prot · G909106 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag betonaratf det gäller aff ersätta beskattning av inkomst av arbete och intebeskattning av annan typ av inkomst, Def är vikfigt, menar jag, att särbehandlade bägge faktorerna. En produkfionsbeskattning av det här slaget skulle naturligtvisockså kunna eliminera de nuvarande s, k, arbetsgivaravgifterna, vilket i ochför sig är ett felakfivt uttryck, men det används ändå. Det är ju avgifter somegenfligen är olika typer av socialförsäkringar, pensioner, olika sortersarbefarskyddsavgiffer osv, Åven de skulle alltså kunna ersättas med produkfionsbeskaftningen,Def skulle underlätta bl, a, för de arbefskraffsintensiva företagen och imotsvarande grad naturligtvis belasta dem som ersätter levande arbetskraft medmodern teknik. Jag yrkar bifall till reservationerna 5, 6och 7 samt i övrigt fill utskottets hemställan. 142JAN (): 1 den här debatten har vi fått lyssna tillkrav både på kraftigt sänkta skatter och kraftigt höjda skatter, Ciår jag in idef utrymme som finns mellan de ståndpunkterna har jag ett ganska stortsvängrum. Jag tyckeraft man på en bra företagsbeskattning skall ställa många krav. Den börsfimulera ekonomisk tillväxt, dämpa konjunktursvängningarna, öka företagenskonsolidering och bidra till sysselsättning och regional utveckling. Dessutombör företagsskatten ge eff rimligt bidrag till finansieringen av de offenfligautgifterna. Företagsskatten bör också ligga i linje med strävandena till enrättvis fördelning av inkomster och förmögenheter. Det finns inget land där företagsskatten kommer i närhetenav alla de här kraven . Vi är i väl medvetna om att def finnsmänga ofullkomligheter i företagsbeskattningen. Ändå vill jag göra påståendetatt den svenska företagsskaften sfär sig väl vid eninternationell jämförelse, i varje fall om man har det här mångdimensionellaperspektivet. Av detfa drar socialdemokraterna ingalunda slutsatsen affvi bör bita oss fast i def nuvarande skattesystemet. Tvärtom tror vi att mycketstår aff vinna på en dynamisk utveckling av vär företagsbeskattning. Vårnuvarande skaff bygger ju på grundidén aft företagssektorns fillväxt skallstimuleras genom en förmånlig beskattning av nedplöjda vinstmedel i kombinationmed en hög skaffefröskel för vinstmedel som görs tillgängliga för vidareutdelning. Detta har haft en positiv effekt pä det svenskanäringslivet. Men det finns ocksä nackdelar, och jag tror det är vikfigt attobservera de inläsningseffekter som allt fler talar om. Under senare är har dessutom viktiga förändringar skett påkapitalmarknaderna, vilket öppnat nya möjligheter för företagens tillväxt. Detär särskilt tvä förändringar som är betydelsefulla. Den ena är etablerandet aven väl fungerande penningmarknad, och jag vågar nog påstå aft vi har kommitdithän i . Den andra är aktiveringen av riskkapifalmarknaden som numerahar en betydande kapacitet i fråga om att kunna ge tillskott till företag. Vi är övertygade om aft def behövs storaförändringar i företagsskattens utformning om den skall kunna bidra till atfnä alla de centrala polifiska mål vi vill ställa upp för den. Viktigautgångspunkter för förändringar är en breddning av skatteunderlaget och ensänkning av skattesatserna. Sedan regeringsskiftet har ocksåfattat flera beslut i den riktningen. Vi har begränsat lagernedskrivningen,slopat invesferingsavdra-gen och forskningsavdraget, vi har sänktbolagsskaffesatsen frän fill , Dessutom måste vi försöka åstadkomma rejäla förenklingar iskattesystemet. Efter hand har företagsbeskattningen utvecklats fill ettutomordentligt komplicerat och svåröverskådligt sysfem, Sfig Josefson var innepå def fidigare när han talade om atf def väl egenfligen bara är de som arbetarmera permanent med skattefrågor i som kan följa de tekniska frågorsom diskuteras i eff sådant utskottsbetänkande som vi behandlar . Det äri så fall allvarligt. Det är allvarligt för oss här i , det ärallvarligt för beslutsfattarna i företagen och på kapitalmarknaden och def ärett problem för kontrollmyndigheterna. Därför skall vi även försöka åstadkommaen kraftig förenkling av reglerna för företagsbeskattning. Jag vill ändå sägaaff def fogs eff viktigt steg i den riktningen i samband med avskaffandet avden kommunala beskattningen av aktiebolag fr,o,m, , Dessutombör vi försöka få en bättre balans mellan skaft på arbete och Företagsskattefrågor m. m. 10 protokoll 1985/86:105-106 Företagsskattefrågor m. m. Den frågan har redan berörts i debatten, utvecklade endel synpunkter om detfa. Regeringen har tillsatt en utredning om reformeradföretagsbeskattning som just nu arbetar med atf söka åstadkomma en merlikformig beskattning av arbete och kapital. Vi har här talat om stakefmefoden som en modell förbeskattning av enskild näringsverksamhet, och det finns mänga fördelar med ensädan metod, även om alla är överens om atf def ännu kommer att fa lång fidinnan man kan förverkliga dessa tankegångar. Ärendet måste bearbetas ytterligare,och det kommer aft fa innan man kan räkna med atf denna metod kan bliinförd. Om vi beslutade oss för stakefmefoden skulle många av reservationernafill detta betänkande falla bort, eftersom en del problem blev lösta på defsättet. kan vi inte vänta pä aft alla problem en gång i framfiden skalllösas med stakefmefoden utan det finns anledning aft agera snabbare. När det gäller t, ex, parfrederier är def ett problem atffast driftställe ofta saknas. Utskottet menar atf frågan omavdragsmöjligheterna för parfrede-rierna lämpligen kan prövas i samband med aftman prövar bostadskommitténs förslag, som är aktuellt. Vi talar i betänkandet vidare en del om avdrag för premiertill pensionsförsäkring, Sfig Josefson verkade ganska bitter, men def skullehan inte behöva vara, tycker jag - utskottet har tagit allvarligt på denfrågan. Vi har inte velat aff man skall vänta med den saken och fa upp densenare i eff större företagsskatfesammanhang. Vi har sagt aft den fråganlämpligen prövas i samband med aff man i nu gär igenom fråganom beskattning av tjänstepensioner. Den kommer av den anledningen alltså uppfill prövning mycket snart, och det tycker vi är bra, tyckte atf utskottsmajorifeten litet förmycket har hänvisat fill utredningar, pågående arbete i , osv.Men def är ju så vi arbetar. Så har det varit , även under den fid dåvi hade borgerliga regeringar. Det är den metod vi har: Man låter utredningarnafärdigställa förslagen, och man låter ärendet beredas i . Vihar i det här ufskottsbetänkandet visat på möjligheter som finns aft påskyndagenomförandet av en del saker. Vi kan fa genvägar för aft lösa vissa konkretaproblem. Jag tycker att vi där, i varje fall pä ett par punkter, har varitganska tydliga, ställde en fräga till , BoForslund är sjuk och kan infe delta i den här debatten. Jag skall försöka geeft svar pä frågan. Den gällde varför möbler och tavlor inte beskattas pä sammasäff som en maskin i eft företag. Den frågan har skatfeutskoftef behandlat tidigare,Ufskoffef har gjort omfattande genomgångar av beskattningen av inre lösöre, enbeskaftningsform som man har i , Skatfeutskoftef uttalade vid deffillfället aff def principiellt vore tilltalande och riktigt aff inre lösörebeskaffades på samma säff som andra tillgångar, som man försöker göra i ,Å andra sidan finns det ocksä problem med det; kontrollproblem, värderingsproblem,osv. När det gäller möbler, som specielltnämnde, vill jag säga aft det väl infe är särskilt lämpligt aft föra in det inågon förmögenhetsbeskattning. Vad man diskuterade när skatfeutskofteftidigare behandlade den här sakenvar mycket dyrbara konstföremål och antikvitefer som hade ett stortmarknadsvärde. Möbler skall man väl ändå infe behöva fa in i någonförmögenhetsbeskattning. Dessutom är det så att när en företagare köper en maskinför , måste han ha en förmögenhetsmassa pä , innan det överhuvud taget börjar utgå någon förmögenhetsskatt därutöver. Man kan väl säga aftdet tar upp är en asymmetri i skattesystemet, en kanske oundvikligasymmetri - en del andra asymmetrier är kanske mindre oundvikliga. Men egenfligen är ju def problem som farupp mycket begränsat,aff man infe får betala förmögenhetsskatt på möbler ochlitet sådant där, Def allvariiga är i stället den skillnad som faktiskt finnsmellan hur man beskattar företagare och hur man beskattar löntagare. Där finnsen mycket större orättvisa, och om de förslag genomfördes som harlagt fram i skatteutskottet skulle den orättvisan kraffigt öka. som jag konstaterar atf det är en orättvisa villjag gärna säga atf vi fakfiskt med öppna ögon utformat företagsskatten så affden är mycket gynnsam för ekonomisk tillväxt, Def har fått en del effekter somur fördelningssynpunkf infe har varit helt tillfredsställande, men i enframfid, när vi får en bredare skattebas och lägre skattesatser, kommer def atfrätta fill sig, Def pågår alltså ett akfivt utredningsarbete, och vi kanvänta oss betydande reformer av företagsbeskattningen som resultatav def arbete som pågår. Det tycker jag är mycket positivt och spännande,och jag ber att få yrka bifall fill utskottets hemställan. Företagsskattefrågor m. m. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Anf.143 (): Jag tycker att började bra. Han sade attföretagsbeskattningen skulle sfimulera ekonomisk tillväxt och verka förkonsolidering av företagen och ocksä för regional utveckling. Han erkände aftdet fanns många ofullkomlighefer i företagsbeskattningen, och han tyckte inteatf man skulle bita sig fast i def nuvarande skattesystemet. Han erkände ocksåatt det skulle fa läng tid innan den s, k, stakefmefoden kunde genomföras - hantalade . stöder sig skatteutskottets majoritet just påstaketmetoden. Man hänvisar ständigt till utredningen om den när def gäller aftavslå borgerliga motioner. Men då biter man sig ju fast i det nuvarandeskattesystemet, I vart fall erkänner man aft def far många mänga är innan detkan ske några förbättringar, Detfa är beklagligt, säger också aff det finns nya möjligheterför företagen genom en fungerande penningmarknad och kapitalmarknad. Ja, det ärväl rikfigt, och där tror jag aff vi har anledning atf skicka en tacksamhetenstanke fill riksbankschefen. Men det finns nägot annat som verkar i motsatt riktning,nämligen valutaregleringen, som åren verklig hämsko på svenska företagsmöjligheter Företagsskattefrågor m. m. På flera områden sätter den käpp i hjulet för företagsamheten. Manmåste exempelvis låna pengar utomlands för atf kunna göra investeringar, manfår inte betala fillbaka utlandslån i förfid, och det finns en del annat ocksåsom gör regleringen till någonting mycket negativt. Jag tycker aff JanBergqvist borde kunna erkänna att ett slopande av valufaregleringen skullegynna svensk företagsamhet. Lät mig avslutningsvis säga aff jag tycker atf det ärglädjande att inte mindre än elva reservafioner i skatfeutskoftef är gemensammaför de tre borgerliga partierna. Jag tycker aff def lovar gott för framtiden, 144 (); När här talar om kraven på enbra företagsbeskattning saknar jag ett krav som jag trodde atfsocialdemokraterna fortfarande stod för, nämligen en likartad beskattningoberoende av företagsform. Om vi ser tillbaka pä vad som skedde på 1970-falet,kan vi konstatera aff en av målsättningarna för de förändringar som dä genomfördesjust var aff åstadkomma en likartad beskattning oberoende av företagsform.Denna målsättning hade ganska stort stöd frän skatfeutskoffets dåvarandeordförande. Jag känner en viss oro när man talar om förenkling avförefagsskafteregler-na. Så länge de regler som vi har bara gällde förstorföretagen talades det infe så mycket om krångel. När nu även de mindre ochmedelstora företagen fått möjligheter till likartade regler är det helfplötsligt för krångligt. Då skall man plocka bort, då skall man förenkla. Jagfrågar mig om förenklingen skall ske i samma riktning som den första ändringengjordes i, nämligen i positiv riktning för storföretagen men infe för de mindreföretagen. Jag vill ställa frågan direkt fill : Skall den härförenklingen ske pä bekostnad av rättvisan och likheten i beskattningen? Det är ganska egendomligt atf höra tala om detbreddade skatteunderlaget. Förre finansministern brukade ofta tala omdef värde i förefagsskaffesysfemet som låg just i att företagarna hade stormöjlighet att konsolidera sig genom atf göra avskrivningar och ha en reserv föraft kunna möta en mer besvärlig tidsperiod, Def verkar som om man helf harglömt bort detta, Def är förvånansvärt atf man så snabbt släpper en tankegångsom fidigare varit gällande. När det sedan gäller pensionsförsäkringarna säger aff jag låter bitter. Ja, def kan man verkligen bli när frågan äruppe år utan att någonting sker. När man nu tagit upp den på nytthänvisar man till atf den skall kunna avgöras i samband medfjänsfepensionsfrågan. Om def hade funnits def minsta spår av vilja hade denna frågakunnat avgöras direkt, utan atf äter hänskjufas fill utredning och kanhändaytterligare skjutas på framfiden, eftersom denna fräga ju har diskuterats såpass mycket och likheter finns med regler för andra grupper i samhället. Jagmåste beklaga atf man på den punkfen inte har kunnat gä oss till mötes, Def äreft bevis för aft det inte finns någon vilja till samarbete. Anf.145 (vpk): Jag tycker i likhet med att JanBergqvist startade bra, men jag gör def antagligen infe ufifrån sammautgångspunkt som , Det jag tyckte var bra var aft JanBergqvist sade atf man inte behövde bita sig fast i det system vi har. Jag tardet som intäkt för atf han också anser att man bör kunna införa en ny, meraskärpt form av företagsbeskattning så aft även den kan dra sitt strå fillstacken när def gäller samhällets inkomster och aft vi inte skall ha det som , kommer ju en ytterst liten del av samhällsinkomsferna därifrån, nämnde också atf man borde skapa en form avtröskeleffekt, så atf pengarna stannar kvar i företaget. Jag utgår från aft hanockså avsäg att pengarna skulle arbeta och investeras för aff skapa jobb.Tyvärr är det ju inte så . Det beror kanske på att denna fröskeleffekfinfe är tillräckligt stor. Beror det möjligen pä att bolagsskaffesatsen är förlåg? Den kanske borde höjas, såsom vi från vpk föreslagit. Det är möjligt affdef är på def sättet. Den sänkning från 58 fill som den socialdemokratiskaregeringen föreslog-visserligen i samband med atf man breddade basen och så attsäga minskade avdragsmöjligheterna - kunde innebära atf man fick en sänktfröskeleffekf. Sedan till frågan om produkfionsbeskattning. Jaguppfattade infe aff polemiserade mot mig omprodukfionsbeskaftningen. Det är bra. Vi har kanske likartade uppfattningarhärvidlag. Men vad jag tycker är viktigt att diskutera i samband medprodukfionsbeskattning är aff diskutera möjligheten aft använda den somstyrmedel för aff nå olika önskade effekter. Exempelvis kan man genom en sädanbeskattning styra produktionen till områden där större hänsyn tas fill miljön.Man kan styra produktionen till aft bli mera naturresurssnål, så att man infeödslar på de i många fall trots allt begränsade naturresurserna. Framför alltkan man använda den som medel för atf styra till önskad produktion från oönskadproduktion. När man diskuterar produkfionsbeskattning tycker vi inomvpk med våra utgångspunkter, atf def fattas någonting i debatten. Som vi serdet innebär produkfionsbeskaftningen nämligen en möjlighet aff byta uten mycket stor del av inkomstbeskattningen . Man hamnar litet vid sidan omi resonemangen när frågan om produktionsbeskattning alltid förs i samband meddiskussionen om företagsbeskattning, I stället för att ha inkomstbeskattningför arbetsinkomster kan man lägga om det hela och föra över viss del påprodukfionsbeskattning. Jag har försökt aff i någon mån föra debatten åt dethållet. Det är bara aff beklaga aff direkfiven för förefagsskafteufredningen,såvitt jag har kunnat utröna, inte siktar på att man skall användaprodukfionsbeskaftningen som en möjlig ersättning för annan typ av beskattning,exempelvis beskattning av arbetsinkomster. Slutligen, herr talman, beträffandeförmögenhetsbeskattning kan man möjligen se på hur företagen använderlikviditeten. Det är i spekulationssyfte, inte fill produkfiva investeringarutan fill ren spekulation och fill aft höja börsvärden med olika typer avaktieförsäljningar och låneverksam-het. Här finns tydligen utrymme förförmögenhetsbeskattning av juridiska personer. Det vittnar, tycker jag i varjefall, i någon män de 200 miljarderna i likvida medel om. Företagsskattefrågor m. m. 1985/86:106 Anf. 146 (): Jag ber om ursäkt atf jag inte observerade aff Företagsskattefrågor m. m. inte fanns pä plats här ikammaren. Eftersom jag har fått höra aff han är sjuk, vill jag ta chansen attvia snabbprotokc)llet önska honom god bättring, JanBergqvist, som ju inte hört min fräga tidigare, skall inte tro atf han fär ännuett är på sig att besvara den. De utläggningar han gjorde frän talarstolen varinte något svar pä min fråga. Det var att vända upp och ner på frågan helt ochhållet när han började tala om att jag vill att man skall beskatta lösören ochbohag hemma. Nej, frågan - jag skall förenkla den Utet - var: Varför skall ensmåföretagare betala förmögenhetsskatt, om han av intjänade medel tar 100 000kr, och köper en maskin så atf någon kan få arbete hos honom, när han infebehöver betala förmögenhetsskatt, som jag exemplifierade, om han satsar pä enantikvitet atf ha hemma, en dyrbar tavla eller dylikt? Det finns en mängd andraobjekt som man kan satsa på. Den frågan vill jag ha ett svar på. Vad finns detför rimliga förklaringar fill att man skall betala förmögenhetsskaft om mansatsar på produktiv utrustning, sådant som kan föra landet framåt och tillförainkomster? JanBergqvist läste upp en hel del kriterier på hur ett bra företagsskaftesys-tembör vara beskaffat, och jag tycker atf kriterierna var ganska väl valda. Hanbörjade med atf säga att systemet borde sfimulera ekonomisk tillväxt. Menstimulerar man ekonomisk tillväxt ined ett skattesystem som hårdare änskattesystemet i något annat land topphugger inkomster, genom atf hålla fastvid förmögenhetsskatter som missgynnar produktiva investeringar och genom attuttrycka misstro mof företagarkåren genom atf t. ex. ha regler om 400 timmarsarbete för att man skall kunna få en rimUg lön för de insatser som medhjälpandemake gör? Eller är det aff stimulera dä man säger; Du är företagarbarn, duskall inte få lön på samma säff som andra, eftersom du arbetar i dinaföräldrars rörelse och ännu inte har fyllt ? Närfolkpartiet vill rätta fill def här är def inte så, atf vill ökaorättvisorna. Vi tycker att man bör ha samma bestämmelser för företagare ochderas barn som för andra. EftersomJan sade aft en företagsbeskattning borde stimulera fill en godregionalpolitik vill jag fråga, om det är god regionalpolitik att som genomlöntagarfondssystemet flytta medel från små och medelstora företag in i storaföretag? Står och faller inte vår regionalpolifik med att vi kan skapa en rejälkader av småföretag ute i bygderna? Dethar tagits upp en mängd olika saker, men jag tror aff ingen i replik har nämntpartrederierna. Varför gömmer rnan undan den här frågan i bostadskommitténsförslag? Den har varit undangömd i utredningen om staketmodellen.Varför kan infe saken behandlas helt separat? Varför kan man inte, som vi vill,uppmana regeringen att lägga fram ett separat förslag för lösning av frågan somfakfiskt är ganska viktig? Och varför skall man inte kunna göra likadant närdef gäller de andra räftvisereglerna för småföretagare som beträffandepensionspremier, och annat? 147JAN (): sade attutskoftsmajoriteten ständigt hänvisar till staketmetoden som ett argument föratt avslå mofionerna. Def var naturligtvis en överdrift. I några fall har vigjort bedömningen aft vissa förslag som har förts fram - vilkas förverkligandedessutom oftast skulle kosta pengar, något som måste beaktas, eftersom man intekan belasta statskassan hur mycket som helst - mäste ses i eff längreperspektiv. Och kan det vara lämpligt att använda det stora greppet,stakefmefoden. Men det finns också andra fall, t, ex, partrederierna, dåvi säger atf vi infe vill vänta så länge utan hänvisar till en annan och snabbarelösning. Jag blev imponerad över hur noggrant antecknat de krav som jag ställer på en bra företagsbeskattning. Det varmycket väl återgivet, Def enda som saknades av def som fanns i min uppräkningvar följande två saker; 1, Dessutom bör företagsskatten ge eft rimligt bidragtill finansieringen av de offenfliga utgifterna, 2, Företagsskatten bör ocksåligga i linje med strävandena efter en rättvis fördelning av inkomster ochförmö-genhefer. Det kanske var symtomafiskf aff just de kraven inte fanns med iKnut anteckningar, sade atf företagsbeskattningen i ärlåg, internafionellt sett. Det finns i vpk:s reservation en formulering somantyder att själva skattesatsen är låg. Men det är tvärtom sä aft skattesatseninternationellt sett är hög i , Den är för bolagen , I praktikenrepresenterar emellertid dessa av den totala vinsten,vilket beror på aft skattebasen är så smal . Därför finns det goda skälatt bredda skattebasen, och jag tror att detfa bör kombineras med en sänkningav skattesatsen från nuvarande , Slutresultatet bör dock bli att man får inbetydligt mer än de som resultatet blir av bolagsskatten, var inte riktigt nöjd med mitt svar närdef gällde beskattning av lös egendom och varför en företagare skall betalaförmögenhetsskatt för en maskin. Skälet till att man betalar förmögenhetsskattär att man har tillgångar som representerar en skattekraft, Def flestafillgångar är förmögenhetsskaftepliktiga. Därför borde bäde maskiner och iprincip innehav av mycket dyrbara konstföremål och anfikvitetsföremälbeskattas. Det är den inställning som skatteutskottet har haft fidigare, däutskottet uttalat sig för principen atf bäde-och bör beskattas. Men atf detinre lösöret inte kommer in i beskattning kanske ändå inte är en lika stororättvisa som mänga andra orättvisor. Framför allt tänker jag pä relationernamellan beskattningen för företagare och beskattningen för löntagare. Där finnsdet en mycket större orättvisa, och det är beklagligt atf de borgeriigapartierna vill vidga det gapet, I övrigt ställde en rad frågor till mig.Jag tycker att vi har utvecklat frågorna i betänkandet- inte utförligt, detvill jag inte påstå, men vi har i alla fall tagit upp 400-timmarsregeln på s.32 i betänkandet och frågan om lön till barn på s. 15. Jag tycker aft vi hargoda skäl för vår ståndpunkt. Nya företag ägs ofta av båda makarna. Deframträder som två företagsledare, och därför kan fimregeln vara motiverad. Jag vänder mig slutligen till , som jagtycker kanske var för snabb med sin slutsats att det inte finns förutsättningarför samarbete. Företagsskattefrågor m. m. Prot.1985/86:106 Pensionspremie för egenföretagare är någonting som kommer atfprövas mycket snart i samband medregeringens genomgång av betänkandet om Företagsskattefrågor m. m. Jag är inte helt säker, men jag tror aff remisstiden redanär avslutad och atf man har påbörjat beredningsarbetet. Det är alltsä ickenägot försök att segdra detta - tvärtom har utskottet pekat pä atf def börkunna ut , 148 (): noterade att jag inte fog upp allt det hanhade sagt borde utgöra krav på en god företagsbeskattning. Han saknade bl, a,det han hade nämnt om finansieringen av samhällets kostnader och om den fördelningspolitiskaaspekten. Jag fog inte upp de tvä sakerna, därför aft jag berömde hans synpunkter på vad som är god företagsbeskattning - i de punkter jagräknade upp. De andra två punkterna tycker jag inte är lika väsentliga. Jag delarinte uppfattning att företagsbeskattningen är så utmärkt somfördelningspolitiskt instrument. Och när def gäller finansieringen avsamhällets kostnader tycker jag - trots att defta är betydelsefullt - attföretagsbeskattningen har nått en sädan höjd atf för mycket pengar dras in. Defär fill skada för företagsamheten och bidrar inte till att öka vårt välståndoch skapa nya jobb. ville infe erkänna aff stakefmefoden använtsi en mängd fall för atf avstyrka moderata och andra borgerliga motioner.