Jag tyckte att sade att infrastrukturenär livsviktig. Kommunikationerna hör hit. Då tycker jag att ni i beslut skallvisa att ni verkligen tycker detta. har i flera motioner pekat på att utflyttning avstatliga förvaltningar skulle innebära en förstärkning för del. INorrland har vi inte upplevt någon större aktivitet för att åstadkomma detta. Iavsnittet om talar man mer om den privata tjänstesektorn och dessutflyttning. Skulle staten föregå med gott exempel tror jag att det skulle varalättare att få industrin att följa exemplet. Men det är min bedömning.