prot · G909114 · 1985-12-31 00:00:00 — Skillnaden i förhållande till är att räntan därlåg så högt som på . Inte ens under den av . Å. såförkättrade borgerliga 5 protokoll 1985186:113 -116 Om placeringsplikten för vissa försäkringsinstitut, m.m. regeringstidenlåg räntan tillnärmelsevis så högt här i . I har realräntanalltid varit positiv, men så har inte varit fallet här hemma. Jag konstaterar att det som . Å. sade isin andra replik innebär att det är fördelningspolitiskt riktigt att klämma åtpensionärerna. Det var också ett besked att få! Till pensionsskattens initiativtagare hör vpk. Det är inteså underligt - det partiet anar ondskefulla kapitalister i de mest omöjligasammanhang. Mera underligt är att LO hör till förespråkarna. Det ärunderligt, därför att skatten skulle drabba organisationens egna medlemmar,inte minst deras STP-pensioner. Inom TCO har man däremot insett vilken fara som här hotar.TCO-ordföranden har redan före utredningsförslagets framläggandebundit sig för ett nej till den planerade skatten. Det är helt naturligt att fackliga ledare månar om sinamedlemmar genom att säga nej till en pensionsskatt. Den måste på ena ellerandra sättet betalas av medborgare med vanliga inkomstförhållanden. Antingensker det genom att pensionsvillkoren blir sämre än de annars skulle ha varit,eller också krävs det högre som minskar löneutrymmet och köpkraftenunder den yrkesverksamma tiden. Som jag sade förut varierar realräntan. Det var inte längesedan den var kraftigt negativ. Genomsnittligt sett har den under en längre tidlegat obetydligt över noll. Om man nu skall dra in all avkastning över t. ex. förutsätter det att man ger kompensation dårealräntan varit lägre. Bara på det sättet blir det symmetri i systemet. Det har stått alltmera klart att vad vibehöver i är fasta spelregler. Ingen annanstans är behovet sä stort sompä marknaden för långsiktigt sparande. En pensionsskatt som träffar redanuppsamlat sparande har emellertid klara drag av retroaktivitet. Om man intekompenserar för tidigare dåliga år blir det en medveten försämring av dentrygghet som nästan alla yrkesverksamma medborgare sparar till för sin ålderdom. Jag konstaterade i mitt första anförande att statsrådetbefann sig på en något oordnad flykt från det tidigare käcka talet om att drain försäkringsbolagens oförtjänta realräntevinster. Denna osäkerhet ser jagändå som ett gott tecken inför frågans slutliga avgörande. Jag lovar att vimoderater kommer att utnyttja varje tillfälle att belysa pensionsskattenseffekter och vilket hot den innebär mot 4 miljoner medborgares levnadsvillkornär de lämnat sitt aktiva liv och vill känna trygghet under sina återståendeär. 15 BOLUNDGREN (m): Statsrådet sade i sitt svar tillLars att regeringen ännu inte har tagit ställning till huruvida enrealränteskatt eller, som den snarare bör betecknas, en pensionsskatt skallinföras eller inte. Det står ändå ganska klart, genom ett flertal uttalanden,att regeringen måste sägas vara minst sagt kraftigt intresserad av att införaen sådan skatt - av vilka skäl kan sedan diskuteras. Tecken på detta intresse är den falska marknadsföring somregeringen använder när den beskriver skatten. Senast för någon vecka sedanbeskrev företrädare för i massmedia en pensionsskatt som någonting,som sade, som skulle drabba institutioner och försäkringsbolag.Det är inte sant. Det är en falsk bild som på detta vis skapas, och det ärdärför viktigt att få klarhet i vad en pensionsskatt egentligen innebär. En pensionsskatt betyder mycket. Det är en skatt som, omden hade införts, skulle ha gett , om man räknar med ungefär de regler som existerar i Danmark.Ungefär 6 000 milj. kr. skulle ha dragits in från pensionärerna . Om man ser på detta på ett annat vis, i totalperspektivet,skulle en skatt med de regler som gäller i ha inneburit, ,att av de som går till SPP för tjänstemannapensionerskulle ha gått till skatt. Nästan hälften av premierna skulle alltså ha gåtttill skatt. av LO-kollektivets AMF-försäkring, STP, skulle också hagått bort i skatt. Det är det totala perspektivet. Ser man till de enskildamänniskorna ger skatten också stora effekter. Det gäller alltså flera miljonermänniskor. Det gäller SPP-anslutna och AMF-anslutna, Det gäller dem somkompletterat det kollektiva försäkringsskyddet med en individuellpensionsförsäkring. Det kan i detta sammanhang noteras att den genomsnittligapremien för en sådan individuell pensionsförsäkring är . Detär inte fråga om några storsparare i första hand, utan det är vanliga människorsom gör kompletteringar till de förmåner som redan tidigare finns. Det ärmänniskor som har ett sparande som är låst. Har man väl gått in i den här typenav sparande, obligatoriskt eller frivilligt, finns pengarna där och kan inteanvändas förrän de utbetalas som pension. Därmed drabbas de allra hårdast somligger nära pensionsåldern och har ett stort sparande inlåst. Det är också desom har fått uppleva de år då försäkringsbolagen inte har kunnat realt förräntainsatta medel på ett tillfredsställande sätt. överväger regeringen faktisktatt låta de här människorna drabbas av ytterligare en skatt. Om man skulle göra en mycket grov beräkning och säga attdet rör sig om 3-4 miljoner människor som drabbas och att summan 1985 skulle havarit , är det alltså ett belopp på upp emot . förett enda är per kommande pensionstagare. Det är egentligen förvånande attregeringen driver en sådan politik. Men det är ett mönster som går igen. Direktefter regimskiftet 1982 bröt man vallöftet om värdesäkrade pensioner. Det gerett tillskott till staten och ett underskott för pensionärerna på ungefär 4miljarder . När det gäller inkomstskatten är det inte bara så attpensionärerna inte får del av ett schablonavdrag - det som har införts förlöntagare - utan det förslag som behandlas i leder också tillskärpt inkomstskatt för många pensionärer med ATP. Och skall man alltsåinföra en pensionsskatt. Det är förvånande att regeringen faktiskt bedriver en såpensionärsfientlig politik. Men på två punkter skulle jag vilja ställa frågortill statsrådet och be honom ge upplysning om vad en pensionsskatt faktisktskulle innebära - för att ta bort den bild som regeringen själv har skapat omvad skatten skulle innebära. För det första: Är det inte korrekt att en pensionsskatt,en realränteskatt, skulle drabba de människor som har pensionsfordringar påSPP, AMF och privata enskilda försäkringsbolag, och inte bolagen? Om placeringsplikten för vissa försäkrings-institut, m. m. Om placeringsplikten för vissa försäkringsinstitut, m. m. För detandra: Är det inte korrekt att om pensionsskatt införs kommer den att innebäralägre pensionsutbetalningar än annars skulle vara fallet? Jag förutsätter attstatsrådet är beredd att svara på de frågorna här och , 16 Statsrådet , Å, : Som jag har gett uttryck förhar jag inte för avsikt att starta en debatt om någon hypotetisk skatt pårealräntan. Lyssnade noga på borde han hamärkt att det framgick av hans anförande att anser att det ärfördelningspolitiskt motiverat att ha en realränteskatt, om det är stortavstånd mellan den förräntning som försäkringsbolagen har och inflationen. Jaghar bett att utreda var den smärtgränsen går någonstans. Dåtycker jag att det är litet övermaga både av och av Bo Lundgrenatt säga att det är oförskämt av regeringen att ens utreda en sådan här fråga.Jag tycker att det är i högsta grad angeläget att utreda denna fråga, särskiltsom systemet finns i ett grannland som inte minst brukar hämtaexemplen från. säger att han skall utnyttja varje tillfälleatt diskutera den här frågan. Jag tycker att man också skall välja tillfälle.Vi är inte i det läget att vi har något förslag till en realräntebeskattning.Därför tycker jag heller inte att det finns någon anledning att nu ge sig in ien diskussion om olika förslag till en lösning och om de olika synpunkter somutredningen skulle kunna komma fram till. Jag vill bara ytterligare säga att vi inte har tänkt attinföra någon skatt som kan hota värdesäkringen av pensionerna. Vi harvärdesäkrade pensioner . Försäkringsbolagen har aldrig haft någon annan tankeän att man skall få en säker pensionering för de försäkrade som valt ettsparande i försäkringsbolagen. Men det finns ett samband mellan deskatteregler som försäkringsbolagen kommer i åtnjutande av och som är ägnadeatt gynna försäkringssparande och den nivå man kan tänka sig på avkastningen.Det är inte heller självklart, , att pensionärerna på något sättskulle drabbas. För det första drabbas ingen , när man har mycket högavkastning på tillgångarna, och för det andra finns ett samband också med deavgifter som betalas, och som företagen ofta står för. 17 BO (): försvarade inte att man inför enskatt på pensioner. Han förklarade bakgrundsmotiven i , och det är enhelt annan sak. Regeringens rädsla för att träda fram är förståelig. Detgäller något som är politiskt farligt och som man vill smyga in. Det är därförman använder sig av felaktiga bilder när man beskriver vad en realränteskatteller pensionsskatt egentligen är för något. Vi kan konstatera att finansministern i enTT-intervju harsagt att det finns ett enda område där man har markerat att det kan bli frågaom att införa en ny skatt. Det är realränteskatten, dvs. en skatt på de myckethöga realräntor som vissa kapitalplacerare nu får. Där kan det bli fråga om ensärskild beskattning. - Detta yttrande präglas av samma anda:"kapitalplacerare" säger mani stället för pensionstagare, människor som vill ha sin pension. Det äralldeles uppenbart vad syftet är. Statsminister sade i en intervju för baranågon månad sedan i : Det faktum att vi tillsatt en utredninginnebär naturligtvis att vi ser ett utrymme som börjar bli så stort att enskatt kan vara befogad. - Detta är uttalanden som tyder på att regeringen villinföra en skatt, och då måste man ju diskutera den. Regeringen villnaturligtvis inte diskutera den, men vi tänker se till att den faktiskt tvingasgöra det. Det är förvånansvärt att statsrådet säger attskattereglerna vad gäller pensionsförsäkringar är gynnsamma förförsäkringsbolagen. Det är inte försäkringsbolagens skatteregler utan deenskilda människornas skatteregler det gäller. Man har nämligen möjlighet attgöra avdrag upp till ett visst tak för pensionsförsäkringspremier, men sedanskall de utfallande pensionerna beskattas. Det är exakt samma skatteregler somgäller för ATP. Någon skatt för försäkringsbolagen är det inte fråga om i dettasammanhang, vilket är rätt intressant att konstatera. Men jag fick ändå inte svar på mina frågor. Är det korrektatt det är pensionärerna och de framtida pensionärerna som drabbas och inteförsäkringsbolagen? Den andra frågan är den mest centrala, och jag hoppas attstatsrådet i ärlighetens namn svarar på den: Om man inför enpensionsskatt, kommer den då inte att innebära att pensionerna fakfiskt blirlägre än de annars skulle ha varit? Förste vice talmannen anmälde attstatsrådet , Å, anhållit att fill protokollet få antecknat atthan inte ägde rätt till ytterligare inlägg. Om placeringsplikten för vissa försäkringsinstitut, m. m. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Föredrogs och hänvisadesPropositionerna 1985/86:161 fill justifieutskottet /86:171 tillsocialutskottet 7 § Föredrogs och hänvisadesMotionerna 1985/86:511-513 till bostadsutskottet /86:514-516 tillkonstitutionsutskottet /86:517 fill lagutskottet /86:518 och 519 fillnäringsutskottet .1985/86:520 till skatteutskottet /86:521 filllagutskottet /86:522 till justitieutskottet /86:523 och 524 tillsocialutskottet 8 § Påförslag av förste vice talmannen beslöt kammaren att ajournera sinaförhandlingar till ,00, då de till dagens bordläggning anmäldautskottsbetänkandena väntades föreligga. Prot.1985/86:114 9 § Förhandlingarna återupptogs kl, 14.00 under ledning avtredje vice talmannen. 10 § Anmäldes och bordlades betänkanden1985/86:12 Höjning av kapitalinsats i () (prop. 1985/86:71) 1985/86:13 Vissa för departementen gemensammafrågor (prop. delvis) 1985/86:14 Anslag för /87 tillriksdagens revisorer och deras kansli (prop. 1985/86:100 delvis) 1985/86:15 Vissa anslagför /87 inom verksamhetsområde (prop. 1985/86:100 delvis) 1985/86:16Tilläggsbudget II inom verksamhetsområde (prop, 1985/86:101 delvis) 1985/86:17 Vissa anslag /87 inom verksamhetsområde(prop, 1985/86:100 delvis) 1985/86:24 Anslag till m. m. 1985/86:100delvis) 1985/86:24Marknadsföring av alkoholdrycker, snabbvinsatser och tobak 1985/86:25Ersättning för miljöskador (prop. 1985/86:83) 1985/86:27Rättsligt biträde vid förordnande av god man 1985/86:29Ändring i patentlagen m. m. 1985/86:86) 1985/86:30Ändringar av mellan och vid forsen Vähänärä i älv (prop, 1985/86:87) 1985/86:31 , m, m, (prop, 1985/86:100 delvis och skr,1985/86:72) 1985/86:15 Internationelltutveckhngssamarbete m,m, (prop, 1985/86:100 delvis) 1985/86:16 Anslag till kabelnämnden, m,m, (prop.1985/86:100 delvis) 1985/86:13 Statsbudgeten /87 inom verksamhetsområde (prop.1985/86:100 delvis) samt vissa forskningsfrågor (prop. 1985/86:74 och skr.1985/86:76) 11 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1985/86:174 av Margö (vpk) tillsocialministern om administrationen av socialförsäkringen: har kostnaderna föradministrationen av socialförsäkringen genom besparingar minskat med 350 milj.kr. Omräknat till anställda motsvarar denna summa 2 000 årsarbetare eller drygt10 % av de anställda på försäkringskassorna. För försäkringskassorna i motsvararnedskärningarna 800 tjänster, vilket är av lokalkontorens personal.Kommande treårsbudget medför för Stockholmskassorna ytterligare nedskärningarpå . Allteftersom nedskärningarna gjorts har den kvarvarandepersonalen under stark press fått ökande arbetsbörda. Till stor del hargenomförda besparingar byggt på prognoser om rationaliseringseffekter genomvissa förändringar i arbetet. Enligt personalens mening har förändringarna intemedfört den minskning av arbetsbördan som förutsatts. Några uppföljningar av deprognostiserade rationaliseringseffekterna har ej heller genomförts. Enligt finns det nuanledning att befara att besparingarna inom administrationen medför ökadeutgifter inom socialförsäkringen. Den kvarvarande personalen hinner inte påett fullgott sätt klara av försäkringshandläggningen. Rättssäkerheten för den enskilde minskar. Visserligenanför personalen på kassorna att bristen på tid att kontrollera ärendena medföratt många får för höga belopp, men även det motsatta inträffar, en del fårmindre än vad de är berättigade till. Och detta drabbar de svagaste gruppernasom ej kan bevaka sina intressen. Medhänvisning till vad som anförts frågar jag socialministern: Kommer genomfördarationaliseringar av arbetet på försäkringskassorna att följas upp och utvärderas? Kommer regeringen att vidtanågra åtgärder om det visar sig att besparingarna inom socialförsäkringsadministrationen medför ökade utgifter för socialförsäkringen på grund av bristande fid för handläggning av ärendena? 1985/86:175av () till statsrådet om de energipolitiskamålen: De segrande linjerna ifolkomröstningen om kärnkraft hävdade att omställningen av energisystemetskulle ta . Det är alltså de beslut näringsliv och samhälle fattar på1980- och 1990-talen som bestämmer hur energisystemet ser ut , Stora delar av näringslivet har börjat ställa omprodukfionen för det energisystem som beslutat om. utrustningsom radikalt minskat energianvändningen som produktionen och lönsamhetenökat. Nya hus byggs energieffektiva och behöver alltså inte så mycket energiför uppvärmning och varmvatten. Användningen av skogsbränsle har ökat mer änberäknat och medfört bättre skogsvård, fler arbetsfillfällen i skogslänen ochmer råvara till industrin. Också samhället har emellerfid ett stort inflytande på huromställningen av energisystemet kommer att lyckas. Det vore värdefullt med enredogörelse för vilka beslut i frågan som regeringen planerar under denärrnaste åren. Den kraftigt ökade tillgången på elkraft, efter det att desista kärnkraftsaggregaten tagits i bruk, har minskat utrymmet päenergimarknaden för hushållning och förnybara energikällor. Det är viktigt attriksdagen hävdar en klar målsättning för hushållning och för utveckling ochinförsel av ny energiteknik i linje med sitt beslut. Delar av näringslivet har ställt sig bakom en kampanjför att gynna kärnkraftsintressena och för att riva upp riksdagensenergipolitiska beslut. De hävdar att vi utan kärnkraft får starkt höjda elpriseroch att vi måste bygga ut älvar och anlägga kolkraftverk i stor skala för attfå tillräckligt med energi. Denna kampanj riktar sig bl, a, till skolorna ochfår starkt genomslag i massmedia. Frågeställningar som gynnar elproducenternadominerar kraf- De företag som producerar för det energisystem somriksdagen beslutat om verkar inom många områden, t, ex. byggnadsteknik,verkstadsindustri, jord- och skogsbruk. De har många olika beställare utansamordning. Deras intressen på energiområdet tillvaratas inte av någonsammanhållen organisation. Samhället har ett ansvar för och intresse av attfölja upp och informera om utvecklingen av det framtida energisystemetsframväxt. Med hänvisning till det anförda anhåller jag att tillenergiminister få rikta följande frågor: 1, Vilka förslag kommer regeringenatt förelägga för att de energipolitiska målen skall nås? Vill energiministern lämna enredogörelse för de uppnådda resultaten när det gäller hushållning med energi och introduktionen av förnybara, inhemska energikällor? 12 § Meddelande om fråga Meddelades att följande fråga framställts 1985/86:474av () fill utbildningsministern om dataundervisning förflickor: En undersökning av två forskare vidsociologiska institutionen i kallad "Ungdomen i den nyamediavärlden" visar stora skillnader i pojkars och flickors användning avoch kunskaper om datorer. Mellan olika undersökta kommuner är det ocksåskillnad i tillgången på datorer. kommuner har tydligenutrustat sina skolor mer genomgripande. 1985/86:114undersökningen visar - och det är det viktigaste i detta sammanhang - att Hapril 1986 flickor jämfört med pojkarhamnat på efterkälken när det gäller kunskaper ,y ,, , , _, ,. , JO,. . c: . .. r Meddelande om fråga Flickor visardåligt intresse for datorer och kan mindre an pojkar Flickoranvänder dessutom datorer mindre än pojkar. För framtiden är dettamycket oroande. Ämnar utbildningsministern vidta åtgärder för attstimulera att dataskolor för flickor anordnas ? 13§ Kammaren åtskildes kl, 14,01,