prot · G909161 · 1985-12-31 00:00:00 — Vi har räknat på utvecklingen av barnbidragshöjningarnaoch flerbarnsstödet , varav hälften faller påden borgerliga regeringens tid och hälften på den socialdemokratiska. Jagbeklagar, herr talman, att siffrorna härvidlag är många. En familj med ett barn hade . i barnbidrag år1976. hade detta ökat till . får familjen från den 1 januari1987 nästan dubbelt så mycket, nämligen . En trebarnsfamilj hade . i barnbidrag 1976 och . Slutligen får en fembarnsfamilj, som 1976 hade . med flerbarnsfillägget, inte mindre än 43 650kr. Detta är räknat i löpande priser. Om vi räknar om enligt konsumentprisindexoch antar att inflationen 1986 är , får vi följande förändringar. Enfamilj med ett barn fick 1976 enligt denna beräkning . varbidraget , dvs. faktiskt en minskning med litet . Från den 1januari 1987 ökar barnbidraget till . En trebarnsfamilj fick år . och 1982 13 180kr., dvs. 1987 kommer denna familj att få sitt barnbidragoch flerbarnstill-lägg ökat till , dvs. 1976 hade denna familj . Prot.1985/86:161 4junil986 Ekonomiskt stöd till barnfamiljer, m. m. Det gör en ökning . Men 1987 blir ökningen 72,3 %räknat . Nog talar siffrorna sitt tydliga språk - föross här i kammaren och för barnfamiljerna. vill jag passa på och vända mig till - detär ju de i denna kammare som ställer sig vid sidan av barnbidragshöjningen. Detär en gammal högerideologi att byta ut barnbidraget mot avdrag vid beskattningen.En gäng ville man ta bort barnbidraget för det första barnet, och är mantydligen inne på ungefär samma linje. Jag lyssnade till anförande. Han påpekade, som man ofta gör från sida, attbarnbidraget är en av grundstenarna i familjepolitiken. Här finns alltså enoöverstiglig klyfta mellan två av oppositionspartierna. Den gemensamma borgerliga reservationen 1 räknar upp endel goda saker, som den borgerliga regeringen genomförde och som vi slöt uppbakom. Jag kan kvittera med en liknande uppräkning: höjdes barnbidraget med . perbarn och år, och flerbarnstillägget fördubblades. infördesflerbarnstillägg för studerande barn. höjdes barnbidraget med . perbarn och år. Barnbidraget betalas ut . Studerande barn fick statligtbostadsbidrag även efter det att de fyllt . Förlängt bidragsförskottinfördes för studerande barn som fyllt . Särskilt bidrag för vissaadoptivbarn infördes. Garantinivån i föräldraförsäkringen höjdes till 48 kr.per dag. skall barnbidraget höjas med 1 020 perbarn och år. Studiebidrag skall utgå . Barnbidrag betalas utmånaden efter födelsen. Garantinivån i föräldraförsäkringen höjs till 60 kr.per dag. Jag vill påminna om att detta motsvarar . , och närcentern begär , är skillnaden egentligen väldigt liten. Detta är inte så dåligt i en kärv ekonomi, dådet gällt att få ned budgetunderskottet och då både regeringen och vårriksdagsgrupp har fått gneta och spara på alla kanter. Del har ju också kunnatske utan att det gemensamma skatteuttaget ökat. Vi kan faktiskt tala om enomfördelning till barnfamiljernas fördel. hoppas jag också att dessareformer skall lyfta ut en del barnfamiljer ur socialbidragsregistret. Familjepolitiken måste ses i sin helhet, eftersomfamiljerna inte lever i ett isolerat tomrum. Arbete, lön,arbetslöshetsförsäkring, barnbidrag, hyror och bostadsbidrag, arbetstidenslängd, sjukförsäkring, utbildning, barnomsorgens utbyggnad, skatterna - alltdetta hänger ihop för barnfamiljernas ekonomiska standard. Jag tror man tryggt kan säga att socialdemokratin,tvärtemot vad de borgerliga partierna säger, fört en framgångsrikfamiljepolifik. Men än återstår mycket, och det påpekar vi också i betänkandet. Det är ett ambitiöst program som faktiskt ligger bakom detkonstaterandet. Det gäller full behovstäckning för barnomsorgen fram till1991, en utbyggnad av föräldraförsäkringen upp till - om vi klarar detekonomiskt, vilket jag hoppas. Det kommer att betyda att en av föräldrarna kanvara hemma . Men jag vill här i kammaren erinra omattdetta faktiskt kostar pengar. kostar ungefär en halv miljard. vilketbetyder att om vi bygger ut med ytterligare , som vi Prot.1985/86:161 föreslår, blir kostnaden 4,5 miljarder. Också jag vill säga något om barnen, föräldrarna och ~ ~ ,..,, ... , r . . . u Ekonomiskt stöd till samhälleti ett vidare perspektiv. Det ar helt klart att barnen behöver sina föräldraroch att barnen ocksä har rätt till sina föräldrar. är tillför att stödja familjerna, och barnomsorgen kan aldrig vara något annat än ettkomplement och ett stöd till föräldrarna i deras ansvar. Om familjepolifiken pågår också en frihetsdebatt. Menåterigen måste vi socialdemokrater fråga: Vilken frihet, och frihet för vem? Vivill t, ex. inte ha ett segregerat samhälle, där vi ser rikemansbarn ochfattigmansbarn vandra till olika skolor och olika daghem. Vi vill att barnskall ha samma chans, ja, i själva verket att de som har en svag utgångspunkt ilivet skall få mer omsorg än dem som har en stark utgångspunkt. Den enskilda familjen, vare sig det är en enföräldersfamiljeller tvåföräl-dersfamilj, utgör kärnan i vårt samhälle, den minsta socialagruppen. Samhällets uppgift är att stärka denna grupp och ge föräldrarna enstarkare jagkänsla och ett större självförtroende. De individuella stöden av typ barnbidrag och degemensamma, t. ex. barnomsorgen, är beroende av varandra. Vad har den familjför frihet som inte får samhällets kollektiva stöd? Hur skulle det gå för den,? Det finns inte mycket att lita till, om inte samhället och allavi andra hjälper den här familjen. Och det är stora kostnader som samhället ochskattebetalarna tar på sig för att ge denna familj friheten. I socialberedningens arbete med barnens behov ochföräldrarnas rätt har vi lagt fram ett betänkande. Där försöker viskissera upp barnens behov och gav det formen av ett träd. Vi sade: Förstbehöver barnen omvårdnad och skydd. De behöver mötas med respekt, känna sigaccepterade och omtyckta, i första hand av sina föräldrar. De behöver kännasamhörighet, med båda föräldrarna, även om dessa skulle vara i konflikt medvarandra. Vi ritade också ett annat träd, där barn far illa. Det gör de om delämnas utan omvårdnad och skydd, att utnyttjas för de vuxnasbehovstillfredsställelse. De far illa av att känna sig otrygga genom separationfrån föräldrarna och genom att vara ett slagträ i de vuxnas konflikter. Kanske, herr talman, har barn större behov avfamiljens trygghet och samhällets stöd än i tidigare generationer. Det är såmånga obestämda hot som ligger över dem genom massmedia och genom detkommersiella utbud som vi har. Världen kan för många verka minst sagt hotfull. När OlofPalme hade mördats fann en familj, som står mig nära, mitt sin dottergråtande och skakande av rädsla ensam i köket. Vi behöver understryka att barn faktiskt inte är tillsalu, som sade i ett betänkande . Det är samhällets skyldighet att tillsammans medföräldrarna skapa trygghet för barnen. Det är, herr talman och kammarensledamöter, den ambition som socialdemokratin har när vi nu lägger fram ett nyttförslag på vägen mot en bättre barnomsorg och högre barnbidrag och när vi sägeratt vi också måste fortsätta på den inslagna vägen, Ekonomiskt stöd till barnfamiljer, m. m. Jag ber med dessa ord, herr talman, att få yrka bifalltill hemställan i socialutskottets betänkande nr 28 och avslag på samtligareservationer, 16 () replik: hade räknat oppositionensreservationer i de betänkanden som vi nu diskuterar och funnit att de varovanligt många. Jag kvitterar med att säga att jag har räknat desocialdemokratiska reservationerna och funnit att också de är ovanligt många. Den jämförelse som gör avbarnbidragsökningen och den period som följtdärefter är missvisande. De reformer som genomfördes syftade i stor utsträckning till annat än att höja barnbidragen.Det var som föräldraförsäkringen byggdes ut , som ledighetslagstiftningen förändrades så att detskapades större möjligheter till ledighet i samband med barns födelse ochsjukdom och som barnomsorgen byggdes ut oerhört kraftigt. Vi hade enfördubbling av antalet daghemsplatser och antalet platser i fritidshem. Denutbyggnadstakten har sedan aldrig uppnåtts. Det går alltså inte alt bara siktain sig på barnbidragen öch säga att den familjepolitiska reformtakten har ökatefter 1982. Det var en förbluffande upplysning som när han sade att det som föreslås kan genomföras utan att detgemensamma skatteuttaget ökar. Om det var något som underströki sina överläggningar med de andra partierna så var det att varjefamiljepolitisk reform måste finansieras till sista kronan. Och vi har undervåren suttit här i kammaren och tryckt fram den ena skattehöjningen efter denandra -höjningen av charterskatten, oljeskatten, skatten på aktieomsättning ochen del andra skatter. Jag vill fråga : Är det verkligen sant attde nu föreslagna åtgärderna kan vidtas utan att det gemensamma skatteuttagetökar? Hur finansieras de i så fall? 17GÖTE () replik: talade mycket vackert omfamiljers valfrihet. Jag tycker att det är bra, och jag tror att han harambitionen att öka deras valfrihet. Men varför formar man då inte politiken så,att föräldrarna får valfrihet? Varför säger nej till att ökaförutsättningarna när det gäller val av arbete och vård av egna barn? Varförsäger nej till att skapa en barnomsorgspolitik som gör detmöjligt för föräldrarna att välja, inte på politikernas villkor utan medutgångspunkt i barnens behov? Varför säger nej till att ändrasocialtjänstlagen på ett sätt som medför att en ensamförsörjare med flera barnfår möjlighet att ägna mer tid åt barnen i stället för att tvingas in på enAMS-kurs för att stå till arbetsmarknadens förfogande? Svara mig på dessafrågor! Det går inte, , att bara stå här och hållaett fint anförande om föräldrarnas valfrihet och integritet. Man måste också levaupp till de deklarationer som man gör genom att visa på konkreta förslag. pekade på det livsträd som socialberedningen beskrivit. Jag tyckerdet \'erkar som om det socialdemokratiska livsträdet har bara en enda gren. Detär felet rned det socialdemokratiska livsträdet när det gällerfamiljepolitiken. Man binder upp allting kring politiska beslut, och på så visförsvagar rnan föräldraansvaret och farniljefunktionen. Enligt är vi moderater negativa tillbarnbidrag. Men vi har inte sagt att barnbidragen skall slopas. Däremot har visagt att det är fel att höja skatter och att därefter höja bidrag. Vi vill istället låta föräldrarna behålla de pengar de förtjänar, och vi vill inte höjaskatten för att sedan öka möjligheterna till nya bidrag. Vårt förslag ger merpengar till barnfamiljerna än barnbidragshöjningen. Det ger lika mycket pengartill de barnfamiljer som tjänar litet eller inget som till dem som tjänarmycket. Det är alltså helt neutralt från den synpunkten. framställa det på ett helt annat sätt. säger att socialdemokraterna inte vill haen politik som innebär att de rikas barn skall gå i en skola och de fattigasbarn i en annan. Men det är ju just ett sådant samhälle vi har, även om detbara är ett fåtal rika barn som kan gå i skolor där föräldrarna själva betalarkostnaderna. Det är precis samma sak närdet gäller sjuka barns besök hosläkare. Vi säger: Skapa en välfärdspolitik som innebär att del stöd somsamhället ger föräldrarna för barnens utbildning och sjukvård följer eleveneller patienten! Det gör det möjligt för barnfamiljerna att välja den skola devill ha, att välja den läkare de vill ha, att välja den barnomsorg de vill haoch att välja den livsföring de vill ha utan att politikerna blandar sig i vadsom är bäst för föräldrarna och för barnen. 1985/86:161 4junil986 Ekonomiskt stöd till barnfamiljer, nr. 18ROSA ÖSTH (c) replik: Jag vill börja med att instämma i det somDaniel Tarschys sade angående värdet av barnbidragshöjningar som genomförts avborgerliga och socialdemokratiska regeringar. Jag vill tillägga beträffande detbelopp som var så stolt över och som kommit framför alltflerbarnsfamiljerna till del att detta inte enbartär ett resultat avbarnbidragshöjningen utan kanske mera en effekt av flerbarnstilläggen. Det ärinte sä, , att socialdemokraterna stödde den borgerligaregeringens förslag till flerbarnstillägg, utan del är något som de i efterhandhar accepterat och t. o. m. byggt ut. Det finns andra exempel som pekar i sammariktning. Det gäller bl. a. utbyggnaden av föräldraförsäkringen med de tresista månaderna. Inte heller de borgerliga förslagen på den punktenaccepterades av den socialdemokratiska oppositionen. Det här kan man se som exempel på att socialdemokraternanu har närmat sig vår uppfattning och de förslag som vi har drivit.Man skulle kanske kunna uttrycka det så, att verkligheten har hunnit uppsocialdemokraterna, i varje fall till en del. Vi ser fram emot att dentendensen fortsätter. Jag tyckte att var ovanligt lågmäld när detgällde vårdnadsersättningen. Kan det möjligen bero på att det kommit in enannan ton i ? Vi ser med spänning fram emot den närmasteframtiden och vad den kan komma att innebära i det här sammanhanget. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer, m. m. 19INGA (vpk) replik: Jag skall inte kritisera storleken ipåbarnbidraget. redovisade en mängd siffror för oss för att bevisahur mycket det har ökat. Jag vill bara konstatera att barnbidraget i dagfaktiskt är . och att det föreslås bli . Kostnaderna för en 15-16-årig pojke ligger på . i månaden.Barnbidraget täcker alltså trots allt en väldigt liten del av en familjskostnad för barn. drog vidare de stora summor som utgår tilldem som har tre, fyra eller fem barn. Det var ganska stora summor, men vi skallkomma ihåg att de flesta familjer har ett eller två barn. I av allabarnfamiljer finns ett eller två barn. Vi skall också komma ihåg att kvinnor i genomsnitt föder 1,4 barn under sitt Ii v. Så man får inte låta sigförledas av det som säger. Det räcker alltså inte med en höjning av barnbidraget, utandet måste kompletteras med andra ekonomiska förbättringar. Man måste t. ex. tabort momsen på maten - det skulle ge . i tillskott för en vanligtvåbarnsfamilj - och få ned hyreskostnaderna. sade attsocialdemokraterna har fört en framgångsrik familjepolitik. Det tycker intejag. Av alla dem i som måste begära socialbidrag-och det är många i dag- utgörs av barnfamiljer. Socialdemokraterna har dessutom inte byggt utbarnomsorgen. Det återstår hundratusentals platser innan behovet ärtillfredsställt. Man har inte genomfört sextimmarsdagen och inte byggt utkollektivtrafiken, åtgärder som skulle främja familjepolitiken och framför alltkvinnorna. Och det återstår mycket att förbättra inom bostads-, kultur-ochskolsektorn. Jag anser att det krävs förbättringar på alla dessa områden föratt åstadkomma en bra familjepolitik. Det finns således mycket som man kanönska sig av en socialdemokratisk regering när det gäller att förbättrafamiljepolitiken. Eftersom jag inte fått något besked, vill jag fråga:Varför är socialdemokraterna motståndare till en indexreglering avbarnbidraget, omfattande av basbeloppet? En sådan reglering skulle jubespara oss en mängd debatter och överläggningar. Jag tror att det dessutomskulle innebära en trygghet för många familjer att kunna räkna med att bidragetligger fast på denna nivå. 20EVERT () replik: Jag börjar bakifrån och inleder med frågan omindexregleringen. Vi har ständigt haft diskussioner om denna indexreglering.Vi har sagt att vi inte vill binda upp barnbidraget och inte heller andrabidrag med en indexreglering. Vi vill ha frihet att komponera de olikaingredienser som behövs när det gäller barnstödet. Jag vill bara påpeka attbostadsbidraget är en del av barnstödet. Eftersom hyrorna utgör en storkostnad, kanske man kan behöva klara frågan om bostadsbidragen förebarnbidraget. säger att vi skulle slippa ha dessaöverläggningar fram och tillbaka om vi införde en indexreglering. Qmdiskussionen bara gällde barnbidraget - det säger jag återigen - skulle man jukunna lösa problemet genom en indexreglering. Men vi har haft en ambition attkomma bort från indexregleringenöver huvud taget i samhället. Man måste veta hur man skall hanterasamhällsekonomin. Och om man indexreglerar allting, klarar man ju inte attkontrollera inflationen. Vi får väl räkna på det som om skatterna. Men så långt man kan se sker det en omfördelning inomskattepolitiken. Det pågår alltså förändringar. Men jag talade om det totalaskattetrycket. Såvitt jag vet har detta inte ökat som vi harhaft regeringsansvaret. Däremot är det alldeles klart, att om vi skall höjabarnbidragen, måste vi i dagens situation självfallet se till att detfinansieras på ett eller annat sätt. Vi måste också se till att vi klararsamhällsekonomin. Vad jag påpekade i mitt anförande var att vi under en tiddå vi har haft en kärv ekonomi och har försökt komma till rätta med det storabudgetunderskottet ändå har kunnat genomföra dessa stora höjningar av framförallt barnbidragen. Sedan till frågan om valfriheten,.som talarom. Jag tror att den är ganska begränsad, om vi skulle lämna de enskildafamiljerna utan samhällets och skattebetalarnas stöd. Qm man granskar vadmoderaterna säger om att pengen skall följa barnet och eleven, så finner manatt vi kan råka in i ett samhälle som är helt omöjligt. Men det är jumoderaternas politik, och den delas inte av de andra partierna. När vi ser överhela fältet, finner vi att de borgerliga partierna har olika förslag. Manslinker oftast i diket, och ingenting händer. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer, m.m. 21DANIEL TARSCHYS (fp) replik: Det är faktiskt inte sant att skatterna intehar ökat under den här regeringsperioden. Den huvudsakliga orsaken till denförbättring som har skett i de offentliga finanserna är ökade skatteinkomster,inte nedskärning av utgifterna. Vi har här i ,beslutat om nya skatter. Regeringen har ju sagt att man baraför att finansiera de barnbidragsbidragshöjningar som föreslås behöver ökadeskatter - som riksdagsmajoriteten också har godtagit. bekräftade att man ser bostadsbidraget somen del av det familjepolitiska stödet. Det aktualiserar det problem som jag togupp och som inte ville beröra, nämligen marginaleffekterna. Omman har bostadsbidraget som en del av det familjepolitiska stödet, då säger manockså till lågavlönade barnfamiljer: Ni skall inte kunna förändra er ekonomigenom ökat arbete - då bortfaller bostadsbidraget, då höjs barnomsorgstaxan,då blir det bara några tior kvar av den sist intjänade hundralappen. Vi har försökt pressa socialministern ifråga om de inkomstre-laterade barnomsorgstaxorna. Hon har sagt att man kanskekan ta upp en diskussion om saken 1991, när vi har byggt färdigt barnomsorgen.Då kan vi börja fundera över om vi inte skulle kunna övergå till enhetstaxor.Men om man har den här politiken - att man vill ha bostadsbidrag som trappasav, att man vill ha barnomsorgstaxor som stiger ju mer folk tjänar - då låserman in barnfamiljerna i fattigdomsfållan och gör ingenting för att komma ifråndet problemet. Jag tycker att det är en mycket oroväckande sida av densocialdemokratiska familjepolitiken - att man år låtsas som om dettaproblem inte existerar, när det i själva verket är en permanent huvudvärk för Prot.1985/86:161 hundratusentals barnfamiljer, och inte minst för ensamståendeföräldrar. Det är densistnämnda gruppen som är allra värst utsatt. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer, tn. Jag ställde tidigare en fråga tillBengt . Han har kanske haft chans att tänka på saken. Men jag tyckerockså att , som har försvarat utskottet här i kammaren, skulle haett svar att ge barnfamiljerna. Är det rätt att den här fattigdomsfällan skallbestå? Varför vill ni socialdemokrater inte göra någonting åt saken? 22GÖTE () replik: Jag frågade tidigare om hanvar nöjd med utvecklingen , när utskottet och begärde entotal översyn av familjepolitiken, till 1986, när utskottsmajoriteten skriveratt utskottet fortfarande anser att det finns ett stort behov av en helhetssyn. börjar då räkna upp barnbidragshöjningarna,och det kan i och för sig vara bra. Med den ekonomiska politik och denskattepolitik som har förts i övrigt har det ju varit helt nödvändigt att höjabarnbidragen. Men många barnfamiljer och föräldrar har ändå hamnat isocialhjälpsstatistiken. Det beror, , helt enkelt på attskatterna har höjts mer än vad barnbidragen har höjts för normala barnfamiljer.Så enkelt är det. För t. ex. en tvåbarnsfamilj har skatten - om man räknarschablonmässigt och slår ut höjningarna per familj - ökat med ca . Detär betydligt mer än vad barnbidragen har höjts för en tvåbarnsfamilj sedan 1982.Jag förstår inte hur då kan säga att skatterna inte har höjts. Om vi gör en ytterligare analys finner vi för det förstaatt den totala skattekvoten har höjts. För det andra har det, precis som EvertSvensson säger, skett en omfördelning av skattetrycket till familjernas ochkonsumenternas nackdel. Det har skett en markant skärpning av skattetrycket,och det är detta som har förorsakat bl. a. familjernas och föräldrarnasproblem. Efter det att beslutat om den största barnbidragshöjningeni modern tid, som tidigare talade om, ringde en mamma till migoch frågade: Vad sysslar ni med i riksdag? Ni har sagt att nu skallsannerligen barnbidragen höjas- den största barnbidragshöjningen i modern tid.Men när jag räknar på effekten för min egen del finner jag att jag inte fårnågonting kvar, därför att som ni höjer barnbidragen, slopar nifövärvsavdraget och höjer den direkta skatten. Vad är detför politik, ? Det är precis samma sak med nuvarande barnbidragshöjning;ni höjer skatterna för att kunna höja bidragen, och det innebär att mångaföräldrar inte får någonting kvar. Till på köpet höjer ni skatterna mer så attföräldrarna får mindre kvar än de hade tidigare. säger att skall slopasamhällets stöd till de enskilda. Det har vi aldrig sagt. Vad vi har sagt äratt stödet skall utformas på ett sådant sätt att det stärker familjernasvalfrihet till det bästa för barnen och för familjerna. 23ROSA ÖSTH (c) replik: Prot. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer, m. m. Jag antydde att socialdemokraterna möjligenvar på väg att acceptera införandet av en vårdnadsersättning.Jag noterade att inte bemötte mig på den punkten, och jaguppfattar det som en acceptans av mitt antagande. 24 INGA (vpk) replik: Jag frågade varför barnbidragen inte kanindexregleras på den nivä som vpk föreslår. svarade inte vill binda sig för en indexreglering. Jag trodde att vi var överens omatt barnbidraget skulle läggas fast vid nivån av basbeloppet, men är viinte överens om det kanske ni vill urholka barnbidraget . Det är självklart att barnbidragetskall indexregleras och läggas fast på denna nivå. Därmed skulle vi slippa denenorma upphaussning som överläggningarna om barnfamiljernas situation har varitföremål för. I de omgångar som jag har varit med har det nästan varit hets idiskussionerna. Arbetet skulle gå bättre framåt om barnbidragsnivån lades fastoch familjerna visste det. Därmed skulle den cirkus undvikas som diskussionenom barnbidraget föranleder . 25EVERT () replik: Om vi hade ett gemensamt mål, ,om en rättvis fördelningspolitik, skulle vi säkert kunna resonera oss samman iflera frågor. Privatiseringsfrågan är en del av vårt resonemang, somkommer tillbaka sedan. Ni moderater vill ha profit i barnomsorgen, och det harvi sagt nej till. Däremot talar vi om familjekooperativ och organisationer somkan bygga och driva daghem. Men det blir en senare diskussion om detta . Vi genomför nu en analys av socialbidragstagarna. Det ärnödvändigt, eftersom antalet bidragstagare har ökat . Vi får dåse vad analysen pekar på och om skatten har den betydelse som . Jag har aldrig förnekat att också skatten har en betydelse isammanhanget. Men ni vill ständigt och jämnt byta ut skatteavdraget motbarnbidrag. Det är en gammal högertanke som återkommer. Jag har, , talat om skatten irelation till bruttonationalprodukten. Skatten ökade faktiskt under denborgerliga regeringstiden, medan den har legat fast under vår regeringstid. Det är riktigt, , att garantinivån ochvårdnadsersättningen stämmer ganska väl överens. Men vi tycker rent allmänt skall bygga ut föräldraförsäkringen. Det är den vägen man skall gå.