prot · G90957 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:57 1 § Meddelande om svar på interpellation 1985/86:76 AnL 1 Utbildningsminister : Herr talman!Med hänvisning till riksdagsordningens 6 kap. 1 § får jag meddela att dåinterpellanten ej var i tillfälle att ta emot svaret på avsedd dag, kommer jagatt besvara interpellationen . 2§ Svar på interpellation 1985/86:72 om slopande av förmalningsavgiften på vissbrödsäd har frågat mig om jag är bereddatt vidta åtgärder så att förmalningsavgiften på brödsäd som bevisligen odlatsutan kemiska bekämpningsmedel och "konstgödselkväve" kanslopas. har vi här i landet påbörjatutvecklingen mot en livsmedelspolitik, där livsmedlens kvalitet och hänsynen tilldjur och miljö står i förgrunden på ett helt annat sätt . Jag villunderstryka att den effektivitet vi eftersträvar i livsmedelsproduktionen intekan bedömas enbart enligt kortsiktiga ekonomiska kriterier. Produktionsformersom leder till försurning av mark och vatten eller som ger skador och sjukdomarpå våra husdjur är inte i verklig mening effektiva. Att det inte heller i allalägen är effektivt att satsa på ökad kvantitet visar inte minst de storaöverskott av jordbruksprodukter som pressar lönsamheten ijordbruket och som kan leda till höjda matpriser. En politik med den inriktning som jag inledningsvis angavkräver en helhetssyn på livsmedelssektorn - en samlad livsmedelspolitik. Sedan den socialdemokratiska regeringen tillträdde hösten1982 har också en rad åtgärder vidtagits på livsmedelsområdet som innebär enklar kursomläggning. Låt mig nämna de viktigaste. Genom livsmedelspolitiska beslut har en tryggadförsörjning med . fullgoda och hälsosamma livsmedel gjorts tilllivsmedelspolitikens viktigaste mål. Det har också slagits fast att jordbruket ochlivsmedelsproduktionen måste ta hänsyn till kravet på en god miljö och tillbehovet av en långsiktig och planerad hushållning med våra naturresurser.Jordbruket skall således i möjlig utsträckning använda miljövänligaodlingsmetoder som bidrar till en Om slopande av förmalningsavgiften på viss brödsäd gödhushållning med mark, vatten och växtnäring och vidare i rimlig utsträckningbedrivas så, att det bidrar till att bevara genetisk vai'iation och värdefulladelar av fauna och flora,i odlingslandskapet. Regeringen uppdrog åt skogs- och jordbruketsforskningsråd att utarbeta ett omfattande forskningsprogram om alternativaproduktionsformer i jordbruket. Uppdraget har slutförts ochremissbehandlats. Regeringen har lagt fram en proposition om dennaforskning. arbetar på regeringensuppdrag med ett sammanhållet program för livsmedelsforskning. Det skall omfatta en helhetssyn pålivsmedelskedjan och utgå från konsumenternas krav på kvalitet hos våralivsmedel. Detta program anknyter till det jag nämnde och kommer att geoss bättre kunskaper om sambanden mellan olika produktionsformer och matenskvalitet. Sist men inte minst vill jag nämna att påregeringens förslag har beslutat om avgifter på kemiska gödsel- ochbekämpningsmedel. Syftet är att uppnå en från hälso- och miljösynpunktnödvändig minskad användning av dessa medel. Avgiftsbeläggningen innebärgivetvis också en konkurrensfördel för den form av jordbruk som inte användersådana medel. En omedelbar insats för kvalitet och miljöhänsyn ilivsmedelspolitiken kan enligt min mening vara att öka möjligheterna tillkvalitetsbetalning inom jordbruksprisregleringen på områden där man redan nuobjektivt kan fastställa önskvärdheten av vissa åtgärder. Regeringen avser inomkort att ge statens jordbruksnämnd i uppdrag att överväga sådana möjligheter.Hur en kvalitetsbetalning skall utformas för att bäst gagna sitt syfte fårprövas i detta sammanhang. AnL 3 ALFSVENSSON (c): Jag vill tacka jordbruksministern försvaret påmin interpellation. Det är först som vi fått enuppmärksammad debatt runt våra livsmedels kvalitet. Personligen har jag alltidvarit övertygad om att miljödebatten kommer att tillspetsas och bli vida merresolut den dag när vi får klart för oss att det som kallas livsmedel kanskeinte alltid gör skäl för beteckningen. Jag tycker man skall ha all förståelseför att människor blir gränslöst upprörda när de får upp ögonen för att derasmat har en diskutabel kvalitet. Man kan ju inte med bästa vilja i världen påstå att detpolitiska etablissemanget alla gånger varit vare sig pådrivande ellertijiräckligt observant för att främja livsmedelskvaliteten. Jag tyckeremellertid att man i jordbruksministerns svar kan spåra en kursändringbeträffande både språkbruk och viljeinriktning, och detta hälsas givetvis medstor tillfredsställelse. har ett litet antal jordbrukare vägrat attställa lönsamheten framför kvalitetskraven. Jag har all förståelse för attjordbrukaren i regel måste acceptera jordbrukspolitiken och sätta tilltro tillde råd och påståenden som jordbruks- och odlingsexpertis ger. Men nog finns detanledning att beundra den grupp som trots en tidigare ganska spefullinställning från det jordbrukspolitiskaetablissemanget hållit ut och vågat och velat gå emot strömmen. Jordbruksministern lyfter i sitt svar fram de satsningarsom först nu görs på forskning om alternativa produktionsformer. Ja, ingen kanju påstå att de alternativa odlarna, de odlare som velat och vill odla enligtvad man menar är ett biologiskt-ekologiskt riktigt system - dvs, ettkemikaliefritt system - har haft några nämnvärda forskningsanslag på sin sida.Att nå produktionsökningar har, såvitt jag förstår, varit forskaresoch experters ledstjärna. Jag är helt övertygad om att vi inte bör ochfaktiskt inte har moralisk rätt att förhala stödet till de alternativa odlarna.Men i synnerhet är det vårt ansvar visavi konsumenterna och deras självklararätt till biologiskt, ekologiskt och giftfritt odlad mat som bör driva oss. har vi jämt och ständigt fått oss tilllivs jeremiader om det s, k, livsmedelsöverskottet. Först driverjordbrukspolitiken bönderna att producera det maximala och forskare ochexperter till att ge de för kvantiteten bästa råden. Sedan, när böndernalyckats, kommer kritiken mot att exporten av livsmedel måste subventioneras. Närmare en miljon ton säd för humankonsumtion exporterasvarje år. Varje kilo måste subventioneras med ca . Det rör sig således omrejäla subventioner, ca 700 milj, kr, . Jag vågar påstå, herr talman,attde som odlar utan konstgödselkväve och kemikalier inte har varit med om attframbringa den s, k, överproduktionen, som måste subventioneras när denexporteras. Ca brödsäd utgör den svenskahumankonsumtionen. Det är för den kvantiteten som kvarnarna skall betala den s,k, förmalningsavgiften på /kg. Ca 540 miljoner betalas således iförmalningsavgifter. Under valrörelsen kom livsmedelskvaliteten upp tilldebatt nu och då, Stockholms-Bagarns bullar och ägg varstoff i massmedia. Socialdemokraterna deklarerade då helt frankt att avgifterna i jordbruket skall bort. Vid den allmänpolitiska debatten här iriksdagen efter valet försökte få atttala om /»/r denna halvering skulle gå till. vilka styrmedel som skulleanvändas etc. Och det har vi verkligen frågat oss och frågar oss litet alltjämt. Här finns , herr talman, i min interpellation ettkonkret förslag till styrmedel som jag vet att alternativodlarna skulle hälsamed stor entusiasm och som jag är övertygad om skulle medföra att det mycknatalet om att pressa tillbaka giftanvändningen började förverkligas konkret -till gagn och glädje för konsumenten, "Jag har ingen aning om hur snabbt eller i vilkenomfattning odlare skulle ställa om från s, k, kemikaliejordbruk till ettjordbruk fritt från kemikalier och konstgödselkväve, men jag är fullständigtövertygad om att skall detta ske - och jag anser att det måste ske - så krävsdet ekonomiska styrmedel av just den art som jag har presenterat iinterpellationen. Jag vill upprepa, att det inte finns rim och reson i att denalternativt odlade spannmålen skall beläggas med en förmalningsavgift ochdärmed subventionera export av ett överskott som alternativjordbrukarna intevarit med om att skapa. Jag hade naturligtvis väntat mig att jordbruksministern Om slopande av förmalningsavgiften på viss brödsäd Om slopande av förmalningsavgiften på viss brödsäd utifrån demånga krav som konsumenterna numera reser och utifrån de löften som ministernsparti ställt ut i valrörelsen hade haft en del mer konkreta utfästelser attkomma med här , men så är tydligen inte fallet, AnL 4 Jordbruksminister : Jag konstaterar att för sin delinte ifrågasätter huruvida den målsättning som mitt parti uttalat sig för ochsom regeringar uttalat sig för om att halvera bekämpningsmedelsanvändningenunder den närmaste femårsperioden skulle vara realistisk. Det finns andra somgör det. Jag har redovisat i åtskilliga omgångar att vi har anledning att tropå att den möjligheten skulle vara realistisk, och jag har också redovisatvilka åtgärder som vi räknar med att vi skall behöva utnyttja för att nå detmålet. Vi är alltså ense om angelägenheten av att minimerakemikalieanvändningen. Jag bad skogs- och jordbruketsforskningsråd att ta reda på under vilka förutsättningar det kunde ske ochvilka möjligheter som fanns att med bibehållen god ekonomi i jordbruket kommafram till produktionsformer som skulle vara, som vi ser det, gynnsamma för bådekvalitet och miljö. I det forskningsprogram som vi nu lagt till grund för vårproposition redovisar forskarna att det borde finnas sådana möjligheter - rnende vill ha stöd för sin forskning, och vi föreslår att ge sådantstöd. Som vi sade är vi alltså överens om angelägenheten av attminska kemikalieanvändningen. Däremot är vi väl , såvitt jag förstår, intemogna för ett förbud att använda handelsgödsel. Kvalitetsaspekterna skall stå iförgrunden för vår politik. Jag utesluter inte - det vill jag säga - någraåtgärder, men jag vill hafrågan om hur en kvalitetsbetalning skall utformasprövad i ett sammanhang - alltså inte bara knuten till en viss odlingsmetod.Det gäller hur vi generellt skall kunna främja en utveckling rnot bästa möjligakvalitet på våra livsmedel. Vi har i forskningsprogrammet understrukit att dekunskaper och erfarenheter som de som odlar utan bekämpningsmedel och utan attanvända handelsgödsel har - vad vi nu kallar "alternativt", vilket ärett felaktigt begrepp, eftersom det finns många alternativa odlingsformer -skall utnyttjas när forskarna arbetar vidare. Dessutom kan jag konstatera att den som inteutnyttjar exempelvis handelsgödsel och bekämpningsmedel slipper ifrån en avgiftsom kommer att ligga på , Det torde, som jag har sagt i mittsvar, kunna betraktas som en konkurrensfördel. Jag vill alltså ha de här frågorna bedömda i ettsammanhang; Hur skall vi kunna skapa en god kvalitet på våra livsmedel? Viskall pröva de frågorna på basis av de odlingsmetoder som hitintills använts,med inriktningen att begränsa kemikalieanvändningen i de odlingsmetoderna. Viskall ocksä utnyttja kunskaper som kommit fram när det gäller att odla heltfritt från kemikalier och bekämpningsmedel. AnL 5 ALFSVENSSON (c); Jag uppfattade det verkligen som myckettilltalande när socialdemokraterna i valrörelsen talade om: Vi skall se tillatt en halvering av Vad jag är rädd för är att tiden går så fortatt det blir rner panikartade åtgärder som måste till för att man skall kunnainfria detta löfte. Jag tror nämligen att det krävs en mycket väl planlagdperiod och att man börjar omgående om denna halvering skall komma till stånd. Detär enligt min mening på intet sätt klokt med ett förbud mot användning avkonstgödselkväve - och jag känner inte till något parti som har föreslagit ettsådant förbud. Men det är helt klart, och det tror jag inte att det råderdelade meningar om, att det kommer att krävas" styrmedel för attminskningen skall bli verklighet. uppfattade jag jordbruksministern så, och jag hoppasatt det var rätt, att en sådan åtgärd som jag föreslår i min interpellationinte är utesluten. Den kan alltså komina framöver. Vi vet att mångakonsumenter efterfrågar giftfritt odlade livsmedel. har faktisktockså kommuner och, om jag inte har alldeles fel, även något landsting till sinbespisning försökt få livsmedel som är giftfritt odlade utan kemikalier och konstgödselkväve.Det är därför ett mycket stort tryck på de få "alternativodlare" somfinns. Det är angeläget att åtgärderna inte låter vänta på sigalltför , om vi skall kunna nå det goda resultatet att minskagiftanvändningen och göra det möjligt för de odlare som odlargiftfritt att existera och leva vidare på sina jordbruk. Om slopande av förmalningsavgiften på viss brödsäd AnL 6 Jordbruksminister ; Jag vill bara konstatera att vi redan hartillgripit en rad åtgärder för att konkret ha möjlighet att komma ned till den50-procentiga användning som och jag här, talar om. Vi har skärptkemikaliekontrollen. Vi har förbjudit flygbesprutning över t. ex. . Vihar vidtagit åtgärder för att skapa restriktivitet i områden som urmiljösynpunkt är särskilt känsliga för utnyttjandet av kemikalier. Vi har ocksåkonstaterat att ändringar i själva hanteringen av besprutningsmetoder-na gerförutsättningar för betydligt större varsamhet i hanteringen. Jag är därför inte pessimistisk närdet gäller möjligheterna att nå fram till den halvering som vi har ställt uppsom en målsättning för femårsperioden. - AnL 7ALF (); Det är i allra högsta grad med tacksamhet somjag noterar att åtgärder har vidtagits. Vi måste emellertid konstatera att detär först som insatser har gjorts som gagnar och stimulerar denalternativa odlingen, om jag kan använda det uttrycket. Jag tycker inte helleratt de miljoner som anslås i årets budgetproposition är särskilt många, när manregistrerar hur de skall spaltas upp och allt som de skall räcka till. Trots alla vidtagna åtgärder, som jag mycket väl förståratt jordbruksministern här vill lyfta fram och berömma sig av, är det få somidag vågar sig på, jag höll på att säga konststycket, att odla utan kemikalieroch konstgödselkväve. De som ändå gör det borde på något sätt stimuleras. Vivet, jordbruksministern, att just en sådan åtgärd som jag föreslår, att dessaodlare skall slippa förmalningsavgiften, från odlarnas håll betraktas sommycket angelägen. Varför skulle man inte rent konkret kunna gå dessa pionjärer,banbrytare, till mötes? 2 protokoll 1985/86:56-59 Om slopande av förmalningsavgiften på viss brödsäd Jag har sagt att jag inte utesluter någraåtgärder, men jag vill ha frågorna bedömda i hela sitt sammanhang. Problemet ärinte enkelt, eftersom de't också är fråga om kontroll och annat. Därför villjag i ett sammanhang ha bedömt hur vi skall komma fram till exempelvis en formav kvalitetsbetalning eller andra åtgärder som verkligen gör att vi når det somändå måste vara det övergripande syftet i vår diskussion - att vi skall få såbra kvalitet som det över huvud taget är möjligt på våra livsmedel. Talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Föredrogs och hänvisades Propositionerna ochskrivelserna 1985/86:71 till finansutskottet /86:72 till lagutskottet1985/86:73 till socialförsäkringsutskottet /86:74 och 76 tilljordbruksutskottet /86:78 till skatteutskottet 4 § Efter föredragning lades 1985/86:103till handlingarna 5 § Föredrogs och hänvisades 6 § Föredrogs och hänvisades 1985/86:251till utbildningsutskottet 7 § Anmäldes och bordlades 1985/86:8 Anvisning av medel på tilläggsbudget II för kostnader för framtagande av kontrolluppgifter m. m. 1985/86:9)1985/86:9 Tilläggsbudget I till statsbudgeten för /86 (prop. 1985/86:25 delvis) 1985/86:19 Dubbelbeskattningsavtal mellan och (prop. 1985/86:69) Jordbruksutskottetsbetänkande /86:12 Jordförvärvslagen m. m. 8 § Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1985/86:100 av () till civilministernom prästtjänstfördelningen: Det har väckt mycket stor oro, inteminst i stift, att trots pågående utredningsarbete ivad gäller församlings- och pastoratsindelningen krävt på beskedvarför man upprätthåller prästtjänster i ett stort antal av stiftetsförsamlingar. hänvisar till en bestämmelse från 1957angående befolkningsunderlag för prästtjänster. Jag villfråga civilministern: Är det meningsfullt att byggaprästtjänstfördelningen på normer för befolkningsunderlag även iavfolkningsbygder? Vad är avsikten bakom att kravet aktualiserats innanförsamlings- och pastoratsindelningen färdigutretts? 1985/86:101 av () tillkommunikationsministern om åtgärder för att minska järnvägstrafikens sårbarhetvid strömavbrott; Ett hundratal resenärer med tåg 92på väg från till annandag jul fick uppleva att tåget blev stillaståendei på grund av kabelbrott söder om . Vagnarna blevordentligt nerkylda. Passagerarna - däribland barn - frös rejält i ett utkylttåg, innan hjälplok kom till platsen. Även SJ;s egen radio- ochtelefonförbindelse slogs ut. Tågmästare tvingades därför gående ta sig tillnärmaste telefon efter banan för att påkalla hjälp. Ett diesellok anlände och bogserade tåget intill och därefter tog sig tåget för egen maskin till cirka sjuoch försenat. Det anmärkningsvärda är dock att det tog föratt undsätta passagerarna innan hjälploket anlände. Kabelbrottet inträffademellan de båda stationerna och . Avståndet från de tvåstationerna till det stillastående tåget var endast . Den inträffade händelsen visar hur sårbart numera ävenSJ;s transportnät är efter norra stambanan. Servicen för passagerarna försämrasalltmer, och transportsäkerheten äventyras. I , med de oftast stränga vintrarna då materielenutsätts för stora påfrestningar, måste jour- och beredskapstjänst fungera ävenför norrländska förhållanden och för passagerare och personals trygghet ochsäkerhet. Prot.1985/86:57 Även sådan service som kafé- och restaurangvagn saknas tyvärralltför ofta på Norrlandstågen. Medanledning av det anförda vill jag ställa följande frågor; Ämnar statsrådet anmoda SJ att lämna en offentligredovisning av den inträffade incidenten annandag jul? Kommer statsrådet att anmoda SJ eller på annat sätt verkaför en förbättrad jour- och beredskapstjänst inom SJ, en förbättrad service förpassagerarna i form av fler kafévagnar och att underhålls- och säkerhetstillsynenej eftersatts, särskilt i vad avser norra stambanan? 1985/86:102 av () till industriministern omutflyttningen från skogslänen; har vi en omfattande flyttlasspolitikfrån skogslänen till storstadsområdena. Denna påminner mycket om utvecklingenpå . Olyckliga konsekvenser från den epoken kommer också att följamed dagens utveckling. Underlaget för en godtagbar service i glesbygdernaminskar, och människor blir utan trygghet och framtid. 1 storstadsområdena ökarträngsel och miljöproblem. Ingen vinner på en omfattande centraliserings- ochkoncentrationspolitik. Samma trend inom regioner stimulerar till en sådanutveckling. Det gäller att ge varje bygd sin chans till näringsliv ochutveckling. Det naturligaste underlaget för näringsverksamhet är att ta tillvara råvaran och så långt det går också vidareförädla den på orten. Dettagäller på ett alldeles särskilt sätt skogsråvaran. , sompå ett avgörande sätt är en stor tillgång för sysselsättningen i en ort, måstefå förtur till råvaran innan transport sker ut från området. Ett exempel är Särnasågens framtid. Efter branden tvekarnu Domänföretagen om huruvida sågen skall byggas upp. Skälen som åberopas ärbl. a. att råvaran från området kan forslas till andra företag för förädlingmed kanske bättre ekonomiskt utbyte för företaget. Om ett företag av denstorleken - ca 30 anställda - eventuellt skulle försvinna från , hotas ocksåortens framtid. Då måste de totala'samhällskonsekvenserna vägas in. Detta harkommunen och människorna i rätt att kräva. Jag villfråga industriministern: Hur serregeringen på denna principiella fråga mot bakgrunden av Särnafallet? Vad avserregeringen att vidta för åtgärder? 9 S Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 2Q 1985/86:309 av ()till kommunikationsministern om åtgär- der föratt minska järnvägstrafikens sårbarhet vid strömavbrott: Mitt under julhelgen 1985 blev nattåget från Stockholmtill stående Prot. 1985/86:57 på norra stambanan mellan ochMellansel. Ett strömavbrott hade inträffat. Av någonunderlig anledning fungerade inte heller telefon och radio ombord i tågsättet.Tåget med hundratalet passagerare blev avskuret från yttervärlden. Detta blev bekymmersamt. Kupéerna blev svårt nedkylda.Enligt uppgift var det . Och timmarna gick medan tågmästaren fickfotvandra flera kilometer i den snötyngda terrängen för att kunna larma SJ omtågstoppet. Någon mat gick inte att få på tåget som efter sju timmarsförsening nådde fram till . I den svåra kylan blev det en otäck upplevelseför passagerarna. Det har sagts hos SJ att det finns reservanordningar förradiokommunikation i händelse av strömavbrott. Fanns inga sådana på detaktuella tåget? Eller fungerade de inte? I så fall varför? Jag vill fråga statsrådet om dettaoch huruvida statsrådet har för avsikt att vidta åtgärder så att liknandehändelser inte riskerar att upprepas. 1985/86:310 av () till industriministern omstorföretagens förhållande till småföretagen: Industriministern har i många olikasammanhang betonat vikten av att skapa och bibehålla ett företagsklimat somfrämjar småföretagandet. En grundförutsättning för detta borde vara att intestora och mycket lönsamma företag ytterligare kan öka sina vinster genom attlåta småföretag bära de förluster som storföretagen är ansvariga för. Kraftbolagens agerande avseende AB Linjebyggnads konkursär upprörande. De vältrar över förluster på småföretag som deras"dotter", AB Linjebyggnad, genom oskicklighet åstadkommit iutlandsaffärer. anges också som medansvarig genom"dumpning" av priserna på linjebyggnad. Det är uppenbart attkraftbolagens agerande är till allvarlig skada för en småföretagarvänlig miljö. Jag villdärför ställa följande fråga till industriministern; Vilka åtgärder avser regeringen attvidta för att förhindra att storföretagen genom ett oansvarigt handlandeförsämrar förutsättningarna för småföretagen såsom exempelvis kraftbolagensagerande vid AB Linjebyggnads konkurs visar? 1985/86:311 av (vpk) till statsrådetIngvar om dumpningen av ammunition i ; Miljöansvariga i danska folketingetkritiserar för att svenska myndigheter uppmanar svenska Östersjöfiskareatt slänga tillbaka ammunition, t. ex., senapsgasgranater, i havet, när de fårupp dem i sina nät. I gäller att sådan "fångst" skall föras iland och lämnas till ett upplag på . 1985/86:57 Jagvill fråga miljöministern: 13januari 1986 . ,............................ ---------------- Borinte den medverka ttll en harmonisering av Meddelande omfrågor bestämmelserna, så att det danska systemet skall gälla även för ? 1985/86:312av i (m) till statsministern om publiceringen avbudgetpropositionen: Vid ett tidigare hade jag förmånen att medstatsministern få diskutera den tidsmässiga diskrepansen mellan propositionersavlämnande till massmedia och till . har budgeten publiceratsdagen innan mottagit den. Ärstatsministern beredd att kommentera det inträffade? 10§ Kammaren åtskildes .