prot · G90944 · 1985-12-31 00:00:00 — Det skulle inom parentes sagt drabba i första hand många privataskogsägare, tog själv ett exempel från , Det är inteovanligt att man säger att om den här folkpartimotionen går igenom, så innebärdet en dödsstöt åt inlandskommunerna. Det är folk som lever och verkar där uppesom gör sådana uttalanden. Jag tror faktiskt, , att det finnsanledning för er att förklara på vilket sätt er motion inte skulle motverkaavverkningar där uppe, I reservation 2 av föreslås inget förbud motavverkningar men väl begränsningar. Jag har faktiskt svårt, ,att finna någon skillnad i det avseendet mot vad utskottet tidigare uttalat sigför. Det skulle vara intressant att veta på vilket sätt det ni kallar för ettsmåskaligt skogsbruk avviker från vad utskottet har uttalat sig för. Det pågår som bekant ett planeringsarbete när det gällermarkanvändningen i de län som har fjällnära områden inom sina gränser.Ansvaret för planeringen ligger på regionala myndigheter och resp, kommuner. Vianser för vår del att det är den rätta vägen - att decentralisera arbetet medatt få fram det faktaunderlag som sedan skall ligga till grund för kommandebeslut på kommun-, läns- och riksnivå. Markanvändningsplanerna kommer att ge underlag för beslutom eventuellt säkerställande av ännu fler värdefulla naturområden. Närfolkpartiet nu säger att man inte kan awakta markanvändningsplanerna innan manbeslutar om särskilda åtgärder för att säkerställa flera värdefulla skogsområdeni fjälltrakterna, så viH jag fråga : På vHket underlag skall debesluten fattas? När man i reservation kräver en utredning om huren naturvårdsgräns på biologiska grunder kan upprättas, så vill jag fråga KarlErik : Vilket annat underlag än vad markanvändningsplanerna ger är detsom ni vill ha? Och vem skall göra jobbet, och vem skall fatta besluten? Tyckerni att det är fel att, som gjorts, decentralisera arbetet med att ta framunderlaget för kommande beslut till länen och kommunerna med benäget biståndfrån berörda statliga myndigheter? Jag yrkaravslag på reservationerna 1 och 2, reservation nr 3 handlar om skogsvårdslagensregler om hänsyn till naturvården. Det var heller inte så länge sedan vidiskuterade den frågan i kammaren. Vi gjorde det under förra . Även på det här området har det hänt och händer en hel delsom man tycks bortse från i den folkpartistiska motion som ligger till grundför reservationen. De grundläggande bestämmelserna om naturvårdshänsyn iskogsbruket finns i skogsvårdslagen , Därefter har vi här i riksdagenlagstiftat om skydd för ädellövsskogen. Denna lag omfattar bl, a, vissas, k,5;3-skogar, dvs. glesa skogar som dåligt utnyttjar markens produktionsförmåga. och har träffatöverenskommelse om hur skogsvårdslagens hänsynsregler bör tillämpas. har reviderats så att det nu finns särskilda föreskrifter omnaturvårdshänsyn knutna till ohka paragrafer i skogsvårdslagen. Vid prövning avstatligt stöd till skogsbruket skall hänsyn tas till naturvårdens intressen. Programmetför avveckling av 5:3-skogar är, som utskottet säger, omgärdat av föreskriftersom borde utgöra garanti för att naturvårdens intressen beaktas. Nej,, det är inte en skärpning av reglerna som behövs. Vad som däremotär angeläget är ökad kunskap om de förhållanden som föranleder att det tasnaturvårdshänsyn. Det behövs en ökad utbildning. Och det är just detta som nusker inom skogsvårdsorganisationen - på bred front försöker man nu spridakunskap om naturvården i skogsbruket. UnderkännerLars det sättet att arbeta? Vad har ni för patentlösningar som innebäratt man knäpper tiH här i kammaren, så händer någonting ute i skogen? Dethar aHtid förvånat mig att det finns en sådan övertro på att beslut här ikammaren automatiskt leder tHl resultat. Man är ju i full färd med att spridainformation och kunskap samt över huvud taget meddela undervisning kring detta.Den som inte har kunskaper tror jag inte tar särskilt stor hänsyn tillnaturvården i skogsbruket. Men det går åt rätt håll, och jag tror att vi haranledning att se positivt på det arbete som utförs. Jag yrkar därmed avslag påreservation 3, Reservation4 från gäller kemisk lövslybekämpning. En ändring av gällandespridningslag, som reservanterna viH ha, avstyrks av utskottet, som konstateraratt det nu inom skogsbruket sker en anpassning av bl, a, röjningsmetoderna tillde nya förhållanden som blivit en följd av kommunernas beslut. Jag yrkar avslag påreservation 4, Reservation5 om användning av vegetabilisk smörjolja i skogsbruket, som kommer frånsamtliga borgerliga partier, förefaller inte särskilt välmotiverad med hänsyntill att utskottet uttalat sig positivt för en övergång till vegetabiliskaoljor av såväl arbetsmiljö- som naturvårdsskäl. Jag yrkar avslag på reservation 5 och bifall till utskottetshemställan. 169 () replik: skogslag är i väsentliga delar så bra, , att denfaktiskt i den här kammaren har stått emot attackerna från bl, a, nuvarandejordbruksministern ett flertal gånger. Det vittnar väl omstyrka att principerna ligger fast. Det innebär emellertid inte attlagstiftningen, även om den är bra, inte kan förbättras, och det är vad vi villåstadkomma. Det handlar inte om några långtgående krav på förändringar, hävdar att den analys som har gjorts är dålig. Jag påstår att detfinns en god, gedigen och grundläggande analys av problemet. Den analysen avverkligheten är gjord av tjänstemän i olika befattningar, även iskogsstyrelsen. Det är högskolefolk, forskare och inte minst representanterfrån det privata skogsbruket som jag, som helt riktigt påpekade,har glädjen att få företräda i . nämnde att skötsamma skogsägare kan drabbas.Ja, det är inte länge sedan vi bl. a. i hade ett sådant fall,och det refererades också i pressen. Därför kan det sägas vara offentligt. Därhar vi ett exempel på hur en enskild skogsägare kan drabbas och vilka riskerman utsätts för genom den här lagen. Vad så gäller frågan om avverkningstvånget, ,kommer man eller med lagens hjälpatt kunna tvinga fram avverkning av skogar på fastigheter som har en stor delgrov skog och äldre bestånd. Det känner till. När sedan talar omatt sågverken har dåligt med råvara blir jag orolig. Det är inte så länge sedandet här i kammaren framfördes krav på långtgående förfogandelagar frånsamhället. Vi har alltså exempel på dålig användning av skogsvårdslagen. Denkan drabba enskilda skogsägare. Jag hävdar att också awerkningstvånget kommeratt drabba enskilda skogsägare, i vissa fall mycket hårt. Den som har gjort enlångsiktig och sund ekonomisk planering kan komma att drabbas därför att hanmåste ta ut sitt virkeskapital tidigare än beräknat. Det finns ocksåskogsbrukare som inte kan eller får ta ut sitt kapital exempelvis vidinvesteringar. Skogsvårdslagen ger möjlighet att förbjuda dem det. När det gäller sågverkens virkesförsörjning vill jag sägaatt skogsvårdslagen är ingen råvarulag. Frihet för vem? Ja, inte skaH det vara frihet församhället att ta privatskogen, det vill jag säga. Vad beträffar min plats i kan jag nämna somett exempel att jag har drivit frågan om förenkling och förbilligande av denöversiktliga skogsinventeringen. Anf.170 () replik: Enligt skall det inte få görasnågra awerkningar som strider mot naturvårdens och rennäringens intressen,säger , och då är det klart att folk blir oroade. har vi intesagt på det viset, , Vi har sagt att avverkning inte får ske iavvaktan på en säkerstäHandeplan, och det står vi fast vid. Vi menar att om det inte görs upp en säkerställandeplanför berörda områden, kommer oron att vara kvar, konflikterna i område efterområde kommer att bestå. Då bhr det som det nu har varit i VHhelmina, där mantydligen strider dels om ett område som kyrkan eller någon allmänning äger,dels om privata markområden. har också sagt att de privata markägare somdrabbas skall kompenseras. Det är mycket viktigt att få det klarlagt. Sedan frågar : Vad har förundermedicin som kan få det att knäppa till så att även beslut här i kammarenfår effekt ute i landet? Det är väl en något defaitistisk uppfattning omriksdagens arbete. Det är klart att de beslut vi fattar här skall ha betydelse. Då vill jag säga till att i fråga om skärptaregler som jag tror behövs i vissa faH - och det har hänt en del där - räckerdet inte med naturvårdshänsyn. Det finns andra styrmedel som bör användas,nämligen ekonomiska sådana. menar att naturvården skall prioriteras, ochvi har Prot. 1985/86:44 föreslagit större anslag. Vi tror också attgenom att ta bort 5:3-anslagen för stora områden kan man styradet här så att naturvården tillgodoses på ett bättre sätt. 171 () replik: Jag vill gärna säga till att detär värdefullt när vi kan uppnå en betydande enighet i om beslut somrör väsentliga naturresurser och naturvärden. Självfallet står centerpartietfortfarande bakom de beslut som fattades . Men jag vill också peka påatt redan vid det tillfället fanns det reservationer från vår sida på depunkter som innefattas i reservation 2, frågade vad det egentligen är för skillnader,och han ansåg att majoriteten och reservanterna har samma uppfattning. Det ärlitet märkligt. Finns det inga skillnader, borde majoriteten ha kunnatacceptera de ståndpunkter som framförs i vår motion och som vi tar upp ireservationen. Det handlar alltså om - utöver vad majoriteten säger - attsatsa på ett. småskaligt skogsbruk i fjällskogsområdet som är mera hänsynsfulltmot naturen. För att göra det behövs exempelvis att man överför en del avdomänverkets marker till de människor som bor och har sin utkomst i området.Det leder tillökad småskalighet, större hänsyn tHl naturen och också ökadsysselsättning, och det är viktigt, I frågan om naturvårdsgräns på biologiska grunder kommerman naturligtvis inte ifrån att det finns en gradskillnad i kompetensen. Jaghar all respekt för decentralisering och vill gärna decentralisera så mångafrågor som möjligt. Men i det här sammanhanget, då det gäller mycket känsligaområden, finns det naturligtvis en skillnad i kompetensen mellan de kommunalamyndigheterna och , som vi anser bör göra översynen. Resultatet efter en sådan översynskulle ju vara att områden som ligger ovanför gränsen skulle överföras tillnaturvårdsfonden, för att garantera ett långsiktigt bevarande av dessa mycketkänsliga områden. Anf.172 () replik; säger att det har gjortsen analys som har lett fram till skrivningen av den här motionen. Jag måstesäga att det hade varit värdefullt, om man ändå hade redovisat litet grand avden analysen i motionen, för av den finns det inget. Jag tror - liksom i ett tidigare inläggvar inne på - att den här moderata motionen inte är särskilt väl förankrad utebland de vanliga skogsägarna, som är intresserade av sin skog och sköter den.Vi kan , efter det skogspolitiska beslutet, klart konstatera attskogsägarna i vårt land har ställt upp på skogsvårdslagen och de beslut somfattades här 1979, Skogsvårdslagen riktar sig just emot dem som är försumliga,dem som inte lever upp till de minimikrav som stäHs, Och även när det gälleravverkningsregeln ställs det minimikrav. Det äventyrar inte på något sättlångsiktigheten i hushållningen med våra skogstillgångar, och det vetnaturligtvis , Han vet att awerkningsregeln är kopplad tillransoneringsbe- stämmelsernaoch inte utgör den minsta risk. Jag frågade vad det är iskogsvårdslagen som har lett till minskad aktivitet i skogen, men jag fickinget svar. Jag kan bara konstatera att röjningarna i vårt land under årtiondenlåg på drygt 200 000 ha; ligger de på över 400 000 ha. Är det ett exempel på att lagen har lett till minskad aktivitet? Tvärtom är vi på rätt vägmed både röjningar och beståndsanläggningar. Sedan vill jag verkligen fråga igen, hur manskall tolka det ni säger i er reservation: "I avvaktan på ettsäkerställandeprogram bör några avverkningar inte ske om naturvårdens ellerrennäringens företrädare motsätter sig dessa," Det har blivit än meraförvirrande, och jag tror att vilhelminaborna gärna vill ha ett klariäggandefrån . När det gäller synpunkt konstaterar jagatt vi är överens om att det är ett riktigt sätt att arbeta att decentrahserade här frågorna. Jag undrar ändå, om man inte får samma resultat genom attstötta markanvändningsplaneringen som genom att sätta i gång en särskildutredning om biologisk gräns. Vad är det för skillnad i underlaget som vi fårfram? 173 () replik; fortsätter ihärdigt att tala omsäkerställandepla-nen. Vi måste självfallet ha en säkerställandeplan innan vikan avverka. Då kan det bli fråga om väntan , men det som är viktigt isammanhanget är att vi är beredda att ge ersättning. Jag vill fråga om han har någon post attöverföra från domänfonden tiH naturvårdsfonden som kan användas för markbyten.Har de anslag som vi har redovisat i vårt budgetalternativ när detgäller naturvård, markinköp etc. för att klara även sådana här behov? Vi vetatt även våra anslag är otillräckliga, men de är vida större än de anslag somsocialdemokraterna har tagit upp. Det är givet att skall man klara det härmåste man också vara beredd att stå för kostnaderna. I avvaktan på att ett sådant här säkerställandeprogram tasfram kan man få vänta ett tag, men ingen skall bh utan kompensation, vilket jagär rädd blir följden om man följer socialdemokraternas förslag. 174 () replik: ville ha exempel på närskogsvårdslagen har verkat hämmande. Jag talade om skogsbrukets mångfald. Detär tack vare denna mångfald som vi har det skogsbruk och det skogtillstånd vihar. kan man med hjälp av skogsvårdslagens paragrafer tala omföryngringsme-tod, markberedningsmetod, plantmaterial, förbandsstorlek,röjning, gallring m. m. Detta finns i detalj beskrivet. Allt står visserligeninte i lagen men det finns med i förordningar och råd. Man har emellertid idetalj anvisat hur det skall gå till. Jag tror att vi i svenskt skogsbruk skaH vara rädda för demonokulturer som börjar bli vanliga. Vi måste finna några andra möjligheter,och det måste finnas möjlighet för den enskilde att påverka sitt eget skogsbruk- vilket kanske är det bästa för framtiden. 175KARL () replik; frågade om det blir någonegentlig skillnad om hanteringen sker kommunalt eller via . Ja,det är klart att det blir skillnad. Jag kan hålla med om att det kan ge sammaunderlag. Men det blir inte nödvändigtvis så. Beslutet ligger självfallet på olika nivåer. När detgäller det resultat som vi förordar är det en avsevärd skillnad. I det enafallet är det fråga om ett överförande till naturvårdsfonden. I det andrafallet ligger området kvar i markanvändningsplanen. Jag tycker att detta ärtillräckligt tydligt för att visa dessa skillnader. Jag vill också påpeka att jag tror att småskaligheten, somvi också tar upp i reservationen, är mycket viktig. Det skulle bli skillnad omman överförde en del domänverksmark till befolkningen i de aktuella områdena -både för att ge dessa människor sysselsättning och för att möjliggöra ett motnaturen mer hänsynsfullt skogsbruk än det som bedrivs eller somär möjligt att bedriva i större skala. 176 () replik; måste jag ställa en mycket rak fråga tillLars . Har naturvårdens företrädare, rennäringens företrädare, rätt attlägga ett veto mot avverkningar om vi skulle bifalla folkpartimotionen? Svaraja eller nej. Jag sade tidigare att det i första hand är privata marker somberörs. Just i finns det varav är privat mark. Det finns en del människor i som anseratt om bifaller folkpartimotionen är det dödsstöten förinlandskommunerna. Det kanske Hgger något i det. har inte, trots att han nu haftytterligare repliker, klarat ut denna enkla fråga, dvs. på vilket sättskogsvårdslagen är ett hinder för en skötsam skogsägare. Det var den frågan jagställde. Jag frågade också vad som ligger bakom påståendet i er reservation,att skogsvårdslagens regelsystem har lett till minskad aktivitet i skogen. Jaghar gett ett motsatt exempel på hur röjningen har ökat. Men inte kunnat prestera ett enda konkret exempel på att det har lett tillminskad aktivitet. Då tycker jag att vi skall kunna vara överens om att viändrar på föreskrifterna eller t. o. m. lagen. Till vill jag säga att markanvändningsplanernasyftar just till att man skall få fram ett faktaunderlag som man kan varaöverens om, där alla olika intressen finns kartlagda. Vilka krav ställer manfrån olika håll? Med detta gemensamma underlag skallman kunna fatta beslut, eftersom, som uttryckte det,kompetensen finns, antingen det gäller kommuner eller län, om det handlar omlokala intressen, eller . Kanske det också kan föranleda ettbeslut i . Men i botten måste man ändå ha ett underlag som utgår frånhur verkligheten ser ut på resp, områden. Förste vice talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätttill ytteriigare repliker. 177JOHN (vpk); I det här betänkandet från jordbruksutskottetbehandlas ett antal motioner med anknytning till skogsbruket och där frågan omde fjällnära skogarna har en framträdande plats. När det gäller de skogar somallmänt kallas de fjällnära skogarna, är det nästan exakt vi ikammaren debatterade ett betänkande från jordbruksutskottet om förslag angåendede fjällnära skogarna. Det kan därför vara på sin plats att göra en kortåterblick på det betänkande som då förelåg från utskottet. Det var efter enmycket omfattande debatt och efter det att jordbruksutskottet företagit en resai de akuella områdena som till regeringen tillkännagav vissa bestämdauppfattningar när det gällde de s.k. fjällnära skogarna. Det var ett enigt utskott bakom de åtgärder som föreslogs,men utöver detta fanns i reservationer och särskilda yttranden åtgärderredovisade som var mer långtgående än vad utskottet i sin helhet ställde sigbakom. Vårt parti ansåg att problematiken kring de fjällnäraskogarna var av den arten att mycket grundliga utredningar borde vidtas för attfå ett så bra beslutsunderlag som det över huvud taget är möjligt att få. Viredovisade dessa synpunkter i ett särskilt yttrande i betänkandet JoU1984/85:20. Detta särskilda yttrande följdes upp i en motion . Denna motion behandlas först nu i detta betänkande. Undertiden frän det att motionen väcktes har en rad åtgärder och planeringsåtgärdervidtagits och påbörjats, vilket också framgår av utskottsbetänkandet. Av denanledningen ansåg jag det inte meningsfullt att reservera mig till förmån förde förslag som framförs i motion 363, utan jag har till betänkandet fogat ettsärskilt yttrande. Det hör också till saken att det är svårt att få ett greppom vad som händer på området. Detta innebär att det synes vara nödvändigtatt avvakta och se vart det bär hän och, om det finns anledning, återkommasenare. Det ställningstagande vi nu har gjort innebär således inteatt vi ändrat uppfattning om nödvändigheten av grundligare utredningar om hurvi skall vårda och använda de känsliga områden som det här är frågaom. Vi beklagar att vi inte fick gehör för de förslag som vi framställde. Viinser också svårigheten att i redan startade verksamheter börja om på nytt. Detjag här har nämnt är alltså anledningen till att vi inte nu strider för våraframlagda förslag. Självfallet skulle det vara en nåd att stillabedja om, att konflikterna mellan olika intressen i de här områdena framöverfick en lösning som alla kunde godta. Men även om det nu ställs storaförhoppningar i den riktningen, så hopas orosmoln vid horisonten. Just nu pågår en strid mellan församlingsbor ochstatskyrkan om en avverkning i en fjällsluttning i . Enligt uppgiftär avverkningen avsedd att göras ända upp till björkskogens början.Församlingsborna har använt nästan alla till buds stående medel för att förmåkyrkan att avstå från denna avverkning, men har inte mött någon som helstförståelse från kyrkans sida. Som en sista protest begärs nu utträde ur kyrkan.Det blir måhända en församling utan medlemmar. Min fundering blir; och ställningstagande har nått fram till kyrkan, eller ärdet andra makter somdär råder? Det här ett ett aktueHt exempel på vilken grannlagauppgift det är att försöka undvika konflikter och hur svårbalansgången kommer att bli meHan skilda intressen i de här områdena. Utifråndet senare sagda anser jag det också finnas anledning att något beröra vad somframförs i ett par reservationer i betänkandet. I folkpartireservationen yrkas på att inga avverkningarbör ske, om naturvårdens eHer rennäringens företrädare motsätter sig dessa. Dethär yrkandet kan verka mycket sympatiskt, men det skulle i realiteten innebäraen död hand över mycket stora arealer i vår norra landsända. Det framgår inteheller hur stort område som anser skall inordnas under sådanavillkor. Det sägs i reservationen att även beträffande de områden som inteomfattas av inventeringen bör stor återhållsamhet gälla. Man funderar övervilka områden det är fråga om. Det ter sig mycket märkligt att man, om man strävar efteratt ett mångbruk skall kunna bedrivas, självfallet med undantag för de områdendär skogsbruk inte får ske, vill ge vissa intressen vetorätt. Det är säkertvälmenande förslag och visar på omtanke om att skydda värdefulla områden, menkonsekvenserna kanske blir litet större än vad man har räknat med. I en annan reservation från krävs att enutvärdering görs av bestämmelserna om naturvårdshänsyn i skogsbruket. Men isamma mening krävs en skärpning av bestämmelserna, och då blir min fundering:Om man är på det klara med att en skärpning behövs, varför behövs då enutvärdering? Om hade preciserat sin uppfattning om vilkabestämmelser som borde skärpas upp, hade vi kanske anslutit oss till kravet. När det handlar om naturvårdshänsyn i skogsbruket, dåhandlar det om enskilda fall i alla tänkbara situationer och under olikaförhållanden. Det handlar alltså om generella bestämmelser som måste omsättaspå enskilda fall. Ingen avverkningsplats är den andra lik osv. Om man inte ialla tänkbara situationer känner ett ansvar att ta hänsyn tillnaturvårdsintressena, blir det svårt att forma en lag eller att upprättabestämmelser som kan garantera att hänsyn till naturvårdsintressena tas. Detsamma gäller de i reservationen nämnda 5:3-skogarna. Vivet att misstag och fel har begåtts och att man därefter försökt vidta vissaåtgärder, vilket också framgår av utskottsbetänkandet. Men även här måste manju i sista hand lita på dem som har ansvaret för att bedöma i vilkenutsträckning hänsyn till starka naturvårdsintressen skall tas. Problemet är noginte att vi skulle vara oense om målsättningen då det gäller att ta hänsyn tillnaturvårdsintressena i skogsbruket. Det är väl i stället så, att det svåraHgger i att här i besluta om direktiv som kan omsättas i konkretaåtgärder ute i den skogliga verksamheten. Några sådana konkreta förslag har jaginte funnh i dessa reservationer, och det är anledningen till att jag anslutitmig till majoritetens skrivning. I en centerreservation yrkas också att det bör utredas huren naturvårdsgräns på biologiska grunder kan upprättas. Här vill jag bara sägaatt det var synd att inte var berett att stödja ett sådantförslag förra gången vi diskuterade dessa frågor. Det var ett av de förslag somvi aktualiserade i samband med beslutet om de fjällnära skogarna. 10 protokoll 1985/86:43-44 Det kommer säkert flera tillfällen framöveratt diskutera de frågor som berörs i det här betänkandet. Konflikterna i de s.k. fjällnära skogarna kommer säkert också fortsättningsvis att blossa upp. Självfallethade risken för detta blivit mindre om man grundligare fördjupat sig iproblematiken än vad som skett och sker - det är vår bestämda övertygelse.Nu får vi avvakta utveckhngen och eventuellt återkomma. När det sedan gäller frågan om hur naturvårdsintressenaskall får sin givna och rättmätiga plats i den skogliga verksamheten kommer viockså i fortsättningen att noga överväga varje förslag som främjar den målsättningen. 178 (): har tydligen inte lyssnat på debattenmellan och mig. Men jag tyckte ändå det var bra att han tog uppsamma fråga som , för jag hade inte replikrätt gentemot honom ochkan nu ge samma svar till , Han säger precis som att sägeratt ingen avverkning skall få ske som strider mot naturvårdens och rennäringensintressen. Det är också vad man har spritt ut i tidningar, bl, a, uppe iVästerbotten,