prot · G909148 · 1985-12-31 00:00:00 — Det är inte uteslutet att vi måste pröva vissa dämpandeåtgärder när det gäller etablering i , för att ytterligarestimulera till etablering i skogslänen och Bergslagen. Diskussionerna orn den fortsattaregionalpolitikens utformning kommer att föras i det regionalpolitiska rådet.Vi fär också viktiga uppslag till politikens utformning från denparlamentariskt sammansatta glesbygdsdelegationen. En betydelsefull grupp fördet regionalpolitiska arbetet blir naturligtvis den statssekreterargrupp somjag tidigare nämnde. Länsstyrelsernahar en väsentlig roll i arbetet med att utveckla regionalpo- Regionalpolitiken, m. in. litiken.Varje år redovisas i länsrapporterna uppslag och idéer till regionalpo- Prot. 1985/86:148 litiska insatser. Vidare får länsstyrelserna ofta uppdrag avregeringen att ta fram utvecklingsprogram inom olikaregionalpolitiska områden. Just nu pågår arbetet med att utarbeta regionalateknikspridningsprogram. Detta visar att vi har flera forum för att diskutera ochutveckla regionalpolitiken. Jag har svårt att frigöra mig från intrycket att kravet påen särskild kommission har lagts fram i brist på idéer om hur regionalpolitikenbör utvecklas. De konkreta förslagen från de borgerliga lyser med sin frånvaro.En kommission vid sidan av det viktiga vardagsarbetet, som ändå är det mestväsentliga, skulle sannolikt bara öka byråkratiseringen och störa en välfungerande organisation för att utveckla politiken. Som framgått av mitt anförande pågår i regeringskanslietett omfattande arbete med att utveckla och förnya regionalpolitiken.Utredningsuppdrag har utdelats. Arbetsgrupper har tillsatts. Enskildadepartementstjänstemän arbetar nu med särskilda frågor. Min avsikt är att så snart det är möjligt ta upp alltdetta i det . Som utskottsmajoriteten skriver kommerregeringen att ändra rådets sammansättning och aktivera dess verksamhet. Jagantydde också detta i den långa interpellationsdebatt om regionalpolitiken somvi förde här i för . Jag avser att låta samtligariksdagspartier bli representerade i det . Jag ser debatten om regionalpolitiken underinnevarande som mycket positiv. Den visar på ett ökat intresse förregionalpolitiken, och det kan förhoppningsvis leda till konstruktiva förslagför att utveckla politiken. Utskottsbetänkandet visar på en bred uppslutningkring kraven på en utveckling av regionalpolitiken - de mänga reservationernainnehåller främst partikrav och lokala krav. Jag hoppas att det skall gå att fätill stånd en bred enighet om den inriktning av det fortsatta regionalpolitiskaarbetet som jag här har antytt konturerna för. 18ELVER () replik: I betänkandet är det inte svart på vitt ifråga orn allt. Det råder samstämmighet i en rad regionalpolitiska grundfrågor.Att industriministern gör stort nummer av att han inte hittar så mångagemensamma reservationer tycker jag egentligen saknar poäng. Industriministerntalar om att arbetet bör ske på bred front och med uthållighet ochtålmodighet. Vidare att det inte räcker med högkonjunktur för att man skallklara en regional balans. Om detta är vi ju överens, och därför är det inte såkonstigt att vi inte fronderar på alla punkter. Industriministern talade om inland, och jag haren fråga som jag väckt men som ingen vill svara på: Hur kommer detsig att socialdemokraterna och regeringen satsar på starka kustkommuner, medande svaga inlandskommunerna lämnas därhän? Då tänker jag bl. a. på nedsättningenav soeialförsåkringsavgiften, varigenom och får rniljonstöd, medande svaga kommunerna blir utan. Även ändra politikområden är viktiga, sade industriministern. Prot.1985/86:148 nämnde i sammanhanget , och det ärheltO. Regionalpolitiken, 111. utbildningsdepartementetkommer med i bilden som en viktig del. Men har inte industriministern ettövergripande regionalpolitiskt ansvar iiven när det gäller de andradepartementen? Hur har resonemanget gått i regeringskretsen, när man t. ex. påjordbrukets område vill minska Norrlandsstödet, vilket kommer att slå särskilthårt mot Bergslagen? Hur har resonemanget gått med jordbruksministern? Och hurhar samtalen gått med kommunikationsministern? Ni vill ju hålla tillbakalänstrafikanslaget, och här rör det sig om belopp i hundrarniljonerklassen. Det vorerimligt att vi fick svar på de frågorna. I interpellationsdebatten framhöllindustriministern att vi måste ta gemensamma tag. Han sade: Alla behövs,riksdag och regering tillsammans. raljerar han över att vi vill ha enkommission där vi skulle kunna diskutera de här frågorna. Jag.skulle viljafråga beträffande det sista industriministern sade, att regionalpolitiska rådetskulle reformeras och att också riksdagspartierna skulle ingå: Är tanken attrådet skulle kunna ta sig an sådana uppgifter som redovisas i reservation 7,som jag vill påstå är betänkandets främsta läsning? Se på vad sorn står ireservation 7! Kan det harmoniseras med det reformerade regionalpolitiskarådet? Låt mig säga att när regionalpolitiska rådets verksamhetredovisades inför utskottet, då var det en stor besvikelse. Det är angeläget att det blir som industriministern säger, dvs. att detnu skall bli mera fart på det . har detnämligen misskött sin uppgift. Sedan vill jag säga att jag trordet ligger mycket i vad sade om att gamla synder bara kanrättas till med nya ansträngningar. Låt oss göra nya ansträngningar, men låtdem göras gemensamt och inte i snäva departementskretsar! 19BÖRJE () replik: "Vi borde tidigare ha intresserat ossmera för regionalpolitiken", sade inför densocialdemokratiska riksdagsgruppen. Jag sade tidigare enligt mitt manus: "Tyvärr måstejag konstatera att närapå allt vad regeringen gör är till nackdel för denregionala utvecklingen." måste vara oerhört klämd och uppjagad närhan misstänker att någon enda människa i detta land - jag tror inte det finnsnågon -skulle tro att kom fram till den typen avsjälvbekännelser inför riksdagsgruppen. Jag har här manuskriptet till tal. Jag harblivit erbjuden att läsa upp det inför riksdagsgrupp. Men jag sägernej tack. Centergruppens vilja att uträtta saker och ting på regionalpolitikensområde är nämligen så stark, att jag riskerar att bli utbuad om jag inte ärmera konkret än vad är i detta dokument. Jag vill dock geindustriministern rätt på en punkt, nämligen att övriga områden är oerhörtviktiga - inte bara regionalpolitiken, som ansvarar för. När man studerar tal måste man fråga sig:Bryr sig regeringen inte alls om vad säger i detta tal? Jagönskar att får större tyngd i regeringen, för det mesta som skeri regeringenmotverkar en balanserad regional utveckling. Jag önskar också Prot,1985/86:148 att får en sådan tyngd i regeringen, att han intestegvis behöverurholka de regionalpolitiska anslagen så som sker i det förslag som .. ,... , ... r- L 1 j " Reaionalpoliiiken, nu arforelagt rrksdagen tor beslut . Sedan säger att de borgerliga partiernainte är eniga. Nej, det är vi inte. Det är känt, hoppas jag, av alla i det härlandet att vill speciellt mycket och arbetar speciellt mycket fören bättre regional utveckling. Jag vill dock säga om ochmoderaterna att jag upplever att de vill mer än regeringen ochsocialdemokraterna när det gäller att åstadkomma regional balans i det skede vinu befinner oss i. Jag noterar och är glad för att säger atthan kan se positivt pä enskilda reservationer. Varför inte då viska det tillLars Ulander? Han har varit tvungen att lotsa igenom allt detta i utskottetutan att höra något positivt. Det har inte varit roligt för socialdemokraternai utskottet. Viska till dem: Släpp igenom litet grand av det sorn är bra, såfår vi en bättre regionalpolitik. Under detta anförande övertogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 20 (vpk) replik: Det är otvivelaktigt så att vi lider av storaregionalpolitiska problem. Vi har problem i skogslänen.Bergslagen, sydöstra . Men det är en ganska bekväm position somregeringen intar, när den gömmer sig bakom attack. Egentligen försökerman då förgylla sin egen prestation och gå ifrån alla de avgörande problem somman har - och kanske också har krav på sig från sin egen rörelse att klara av. Jag har tidigare ställt en fråga till , ochjag frågar nu : Hur tror regeringen att utvecklingen i dessaområden kommer att bli med regeringens systematiska utplundring av kommunerna?Jag kräver ett svar av regeringen. Hur tänker man sig den närmaste framtiden idessa områden med den utflyttning sorn sker och med de problem som vi kanse framfor oss? Och vad händer med kommunernas roll? säger juockså att man skall ha en bra service. Det kan väl inte bara vara förvissa företag som man skall ha service, utan det gäller väl också kommunernasinvånare. 1 det avseendet har vi problem, och det krävs ett svar av regeringen. Man säger från socialdemokratiskt håll i polemik med deborgerliga: Ni riktar ingen kritik mot det privata näringslivet. En sak ärsäker: Man kan inte beskylla för att han inte kritiserar. Menvad man kan kritisera regeringen för är att den inte vidtagit någon åtgärd. Detskulle vara intressant att höra vad som skall hända, för vad är en dämpning av storstadstillväxten, en dämpning av tillväxten iStockholm. Vad är det fråga om? Är det etableringskontroll eller andrastyrinstrument som regeringen kommer med? Det är oerhört intressant i så fall. I samma andetag säger industriministern att man skallstimulera omflytt ning till andra områden. Jag kommer då tillbaka till det som sägs inom den rörelse som företräder: Det räcker inte med penningkistan. Prot.1985/86:148 Det räcker inte att visa upp dessa morötter för företagen. Manär tvungen att kalla dem till överläggning. Menvad hjälper det, om man inte tar fram Regionalpolitiken, III. Tänker regeringen ta fram någon piska, ellerkommer regeringen också i fortsättningen att vara den lilla musen som röt föratt sedan låta storföretagen göra som de vill? 21ANDERS G HÖGMARK (m) replik: Det,finns flera sätt att debattera pä. Det harvi sett exempel på här. En metod är - som framgick när utskottets ordförandeLars Ulander talade - att inte föra någon sakdebatt alls, att inte ge uttryckför något som helst nytänkande. En annan metod är att föra ett tämligenhögljutt resonemang - som industriministern och någon företrädare för utskottetgjorde. Man grälade ju om vad som hände före och efter 1982. Men, fru talman,om debatten om de regionala problemen skall fortsätta och om man vill försökalösa de problemen, är en sådan här debatt tämligen destruktiv. En tredje metod är att redovisa en lång rad förslag från industridepartementet.Det är bra att man gör det, men det är ju bara en sektor sorn berörs. Det har förekommit många försumligheter. Självfallet finnsdet därför ett behov av att reparera en del. Industriministern gav exempel päett antal försumligheter. Men industriministern kom också fram till att detbehövs ett nytänkande. Han raljerar över att endast en av 75 reservationer ärgemensam förde borgerliga partierna. Men det väsentliga är kanske inteförslagen utan det väsentliga är just att det finns en vilja att diskutera. Desocialdemokratiska utskottsledamöternas attityd - de vill ju inte föra någradiskussioner om en utveckling i nya banor eller om ett nytänkande, utansömngångaraktigt avslår de bara alla förslag - gör att intresset för enkommission med bredare parlamentarisk insyn växer. Industriministern harindirekt gett dessa.krav ett erkännande i och med sitt besked om att depolitiska partierna kommer att få den insyn som man har önskat när det gällerdet arbete som pågår inom kanslihuset. Detta innebär i realiteten ettunderkännande av den arbetsmetodik som utskottsmajoriteten har tillämpat undervåren - har man låtit bli att diskutera sakfrågorna. Givetvis finns det många idéer och förslag, och många avdem går stick i stäv mot varandra. Men avsikten med vårt förslag om enkommission är att man skall kunna föra en öppen, konstruktiv debatt. Man skall,utan att ha några förutfattade meningar, kunna utbyta idéer och åsikter.Avsikten med en kommission är alltså helt enkelt att föra utvecklingen framåt. Sedan säger industriministern - och vi får väl anledningatt återkomma till den saken - att det behövs en god utvecklingsmiljö.Regionalpolitiken kan inte ensam råda bot på de brister som andra sektorerkanske har skapat. Ja, just det. Det behövs ett vidare helhetsperspektiv och engod grund för utvecklingen. I nästa replik - det blir förmodligen efter frågestunden -får jag anledning att återkomma till detta. Industriministern talar om behovetav en utveckling och av en god utvecklingsmiljö. Men landets mångasmåföretagare upplever det inte på samma sätt i och med löntagarfonderna ochden utarmning av kommunerna som sker. Jag tänker då på de nedskärningar avtransfereringar som förekommer och som innebär att kommunernas möjligheter attge en tillfredsställande service alltmer reduceras. 5 S Anf.22 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att anslag om kvällsplenum har uppsatts. 6 S På förslag av förste vice talmannen beslöt kammarenkl. 15.04 att avbryta ärendebehandlingen (forts. s. 83) för dagens frågestund, sorn skulle inledas med information om regeringsbeslut. 1S Information om regeringsbeslut Mordet pä statsminister haraktualiserat frågor om hur våldsdåd av detta slag skall kunna förebyggas i ettöppet samhälle och om hur vår beredskap för att hantera sådana händelser börvara utformad - om de ändå inträffar. Som underlag för statsmakternas bedömning av dessa frågorbör en granskning ske av hur berörda myndigheter och andra samhällsorgan i dethär fallet har utfört sina uppgifter. I enlighet med detta har regeringen i dagdärför beslutat tillkalla en juristkommission bestående av tre ledamöter:iiksdagens ombudsman som ordförande, arbetsdomstolensordförande och hovrättspresidenten ,hovrätten för . Kommissionen bör till en början studera hursäkerhetsskyddet för statsråd och andra offentliga personer - liksom dennuvarande organisationen för att förebygga terrorism och liknande angrepp-harfungerat i praktiken. Vidare ingår i kommissionens uppdrag att undersöka defrågor som berört de centrala samhällsfunktionerna under den närmaste tidenefter mordet och att i samband med detta uppmärksamma bl. a. beredskaps- ochsäkerhetsrutiner, sambands- och informationsfrågor. En annan viktig del avuppdraget är att granska själva brottsutredningen. 1 övrigt skall kommissionen ha stor frihet när det gällergranskningsarbetets närmare inriktning och uppläggning. Resultatet av sittarbete bör den så långt som möjligt öppet redovisa. Kommissionens granskningsarbete - och det beslutregeringen har fattat - utgör dock endast ett första steg. I frästa skede övertas ansvaret av företrädare för depolitiska partierna. Huvuduppgiften blir då att överväga och föreslå dekonkreta åtgärder som kan visa sig befogade, bl. a. med anledning avkommissionens granskning. Frågan om inriktning och uppläggning av detta andrasteg kommer att bli föremål för överläggningar med partiledarna. Kommissionens uppgift blir alltså att utreda olikamyndigheters agerande i anslutning till mordet på . Dess rapportkommer senare att ligga till grund för olika politiska bedömningar och konkretaförslag. Genom denna arbetsmetod har vi valt att följa en gammalsvensk tradition, nämligen att låta jurister och ämbetsmän granska händelseförloppoch ställa dessa i relation till gällande rättsregler. Så var fallet medWennerströmaffären, IB-utredningarna, utredningen efter avslöjandena om StigBerglings spioneri och efter Telubaffären. Prot.1985/86:148 .1986 Även om mordet på saknar motstycke sökerregeringen här alltså handla enligt vedertagna principer: en juridiskkommission bearbetar det synnerligen omfattande materialet och tar fram ettunderlag sorn senare, i ett andra steg, bedöms politiskt - något somsjälvfallet inte hindrar att ytterligare material kan tas fram i detta senareskede. 24 (): Den information regeringen nu har lämnat villjag för den moderata riksdagsgruppens del kommentera med att det är bra attgranskningen av händelserna i samband med mordet på statsminister . Det är också bra att de parlamentariska representanterna inte förvisastill en referensgrupp åt en kommission bestående av höga jurister ochämbetsmän. Men vi är inte nöjda med uppdelningen av arbetet pä enjuristkommission och därefter en parlamentariskt sammansatt grupp. Enligt vårmening borde det bara tillsättas en kommission, som redan från början skulleges en bred sammansättning med en stark politisk förankring. Justitieministern hänvisade till traditionen, bl. a.förfaringssättet i samband med Wennerströmaffären. Men det finns också senareerfarenheter, t. ex. från , som från början gavs densammansättning som jag här pläderar för. Vår alldeles klara erfarenhet är attden modell som användes i samband med är att föredra framförden av justitieministern åberopade tidigare traditionen. Det har framgått att motivet för den av regeringen valdauppläggningen är att man inte vill störa det pågående utredningsarbetet. Såvittjag förstår blir den eventuella störningen lika stor oavsett hur kommissionenär sammansatt. Dessutom förefaller det mig orimligt att låta bristen påframgång i spaningsarbetet försena en allsidig granskning av vad som hänt idetta ärende och därmed också fördröja de åtgärder som kan krävas för attförebygga en upprepning. Även det förhållandet att justitiedepartementetsuppträdande i förhållande till berörda myndigheter har satts i fråga motiveraratt uppdraget redan på ett tidigt stadium anförtros inte bara jurister ochandra experter utan även personer med politisk förankring. Beslutet att börja med enbart en juristgrupp kan tolkassom att regeringen vill skjuta den mera ingående och känsliga prövningen påframtiden. Vi moderater finner det angeläget att det breda undersökningsarbetetpåbörjas, innan fler fakta i ärendet har hunnit falla i glömska. Vår här redovisade uppfattning har vi delgett regeringen iförväg'. Jag beklagar att våra synpunkter inte tillgodosetts, vilket utesluterden samstämmighet som hade varit värdefull i denna betydelsefulla menegentligen inte särskilt partiskiljande fråga, De politiska meningsbrytningarnakan därmed komma att bli skarpare än vad de annars behövt vara. Med hänsyn till den vikt vi fäster vid att de politisktutsedda representanterna snabbt kopplas in i granskningsarbetet vill jag frågajustitieministern han förutser att den parlamentariskakommissionen senast kan komma att tillsättas. 25BENGT (): Prot. Som framgick av anförande hardet inför tillsättandet av denna kommission förevaritöverläggningar mellan regeringen och oppositionen. Vi har från och sida vid dessaöverläggningar förordat att regeringen redan nu skulle tillkalla enparlamentarisk kommission snarare än en juristkommission. Det viktigaste skälet är att kommissionens uppgifter,såsom de har formulerats i regeringsdirektiven, är att utreda och bedöma frågorav allmän karaktär och inte av specifikt juridisk karaktär. Det gäller i varjefall frågorna orn vissa personers säkerhetsskydd, organisationen för attförebygga terrorism och granskningen av hur centrala samhällsfunktioner harfungerat tiden närmast efter mordet. Att granska själva brottsutredningen kan man kanskeuppfatta som en mer juridisk fråga, men den granskningen torde under allaförhållanden bli aktuell först i ett senare skede. Under de överläggningar sorn har ägt rum har två skälanförts för att vänta med en parlamentarisk granskning och i stället tillkallaen juristkommission. Det första skälet är, som nämnde, attpolisutredningen inte bör störas. Jag utgår ifrån att kommissionen, oavsett hurden är sammansatt, får komma in på den frågan först i ett senare skede. Det kanalltså knappast vara ett skäl för att nu tillsätta en juristkommission istället för en parlamentarisk kommission. Det andra skälet för att välja en juristkommission skullevara att det är fråga om en svår materia som kan behöva "benas upp"av jurister innan parlamentariker kommer in i bilden. Som jag redan framhållituppfattar vi de frågor som kommissionen först skall ta itu med som mer allmännaän juridiska. Det talar för en parlamentarisk kommission. Att frågornasedan kan kräva noggranna överväganden innan eventuella åtgärder beslutas talarockså enligt min mening för att parlamentarikerna kommer in redan frän början. Jag beklagar att regeringen intehar eftersträvat en samlande lösning inför det utredningsarbete som nuförestår. Det finns naturligtvis inte någon anledning att i en sådan här frågablåsa till någon stor politisk strid. Det skall det inte heller bli. Men jagvill ändå mot denna bakgrund fråga justitieministern vilka närmareöverväganden som har lett regeringen fram till beslutet att nu tillsätta enjuristkommission i stället för att ge mandatet till enparlamentarisk kommission. 26Tredje vice talman (): Det viktiga är enligt vår mening att allaomständigheter kring mordet på blir ordentligt klarlagda. Det är avmånga olika skäl ett allmänt intresse att så sker. Vi har tidigare från krävt att en särskiltkommission skall tillsättas. Vi hade också helst sett att det blivit enparlamentarisk kommission i traditionell mening, givetvis med biträde avsärskild kompetent expertis. Den ordning som regeringen bestämt sig för är annorlunda.Vi vill för vår del understryka hur viktigt det är att parlamentarikergruppenblir huvud- Prot.1985/86:148 kommitté och således-även om den nu kommer in i ett senareskede-får det avgörandeinflytandet, dvs. att den kan ta initiativ i utredningsarbetet, att den fär delav all information och att alla förslag till åtgärder blir en uppgift förparlarnentarikergruppen. Jag vill fråga justitieministern orn avsikten är attparlamentarikerna skall få denna ställning. 27 (vpk): Jag har några kommentarer tilljustitieministerns meddelande om de två kommissionerna. Vpk motsätter sig inte att det blir två kommissioner, enjuristkommission och en politisk kommission. Vi förutsätter dock att denpolitiska eller parlamentariska kommissionens arbete inte underordnasjuristkommissionens. Vi utgår också ifrån att allt material somjuristkommissionen får fram blir tillgängligt för den parlamentariskakommissionen. Vi ser det som en viktig del för den parlamentariskakornmissionen att klara ut bl. a. hur vi skall bevara det öppna samhället ochsamtidigt ta hänsyn till säkerhetsaspekten. Vpk har inte några förutfattade meningar om det arbete somhittills utförts av polis och åklagare. Vi vill från vpk:s sida markera attdenna viktiga fråga inte bör göras till en partipolitisk sådan. Vpk utgår också från att parlamentarikerkommissionen,eller den politiska kommissionen, får en bred sammansättning så att samtliga iriksdagen representerade partier kommer att finnas med i den. noterar vimed tillfredsställelse att arbetet i kommissionerna skall bedrivas med störstamöjliga öppenhet. Jag skall med anledning av de inlägg sorngjorts något ytterligare redovisa regeringens motiv för att det omfattande ochmycket viktiga arbete som förestår med anledning av mordet på börbedrivas i två steg, och även säga något om uppläggningen av och relationenmellan det första och det andra steget. I ett inledande steg krävs att man på ett säkert, snabbtoch effektivt sätt kan säkerställa och dokumentera information om vad som harskett. Det krävs vidare att dessa uppgifter bedöms mot den ordning och mot derättsregler som vi har för att hantera händelser av den allvarligabeskaffenhet som det nu är fråga om. Det är viktigt att denna del av arbetet snabbt kan komma igång. Först när denna grundläggande fas har avslutats finns det tillräckligaförutsättningar för att gå vidare med det andra steget, som skall innefattapolitiska bedömningar och förslag till de förändringar som kan krävas i dennuvarande ordningen. Regeringen har mot denna bakgrund noga övervägt hur detinledande arbetet bäst kan utföras. Regeringen har då främst beaktat att detmaterial som skall inhämtas och analyseras från de utgångspunkter som jag härhar nämnt är synnerligen omfattande och delvis också av tekniskt och juridisktkomplicerad natur. För detta arbete kommer att krävas breda och djupa kunskaperoch erfarenheter från de områden som berörs av arbetet, dvs.