prot · G909141 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:141 Förhandlingarna leddes till en början av tredje vicetalmannen. betänkande 1985/86:45 om vissa punktskatter, 167 (); Vi moderater har i vår partimotion Sk279, sombehandlar olika förekommande skatter, uttalat att flertalet punktskatter böravskaffas. De påverkar valet mellan olika varor utan att en styrning ärmotiverad från allmän synpunkt. De ger ofta snedvridande effekter.Konkurrensneutraliteten är svår att upprätthålla mellan olikavarugrupper. En del av dessa skatter framstår som socialt orättvisa. De drabbardem hårdast som har små inkomster och dem som har stor försörjningsbörda och äri behov av punktbeskattade varor av olika slag utan att det är fråga om någonsorts lyxkonsumtion. Punktbeskattning förekommer ju faktiskt beträffande varorsom används av var och en av oss av hygieniska skäl. Vi moderater villdärför att man skall gå igenom förekommande slag av punktskatter för attavveckla dem som är mindre mofiverade och som drabbar just sådana varugruppersom människor i allmänhet har dagliga eller näst intill dagliga behov av. Med hänsyn till det statsfinansiella lägetföreslår vi inte ett avskaffande av flertalet punktskatter. Vimoderater har ju som bekant valt att föreslå skattesänkningar på de områden däreffekterna blir mest positiva för samhällsekonomin. Den särskilda varuskattenutgår på ett stort antal varor. Skatten utgör av priset vid försäljningtill detaljhandel. Av de varugrupper som är föremål för punktbeskattningenligt lagen om särskild varuskatt vill vi i första hand avveckla skatten påkonfektyr och kosmetika. Med utgångspunkt i vad jag nu har anfört vill jag yrkabifall till reservation nr 1 i skatteutskottets betänkande 45, I vår partimotion föreslår vi ånyo att den s, k,kassettskatten skall avvecklas. Det var inte länge sedan vi i denna kammarehade en debatt om just denna skatt i samband med regeringens förslag om ettändrat skatteuttag. Moderata samlingspartiet var som enda parti emotinförandet av kassettskatten. Vi tycker att det är bra att vi numera har fåttsällskap med i vårt krav om skattens avskaffande. Kassettskatten kan utan några större statsfinansiellakonsekvenser avskaffas, enär den endast beräknas inbringa 35 milj, kr. Deadministrativa och kontrollmässiga svårigheterna står enligt vär uppfattninginte i rimlig proportion till skattens ekonomiska resultat, Riksskatteverkethar förutom kontrolltekniska orsaker åberopat just den ringa skatteuppbördensom skäl för ett avskaffande av skatten. Den lagändring sorn beslutade om i slutet avförra året och som trädde i kraft har lett till attkassettskatten drabbar orättvist. Den belastar nämligen korta band lika mycketsom långa. Även med den numera gällande lagstiftningen kan man inte bortseifrån att det också i fortsättningen kan förekomma olika former avskatteundandragande åtgärder, som medför konkurrenssnedvridning inombranschen. Skatten kan med hänsyn härtill, och genom en ökad privat införsel,ge lägre intäkter än vad som har beräknats. Det är ytterligare ett skäl för attavskaffa kassettskatten. Socialdemokraternas tal om förenklingar inom skatteområdetförlorar i trovärdighet när man ihärdigt håller fast vid kassettskatten. Jagfår därmed yrka bifall till reservation nr 2, Moderata samlingspartiet ställde sig helt avvisande tillförslaget att införa en avgift på gödselmedel. Vi har upprepade gångerföreslagit avgiftens avskaffande, även i en särskild kommittémotion till dettariksmöte. Jag får därför yrka bifall till reservation nr 3, I motion Sk517 konkretiseras på ett tydligt sätt attgällande bestämmelser beträffande dryckesskatten på smaksatt mjölk ger upphovtill konkurrenssnedvridningar och till att även nyttiga varor blir föremål förpunktbeskattning. Det kan ju inte anses rimligt att mjölk smaksatt med kaffe,te eller choklad inte belastas med någon skatt medan däremot mjölk smaksatt medfrukttillsats beskattas. Det torde enligt min mening finnas en uppenbar riskatt förtroendet för och lojaliteten mot sådana skatteregler minskar. Denmoderata inställningen att man skall påbörja en avveckling av punktskatternatalar därmed för sig själv. Jag vill med detta yrka bifall till reservation nr5, 168KJELL (): Punktskatterna, som vi nu debatterar, kangrovt indelas i två kategorier. Vi använder punktskatter som viktiga instrumentdå det gäller att styra viss verksamhet. Jag avser punktskatter inomenergiområdet samt på alkoholpolitikens område, för att ta ett par exempel. Vianvänder dessa punktskatter för att säkerställa vissa syften, såsom tillgäng påenergi, och även för att slå vakt om människors hälsa. Men det finns också punktskatter av en helt annankaraktär. Då tänker jag på den särskilda varuskatt som utgår på vissa varor somfått karaktären av lyx. Den kallas också ibland i dagligt tal för lyxskatt. Härrör det sig enligt mening om försök från makthavarnas sida attbäde i onödan och av klåfingrighet styra människors konsumtion. Då det gäller varor har vi i vårt land enkonsumtionsbeskattning i form av mervärdeskatt. harriksdagsmajoriteten ådagalagt en stark ambition att hålla mervärdeskatteuttagetsä generellt som möjligt. Avsikten bakom detta är givetvis att göraadministrationen så fri från krångel som möjligt. Men även neutraliteten ibeskattningen av ä ena sidan konsumenter- na, åandra sidan producenterna spelar-, åtminstone för oss i , enavgörande roll. är motståndare till att genom skilda skattesatserstyra konsumtionen i viss riktning. Utskottet däremot anför beträffande densärskilda varuskatten, eller lyxskatterna, "att det får anses naturligtatt skatter av denna typ träffar en konsumtion som i viss mån kan sägas vara avumbärlig karaktär". Från sida menar vi att det inte ärstatsmakternas uppgift att fastställa vad som är umbärligt eller ej. Jag tyckeratt verkligheten också klart visar vilka orimligheter det leder till. Den socialistiska riksdagsmajoriteten införde för ett parår sedan en skatt på videoapparater om . Vi ställde däfrågan vad det fanns för motiv för att en konsument skulle betala . extrai skatt vid köp av en videoapparat när motsvarande skatt inte fanns på t. ex.en stereo. Jag ställde frågan då, ställde frågan 1985 när videbatterade punktskatterna, och när nu har haft ytterligare ettår på sig vill jag gärna upprepa frågan en gång till. Jag är mycket intresseradav vilket svar jag kan fä på den frågan. Socker, kakao och mjölk anses normalt inte vara skadligt,åtminstone inte om man kokar dessa beståndsdelar till choklad och dricker dentill frukost. En del påstår t, o, m, att en sädan blandning är en mycket nyttigdryck då man skall inta morgonmålet. Om man däremot av samma råvaror tillverkarmjölkchoklad har "farbror staten" synpunkter på detta. Sådant ofogmåste bekämpas genom straffskatter, så att inte människorna i vårt land förledstill umbärlig konsumtion. Genom sin konstruktion är också punktskatten på t. ex. envideoapparat i praktiken regressiv. Varje hushåll köper normalt en video, ochde som har det besvärligast ekonomiskt sett drabbas naturligtvis också hårdast.Detta är ännu en sak som gör att socialdemokraternas ställningstagande blir merobegripligt. För sedan läckte det från utpåståenden om ett omtänkande hos regeringen. Jag trodde möjligen att man skulleha sett något spår av detta i kompletteringspropositionen, men tyvärr inte. Detvore roligt att höra om utskottets talesman kan lätta litet på förlåten ochsäga om det rör sig om ett sådant omtänkande som skymtat i pressen. har ganska ingående berörtreservationerna. Jag har velat ge en principiell syn på punktskatterna. En avreservationerna är dock vi från ensamma om. och jag vill därförgärna säga några ord om den, 1 reservation 4 yrkar vi folkpartister bifall motion av , Av motionen framgår att han vill att ävenkulturella sammanslutningar, såsom hembygdsföreningar, skall befrias frånreklamskatt om de utger periodiska publikationer och i dem har intagitannonser. Skattefrihet föreligger för sammanslutningar med syfte att verka förreligiöst, nykterhetsfrämjande, politiskt, miljövårdande, idrottsligt ellerförsvarsfrämjande ändamål. För hembygdsföreningar och andra kulturellasammanslutningar gäller alltså skatteplikt. Vi i tycker i likhetmed motionären att den här olikheten i skattehänseende är omotiverad. Med tankepå det nyttiga arbete och de berömvärda insatser som hembygdsföreningarna gör,tycker vi att starka skäl talar för skattefrihet även för dessa. Prot.1985/86:141 Herr talman! Med det jag har sagt här vill jag yrka bifalltill samtliga reservationer som bär mitt namn. Vissa punktskatter JOSEFSON (c): I skatteutskottets betänkande nr 45 om vissapunktskatter behandlas bl. a. några centermotioner som föranlett reservationerfrån representanter i utskottet. Jag skall med några ord beröra dessareservationer, I reservation 2 berörs den s, k, gödselskatten, en skattpå näringsämnen som är nödvändiga för att växterna skall kunna ge någonavkastning. Avgiften har inte haft någon betydelse från miljösynpunkt, vilketvar avsikten då den infördes , I en problemfylld tid för svenskt jordbruktvingas den enskilde jordbrukaren till att driva sitt företag så, att han fåren rimlig avkastning och hans produkter håller hög kvalitet. somstaten tar en skatt på näringsämnen och därmed fördyrar produktionen, roparbagerierna på ett vete med högre proteinhalt, Alla som har någon inblick ilivsmedelsproduktionen vet att ett ökat tillskott av kväve höjer proteinhalteni vetet. Därmed uppnås en högre kvalitet. Utskottet saknar motivering för sittavslagsyrkande. Någon anledning att ompröva sitt ställningstagande föreliggerinte - detta är den enda motivering skatteutskottets majoritet har att anföraför,sitt ställningstagande. En skatt på produktionsmedlen, tillsammansmed en ytterligare skatt ovanpå denna, nämligen momsen, gör att en allt högredel av konsumentens inköpspris på livsmedel går i skatt till staten samtidigtsom jordbrukaren får bära kritiken för höga livsmedelspriser. Jordbrukarens andel av livsmedlets pris i konsumentledetär lägre än statens andel, alltså den andel staten tar genom skatt. Vi icentern anser att detta är orimligt, och därför, herr talman, yrkar jag bifalltill reservation 3, I reservation 5 tas en annan lika orimlig och orättvisskatt på en jordbruksprodukt upp. Mjölk somär smaksatt med choklad, kaffe eller te är inte skattebelagd. Om mjölken däremot är smaksatt med frukttillsats skall denbelastas med skatt. Några tekniska svårigheter att i lagtexten undanta berördadrycker föreligger inte. Att mjölk smaksatt med frukttillsats inte undantagitsfrån början är förmodligen ett misstag - kanhända var den typen av smaktillsatsinte aktuell . Det är beklagligt att det skall vara så svårt att rättatill ett misstag. som tidigare anför utskottsmajoriteten att det skulleföreligga praktiska problem att ändra på principen för dryckesbeskattningen.Jag tycker i stället det är generande för att hänföra mjölk smaksattmed frukttillsats till drycker som beskattas enligt reglerna fördryckesbeskattning. Jag får närmast den uppfattningen att utskottsmajoriteten,nu som tidigare, skäms litet grand för sitt ställningstagande och till sistskriver att man förutsätter att regeringen fortlöpande prövar om de nuvarandereglerna inverkar negativt pä konkurrensen och vid behov lägger fram förslagtill ändringar som kan vara påkallade. Varför vara så rädd för att ta ställning? - Den fråganställer jag till 126 utskottsmajoritetens företrädare.En så här liten enkel sak borde utskottet självt hakunnat avgöra utan att begära att regeringen skall följa upp frågan Prot.1985/86:141 och pröva vad som har skett. En rimlig åtgärd är att snarastavveckla denna skatt, och det är också detta som yrkari reservation 5. I reservation 6 berörs frågan om skatt på miljöfarligaråvaror. Enligt reservanternas uppfattning fungerar inte systemet med avgifterför prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen på ett tillfredsställandesätt. Enligt vär uppfattning borde denna pålaga ändras till en skatt påmiljöfarliga råvaror eller ämnen som ingår i slutprodukten. Fördelen med en sådan skatt är att den kan bidra till attpressa tillbaka användningen av giftiga och farliga ämnen till förmän förmiljövänliga alternativ, som den statliga miljövården kan tillförasresurser för ökad rådgivning och miljötillsyn och göra det på ett betydligtmera tillfredsställande sätt. På grundval av vad jag nu har anfört yrkarjag bifall till reservationerna 3, 5 och 6, 170 (): Det betänkande som nu behandlar ärföranlett av ett antal motioner om olika punktskatter som inlämnats under denallmänna motionstiden. behandling av dessa motioner harresulterat i sex reservationer, och samtliga har avgivits av de borgerligaledamöterna i utskottet, I reservation nr 1 yrkar tillsammans medfolkpartiet på en genomgång av punktskatter, syftande till att avveckla dem somframstår som mindre motiverade. Som sådana anses den särskilda varuskatten påkonfektyr och kosmetika. Även om skatten på av priset vid försäljning tilldetaljhandeln av puder, nagellack och parfymer och . per kilogram förchoklad och konfektyr kan anses vara hög, finns det säkerligen angelägnareområden där kostnaderna för konsumenterna borde nedbringas. Utskottsmajoritetenhar inte funnit det rimligt, med tanke på det statsfinansiella läget, attavveckla denna lyxskatt, som inbringar statskassan ca 1 miljardkronor i inkomster. Således yrkas avslag på denna reservation. 1 reservation nr 2 återkommer och folkpartietmed förslag om avveckling av kassettskatten. Så sent som beslutade påförslag av regeringen att förenkla kassettskatten på flera punkter. Vid dettillfället hade även att ta ställning till en reservation om enavveckling av kassettskatten. Utskottsmajoriteten fann dock att dekulturpolitiska skälen talade för att skatten skulle bibehållas. Under de femmånader som gått sedan senast behandlade denna fråga har inget nyttframkommit som skulle föranleda en ändring av detta ställningstagande, varförjag yrkar avslag på denna reservation. I reservation nr 3 yrkar och att denavgift på gödselmedel som infördes skall avvecklas. beslutade på förslag av jordbruksutskottet att avslå ett antal motioner med likartad innebörd. Med de medel som inflyter genom denna avgift finansieras olika åtgärder för att komma till rätta med miljöproblem 127 som förorsakas av handelsgödsel. Jag yrkarmed detta avslag på denna reservation, I reservation nr 4 yrkar att böranmoda regeringen att lägga fram förslag om att hembygdsföreningar och liknandekulturföreningar får skattebefrielse i likhet med andra ideella organisationer.Jag vill hänvisa till utskottets betänkande, av vilket framgår att reklamskatti regel återbetalas på en skattepliktig annonsomsättning om högst 6 milj, kr,när det är fråga om kulturella föreningars periodiska publikationer. Omannonsomsättningen understiger , uppkommer över huvud taget ingenredovisningsskyldighet. En sådan anmodan som föreslår är därförenligt utskottsmajoritetens uppfattning ej nödvändig, varför jag yrkar avslagäven på den reservationen, I reservation nr 5 yrkas att skatten på bl, a. smaksattmjölk avskaffas, Samma fråga behandlades och, om jag inte missminnermig, även året innan. Vi har från utskottsmajoritetens sida funnit att någranya hållbara argument över huvud taget inte tillkommit , som skullepåverka vårt ställningstagande. Jag yrkar avslag på den reservationen. Slutligen till den sjätte och sista reservationen, därcenterpartiet vill få till stånd en utredning om en skatt på miljöfarligaråvaror. Enligt utskottsmajoriteten är den ordning som gäller med avgifterför prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen vida bättre än de allmänna,diffusa riktlinjerna i den motion som ligger till grund för reservationen. Motbakgrund av det yrkar jag avslag även på den reservationen och bifall tillutskottets hemställan i dess helhet. 171 (); Det är inte bara puder och smink som ärföremål för beskattning genom den s.k. lyxskatten utan också t. ex. deodorantersom man väl använder . Det kallar jag inte för lyx. Som jag sade i mitt inledningsanförande är vi moderateremot en styrning i form av punktskatt. Vi har, som ocksånämnde, en indirekt skatt i form av mervärdeskatt, och att föra in ytterligareindirekta skatter inom varuområdet och även inom tjänsteområdet innebär störrerisker för att konkurrenssnedvridning uppstår. När det gäller kassettskattenuttalade vår talesman i den debatt vi förde att kulturpolitiskaskäl inte kunde anföras såsom avgörande för att införa en sådan skatt ochdärmed en ökad byråkrati. Vi anser fortfarande att den skatten bör avskaffas -i likhet med vad och även andra remissinstanser, såsom t. ex.generaltullstyrelsen, har hävdat. 172KJELL (): använde ordet lyxskatt om densärskilda varuskatten. Jag noterade detta. Jag tycker ändå att det är litet välhårt att tala om lyx om föräldrar köper en chokladbit till sina barn. Ettfaktum är att choklad är ganska dyrt, och det är just barnen som äter mycketchoklad, så det vore faktiskt en hjälp för barnfamiljerna att avveckla denskatten. Dessutom drabbar skatten, som jag påpekade i mitthuvudanförande, mvcket orättvist. Den drabbar faktiskt dem som har svårast attskaffa Den drabbar dem hårdast, och den drabbar också barnfamiljer,som jag sade. Efter att ha hört utskottets talesman kanjag konstatera att de tidningsuppgifter som förekom för en 4id sedan om att manpå kunde tänka sig att avskaffa den särskildavaruskatten på konfektyrer och kosmetika tydligen var felaktiga. Jag kan barabeklaga denna inställning hos socialdemokraterna, 173 (): När det gäller frågan om gödselskatten anförutskottets talesman att det är av miljöpolitiska skäl man har denna. Det ärganska intressant att man påpekar detta här. Utan tvivel var det för att hämmaanvändningen av dessa näringsämnen som den infördes. Jag mäste säga att dettanärmast är att införa en rundgång av pengar. Anser att det ärriktigt att man först tar ut en skatt och sedan lägger ytterligare en skatt pådenna och pä det sättet fördyrar livsmedlen, som man framför kritikmot att livsmedelspriserna är för höga? anser att det inte har tillkommit några nyasakliga argument när det gäller frågan om smaksatt mjölk sedan den förra gångenbehandlades. När denna fråga har behandlats i har jag aldrig hörtnågra sakliga argument för att ha denna skatt. Därför är det väl fel att sägaatt inga nya argument har kommit fram. Det är riktigare att säga att det intefinns några sakliga argument för att ha kvar den.,I så fall borde vi kunna varaöverens, för så är det enligt min uppfattning. säger vidare att administrationen av skattenpå miljöfarliga råvaror har fungerat tillfredsställande. Av dem som harstuderat denna fråga är det nog rätt få som kan skriva under på detta. Enperson kan av någon anledning bli föremål för ett besök av myndigheterna. Trotsatt undersökningen visat att allt är perfekt, blir han ändå ålagd att betalakostnaderna för detta besök. Jag tycker att ytterst få kan anse att detta ärtillfredsställande. Om man tog ut skatten på det som man vill minska, dvs.bruket av miljöfarliga råvaror, hade man i varje fall kunnat komma närmaremålet att begränsa användningen av dessa ämnen. Jag är därför förvånad över dennegativa syn som utskottets talesman har när det gäller att försöka minskaanvändningen av miljöfarliga råvaror. 174 (); Om det vore så väl att den särskildavaruskatten bara gällde deodoranter, . Men man talar ju ommycket annat, som parfym etc. Som jag tidigare sade inbringar dessa skatterungefär en miljard i intäkter till statskassan. Hur skulle den miljard som skatten pä dessa lyxkonsumtionsvaror ger? Också när vi senast behandlade frågan om videoskatten -det var om jag inte missminner mig - sade man bl, a, frånFilminstitutet klart och entydigt att de kulturpolitiska perspektiven var såviktiga att denna skatt måste behållas och att inkomsterna bör överföras tillkulturområdet. Det är säkerligen många sköna miljoner som kommer kulturen tilldel tack vare videoskatten. Som också tog upp utgör skattentrots allt 9 Riksdagensprotokoll 1985/86:140-141 en litendel av kostnaderna för ett videoband. Jag tror att man inte behöver springa ochhyra ett videoband för att ha slängt ut lika mycket pengar som dendel som skatten utgör av priset på ett band. Motivet för att införa avgifter på konstgödselmedel var juatt användningen skulle minskas. Jag hoppas och tror att vi - närdetta system har verkat - kan minska användningen av handelsgödsel. Demedel som inflyter till statskassan går ju i stor utsträckning till forskningför att möjliggöra en minskad användning. När det gäller skatten på den smaksatta mjölken skulle jagvilja rekommendera att ta kontakt med ochriksskatteverket och höra efter vad de tycker om den ordning som gäller. I fråga om skatten på miljöfarliga råvaror tycker jag attStig Josefson skulle försöka övertyga sina borgerliga vänner om denna skattsbibehållande. De är ju motståndare till sådana här punktskatter. Jag tror attreservationen i fråga har tillkommit mera av lojalitet mot motionären. 175 (): I sin första replik bagatelliserade BrunoPoromaa skatten på reklam för hembygdsföreningarna. Men motionen har faktiskttillkommit efter hemställan från dem. De skulle väl knappast ha gjort en sådanhemställan om den var betydelselös. Man behöver inte springa i väg och hyra videoband mångagånger förrän man har slängt bort ,, säger , och det ärkanske sant. Men jag tror att vi talar om skilda grupper av konsumenter. Mångaungdomar har skaffat video, och de ser på band, som kanske inte är av denkvalitet som de borde vara. Men videon är faktiskt också ett mycket brainstrument för utbildning och annat. Därför bör man underlätta för barnfamiljeratt skaffa sig en video och inte straffbeskatta den. Den här styrningen, attdet skall utgå skatt på video men inte på stereo, vill vi inte acceptera. sade slutligen attStig Josefson hade svårt att övertyga sina borgerliga kolleger om att det börinföras avgifter på miljöfarliga råvaror. Vi i är intresserade avtanken därpå, men som vi också har anmält i ett särskilt yttrande anser vi attregeringen bör undersöka den saken. Vi utgår också från att den kommer att göradet. Ett problem är att alla råvaror inte är miljöfarliga, men när de blandasihop i en viss komposition kan de bli förskräckligt giftiga. Det är enkomplikation när det gäller att belägga dessa råvaror med skatt. Vår åsikt äralltså att regeringen bör undersöka denna sak, eftersom nuvarande ordning inteheller är helt tillfredsställande. Anf.176 (); I frågan om gödselskatten skall vi inte bortse från vadall sakkunskap säger, nämligen att man för att få fram en vara av hög kvalitetmåste tillgodose växtens behov av näringsämnen. Det är vad vi strävar efter.Jordbrukarna kastar inte heller ut näringsämnen utan att veta vad växternabehöver. Det pågår en omfattande försöksverksamhet och ett forskningsarbete pådetta område. För att få fram en kvalitetsvara måste alltså växten tillförasnäringsämnen. Jag behöver inte fråga myndigheterna vad de tycker omdryckesskatten. Den som har den minsta vilja att se till verkligheten inser attdet är orimligt att tillämpa dryckesskatten på mjölk, som är smaksatt med någonfrukttillsats. Vad är det för skillnad om mjölken är smaksatt med kaffe, te,choklad eller någon frukttillsats? Det vore intressant att få svar på denfrågan. Vad så gäller de miljöfarliga råvarorna anser vi att manskall gå till botten med problemet och försöka minska deras antal. Beträffande vårt intresse av punktskatter har vi inteuttalat om vi är för eller emot sådana. Vi har accepterat en del punktskatter,vilket också framgår av betänkandet. 177BRUNO POROMAA (s): Jag tror att överdriverdetta med reklamskatten på annonsomsättningen för de kulturellaorganisationerna. Han har inte kunnat visa ett enda konkret exempel på att detär ett problem. Det skulle vara intressant att få ett sådant exempel. Utskottethar i betänkandet i detalj redogjort för de regler som gäller, och jag tror attde flesta organisationer inryms i dem.