prot · G90998 · 1985-12-31 00:00:00 — Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet: med utgångspunkt i denna deklaration beredd atf se till att def blirlikvärdiga statsbidrag för familjedaghem och kommunala daghem, så aff infefamiljedaghemmen diskrimineras och sä att infe kommunerna tvingas att ha äveninfektionskänsliga barn pä daghem? Jag vill också när det gäller statsbidragen fråga omstatsrådet är beredd att se till aft det blir rimligare bestämmelser i fråga omtiderna för barnens vistelse på daghem. Även därvidlag är statsbidragenstyrande genom sjutimmarsgränsen som innebär aff föräldrarna i många fall måsteha barnen på daghem under en längre fid än vad som skulle vara nödvändigt, omdet utgick rimligare statsbidrag. Jagavvaktar med spänning svaret pä de här båda frågorna. Om hälsoproblemen på daghem När det gäller diskussionen om statsbidragenfill familjedaghem och kommunala daghem förhåller det sig på följande sätt:dels finns det en ambifion aft bidragen skall vara jämställda, dels kan dealdrig få en identisk konstruktion, eftersom det rör sig om skilda kostnadsslagoch om verksamheter som är uppbyggda pä olika sätt. Men vi hävdar atf det i ett rättvist statsbidragssystem i fråga om avvägningen mellan dessa bådaformer av daghem. Det har varit vår ambition aff skapa ett sådant, Vnd beträffar fidernn på daghemmen, sä måste jubestämmelserna vara utformade bäde med hänsyn till barnen och med hänsyn tillde fillsynsbehov som föräldrarna ger uttryck för. Hela utbyggnaden avbarnomsorgen fill full behovsfäckning, med alla de olika former av barnomsorgsom finns, är Om hälsoproblemen på daghem ju fillför att skapa den valfrihet som efterlyser. Det finns alltså, enligt värt sätt att se, alternativ bädeinom barnomsorgen och till barnomsorgen, och valfriheten skapas bäst genom enutbyggnad och förstärkning av barnomsorgen. Jag upprepar ocksä att vi mäste taallvarligt pä hälsoproblem, upplevda och konstaterade, och jag hänvisar på denpunkten till kartläggning, som jag för min del kommer aftfölja med stor uppmärksamhet. 22GÖTE (): Def skulle vara intressant atf fä litet merainformation om vad kartläggning skulle innebära, I direktivenför denna kartläggning säger statsrådet nämligen atf föräldrarna känner vissoro efter debatten om infektionerna på daghem. Det verkar som om man ville geintrycket att själva debatten skulle ha skapat oron, inte den faktiskaverkligheten, dvs, atf många barn är infekfionsbarn och alltså har svårigheternär det gäller atf vistas tillsammans med många andra barn i barnomsorgen,Detfa är dock def väsentliga utgångsläget, inte debatten som sädan. Jag tycker att detfa är ett sätt att smita undan, liksomockså företrädare för har gjort när de har uttalat sig i dennafråga. Det verkar som om bara def förhållandet aft man över huvud tagetifrågasätter inriktningen av barnomsorgen vore känsligt för regeringen och ävenför vissa företrädare för . Dä rasar helt plötsligt grunden försocialdemokratins barnomsorgs- och familjepolitik samman. Vad jag efterlyser i socialdemokratinsbarnomsorgsambitioner är en verklighetsförankring, en förankring i familjernasönskemål och i barnens bästa, Def är def vikfiga i dessa sammanhang. Från moderat sida har vi klara utgångspunkter. Först ochfrämst menar vi att def är föräldrarna som bäst vef vad som är bra för barnen,har visat sig aft så är fallet när def gäller barnens infektionskänslighet,deras mentala reaktioner inför olika förhållanden osv. Det är såledesföräldrarna som måste ges den reella valfriheten om vi skall kunna uppnå godahälsoförhållanden på våra daghem. Men då måste man få ekonomiska förutsättningaratt kunna göra ett val, bl, a, att själv kunna ta hand om sitt barn om def ärinfekfionskänsligf, Def gäller atf skapa ekonomiska förutsättningar för enalternafiv barnomsorgsmodell för sädana fall. Vi har sagt aff man i ökad utsträckning måste satsa påalternativen. Statsrådet säger att def nu finns alternativ, men jag villunderstryka atf det först är efter mycket långa diskussioner i fråga efterfråga som socialdemokraterna har fått refirera när def gäller alternativen ochatf alternativen är diskriminerade. Detta är en viktig fråga förhälsoförhällandena inom barnomsorgen totalt sett. Kan vi anpassa barnomsorgenefter föräldrarnas önskemål och efter barnens behov, i stället för efterpolitiska schabloner, kan vi komma långt när det gäller lösandet avhälsoproblemen inom barnomsorgen. Överläggningen var härmed avslutad. 6 §Föredrogs och hänvisades 1985/86:97fill utbildningsutskottet 7 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1985/86:114Omorganisation av regionmusiken och Rikskonserter 1985/86:122 Flyttning avfartyg i allmän hamn 1985/86:125 Förslag omtilläggsbudget III till statsbudgeten för /86 8 § Anmäldes och bordlades 1985/86:324av m.fl. Avgivandeav förklaring enligt artikel 46 i den europeiska konventionen angåendeskydd för de mänskliga rätfigheferna och de grundläggande friheterna(prop, 1985/86:94) 1985/86:326av och till den nyaomsorgslagen (prop. 1985/86:107) 9 §Meddelande om interpellationer Meddeladesaff följande interpellationer framställts 1985/86:150 av (vpk) till utbildningsministern om fri och obunden forskning: Pä har antaletnäringslivssfödda forskningsstiftelser kring högskolorna ökat från ett fätaltill närmare 80. fanns en klar boskillnad mellan traditionell"fri" forskning och kommersiell produktutveckling - är dengränsen svär aft fastställa. Genom de stiffelseägda forskarbyar som byggts upp i näraanslutning till framför allt de tekniska högskolorna har näringslivet fått endirekt tillgång till forskare och användbara forskningsresultat utan aft behövagä omvägen via högskolorna. Vid högskolorna finns ett hundratal s, k,adjungerade professorer av sin tjänst vid högskolorna och resten inäringslivet, Defta betyder att "företagen" i det närmaste"flyttar samman" med högskolorna och samarbetar direkt med forskarna. Även omregering och riksdag uttalat aft den svenska forskningspolitiken skallstärka industrins konkurrenskraft, med baktanke atf rädda landefs ekonomi, sämåste ändå detta ses som ett helt nytt och farligt fenomen inom "forskningspolitiken. har således en stor del av forskningen hemligstämplats och monopoliserats,och med den utveckling som pågår finns def stor risk atf offentlighetsprincipennär det gäller forskningen ytterligare urholkas. Med hänvisning fillovanstående vill jag fråga utbildningsministern: Vad ämnar regeringen göra för aftstärka, i förhållande fill näringslivet, fri och obunden forskning vidhögskolor och andra offentliga forskningsinstitutioner? 1985/86:151 av Margö (vpk) tillsocialministern om situafionen för familjehemsföräldrar: Den av antagna nya lagenom särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda träder i kraft den 1 juli1986, Förutom aft lagen tillförsäkrar psykiskt utvecklingsstörda rätt fillvissa omsorger syftar den ocksä fill att människor med funktionsnedsättningarskall kunna leva under så normala förhållanden som möjligt. Som ett led i dettaskall de nuvarande vårdhemmen och specialsjukhusen avvecklas och ersättas medandra boendeformer, I propositionen med förslag fill ny lag framhålls atfvärdhem för barn och ungdomar motverkar barnens möjlighet aff delta isamhällets gemenskap. Genom uppbyggnad av elevhem och stöd fill familjer somhar sina barn hemma bör avvecklingen av institutionerna kunna ske. Enligt uppgifter finns def 873utvecklingsstörda barn och ungdomar upp till som bor i familjehem. Förfamiljehemsföräldern råder inget anställningsförhållande, trots aff vården avdet utvecklingsstörda barnet ofta medför ett krävande arbete dygnet runt. Fåfamiljehemsföräldrar har praktisk möjlighet aff ha ett förvärvsarbete vid sidanom vårdaruppgif-ten. Till familjehemsföräldern utgår eff arvode i förhållandetill barnefs vårdtyngd, samt en omkostnadsersäff ning för barnet. Arvodesdelenkan som mest uppgå fill , för de mest vårdkrävande barnen.Den låga ersättningen och avsaknaden av den trygghet som ettanställnings-förhällande utgör medför aft den som åtagit sig arbetet med attvara familjehemsföräldrar blir beroende av make/maka för sin försörjning. Mot bakgrund av den nya omsorgslagens intentioner omhemlika boende-förhållanden för människor med funktionsnedsättningar frågar jagsocialministern: 1, Är placering ifamiljehem av utvecklingsstörda barn en boendeform som enligt regeringensmening bör få ökat stöd? 2, Kommerregeringen på något sätt aff verka för att familjehemsföräldrarna skall fåanställningstrygghet i det viktiga arbete de faktiskt utför? 10 §Meddelande om frågor Meddelades aff följande frågor framställts 1985/86:427av () fill socialministern om rätfen fill ATP-poäng vid värd avminderårigt barn; Fr, o, m, 1982 kan förälder somvårdat minderårigt barn (under ) och som därför infe intjänat någonpensionspoäng få tillgodoräkna sig detta är som poängår. Ca 50 000personer beräknades ha rätt fill ATP-år för värd av barn. Tillgängliga siffrorvisar att endast en minoritet av de berättigade har utnyttjat reformen. Med anledning härav vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder ämnarsocialministern vidta för att de som har rätt till ATP-år för värd avminderårigt barn också skall få del av denna rättighet? 1985/86:428 av () fill finansministern omåtgärder mot illegal kreafurshandel: Den illegala kreaturshandeln verkardemoraliserande ur skattesynpunkt och skapar problem för producentföreningarmed leveranspliktiga föreningsmedlemmar. En arbetsgrupp inom brottsförebyggande rådet lämnadeförslag pä åtgärder mot illegal kreatursförsäljning. Bl, a,lämnades förslag om skyldighet atf lämna uppgift om ersättning som utbetalastill kreaturshandlare och skyldighet aff efter anmaning lämna uppgift omproducenten fill skattemyndigheten. Några förslag till ändrad lagsfiffning harinte lagts fram för , bl, a, på grund av invändningar frän lagrådet.Dä den illegala kreaturshandeln ökat kraftigt synes åtgärder för affkomma till rätta med dessa problem nödvändiga. Vilka åtgärder avser regeringen aftvidta för aft stävja illegal handel med kreatur? 1985/86:429 av i (m) fillfinansministern om införande av avgift vid sparande på bankkonto; Många människor sparar på ettbankkonto i avsikt att bygga upp en trygghet eller aft uppnå eff bestämtsparmål. Andra, däribland hundratusentals LO-medlemmar, har samma målsättningmen omvandlar sina sparmedel i aktier. För de sistnämnda gäller aft köp och försäljning av akfieråläggs en omsättningsskatt, något som infe drabbar dem som gör insättningar ochuttag pä ett bankkonto, trots aff motivet att spara i mänga fall är detsamma. Prot.1985/86:98 Avser finansministern vidtaförändringar så att någon form av avgift (skatt) kommer att införas vidinsättningar och uttag på bankkonton? 1985/86:430 av () filljordbruksministern om stödet fill jordbruket: I TV-programmet fick TV-tittarna av jordbruksdepartementetsrepresentant veta att statens ärliga stöd fill jordbruket i är 7-8miljarder. Enligt uttalandet skulle de statliga kostnaderna för def direktastödet till jordbruket, livsmedelssubventionerna och kostnaderna föröverskottet uppgå till denna summa. Enligt min uppfattning är mafsubvenfionerna ingetegentligt stöd till jordbruket utan ett stöd till konsumenterna. Men även omman räknar ihop allt detfa kan jag infe fä det till så stora summor. Statens stöd ser ut sä här /87:Låginkomstsaf sning 435 milj, kr,, Norrlandsstödef 399 milj, kr, ochlivsrnedelssubventioner 2 475 milj, kr,, vilket tillsammans blir 3 309 milj,kr. Kostnaderna för export av överskottet har av jordbruksministern fixeratsfill 160 milj, kr. Många undrar hur man kommit fram fill aft stödet är såstort som angavs i programmet. Jag tycker def är pä sin plats atfjordbruksministern redogör för detta. Jaghemställer aft få ställa följande fråga till jordbruksministern: Var finns de 7-8 miljarder kronorsom man talade om i TV-programmet och som enligt skullevara statens stöd till de svenska jordbrukarna? 1985/86:431 av () till statsrådet om exporten av vapensystem: Enligt pressuppgifter harregeringen beviljat export av Boforskanoner fill . Det är iså fall första gången som export av hela vapensystem fill defkrigförande godkänns. Enligt riktlinjer för vapenexporten sägs aft"Utfärdad exportlicens bör därför indragas, förutom vid ovillkorligaexporthinder, endast om den mottagande staten kommer i väpnad konflikt medannan stat eller får inre väpnade oroligheter". I sådant fall färemellerfid reservdelsexport fortsätta, och som reservdelar harutrikeshandelsministern fidigare tolkat även ammunition. Den aktuella affärentorde alltså inte kunna betecknas som leverans av reservdelar. Dessutom har denrådgivande enligt pressuppgiffer avstyrkt fränvapenexport fill , Min frågaär därför: Har regeringen beviljatexport av kanoner fill , och hur stämmer defta i så fall med de avriksdagen fastslagna riktlinjerna för svensk vapenexport? 1985/86:432av (vpk) till jordbruksministern om ekonomisk garanti tillfiskare för inkomstbortfall pä grund av ishinder: De senaste årens stränga vintrarhar skapat problem för yrkesfiskarna. Detta gäller i första hand def fiske sombedrivs med garn. Upp fill tvingas garnfiskarna aft göra uppehålli sin yrkesutövning på grund av de svära ishindren. Detta gäller inte minstfisket i . Självklart innebär detfa svåra ekonomiska avbräck, infeminst med tanke på de stora skulder som garnfiskarna har för båtar och redskap-skulder som måste amorteras oavsett ishinder eller inte. Fisket är en vikfig näring för def svenska folkhushållet.Fiskarna borde i likhet med lantbrukarna ges någon form av ekonomisk garanfinär naturens krafter sätter stopp för deras yrkesutövning. Jag villfråga jordbruksministern: Är jordbruksministern beredd att fainitiafiv till att garnfiskarna ges någon form av ekonomisk garanfi då ishinderomöjliggör fiske? 1985/86:433 av (vpk) till statsrådet om exporten av vapensystem: Enligt pressuppgifferrekommenderade den rådgivande parlamentariska nämnden att ingavapensystem skulle fä exporteras till , En ledamot i nämnden ansågockså att det var självklart aff regeringen inte skulle gä emot den eniganämndens råd. Enligt andra pressuppgifter stoppade regeringen 1985export av robot 70 fill , Sä sentsom skriver ufrikeshandelsministern: " under de senasteåren har det emellertid inte tillkommit någon ny affär med ," Har regeringen beviljatexport av hela vapensystem till och och vad har i så fallföranlett denna helomvändning? 1985/86:434av () fill försvarsministern om anställning av piloter fränflygvapnet vid civilt svenskt flygföretag: Regeringen medgav enligt skrivelse1984/85:148 en avgång pä ett tjugotal piloter under kalenderåren 1985 och 1986,en kvot som var fylld redan då skrivelsen utfärdades, I proposition1985/86:100, bil, 6 fastläggs aft de civila flygbolagen får anställahögst fio piloter frän flygvapnet. Denna proposition lades emellerfid ej framförrän , Före detta datum hade tvä yrkesofficerare vid flygvapnettagit avsked och avslutat sin tjänstgöring vid detta vapenslag. Dessa båda ärvilliga att bli anställda på reservstat, nägot som chefen för flygvapnet harerbjudit dem och som måste anses vara ett allmänt intresse för att de skallkunna kvarstå i sin krigsbefaffning som flygförare i attackflygef. För att kunna bli anställd på reservsfat måste dockpersonerna i fråga få ta anställning vid svenkf flygbolag, enär de eljesttvingas fa anställning utomlands. Vid kontakter med utländska flygbolag hardessa visat stort Prot.1985/86:98 intresse men vägrat fränvaroräff för reservtjänstgöring isvenska flygvapnet, 18mars1986 , .. » . ----------------------- Avser försvarsministern vidta någon åtgärd för atf motverka aff statliga Meddelande om frågor åtgärder förhindrar anställning underär 1987 vid civilt svenskt flygföretag? 1985/86:435 avBengt () tilljustitieministern om statens skadeståndsansvar vid polisingripande: Det är av grundläggande betydelseatt staten far ett rimligt ansvar för myndighetsutövning som orsakar skada förenskild person. Gällande rätt ålägger också staten ett visst skadeståndsansvari sådana fall vid fel eller försummelse vid tjänstemännens myndighetsutövning, I eff aktuellt fall i har vid polisingripandemot enskild person uppkommit omfattande skada för denne. Enligt uppgift kandock nägot skadestånd ej erhållas, enär fel eller försummelse ej kan visasföreligga på polisens sida. Principproblemet gäller nu om statensskadeståndsskyldighef vid tjänstemännens myndighetsutövning skall breddas fillaft omfatta även sådana skador som ej orsakats av fel eller försummelse, i vartfall personskador som uppkommit i samband med polisingripande. Är justitieministern beredd aftändra lagen för aff utöka enskilds rätt till skadestånd för skada vidpolisingripande? 1985/86:436 av Bertd () tillutbildningsministern om höjt statsbidrag fill gymnasieskolan Capellagården: Den fria gymnasieskolanCapellagården på bedriver skolverksamhet för vilken den uppbärstatsbidrag. Inriktningen är möbel- och inredningssnickeri, texfilufbildningoch keramikutbildning. Det finns två andra skolor med liknande inriktning ilandet. Statsbidraget fill Capellagården är dock avsevärt lägre äntill de båda andra skolorna. Under innevarande är erhålls per elev vidCapellagården ,, medan bidraget vid i Stockholmär ,, per elev. Såväl föredragande statsråd (prop, 1983/84:118) somutbildningsutskottet (UbU 1983/84:27) har uttalat aft bidraget per elev iprincip bör vara lika stort för likartade utbildningar. Denna princip har ännuinte börjat tillämpas, varför den ekonomiska situationen för Capellagården bliralltmera ohållbar. Avser utbildningsministern vidtaåtgärder i syfte att Capellagården erhåller lika stort statsbidrag perelev som skolor med likartad utbildning får? 1985/86:437 av () fill socialministern omläkemedelsrabatt för saliversättningsmedel: Saliversäftningsmedel är infeklassat som ett läkemedel och berättigar infe heller till läkemedelsrabaft. Förde människor som har en upphörd salivpro-dukfion är dessa medel livsnödvändiga. Avser socialministern pröva möjligheten att klassasaliversäftningsmedel Prot. 1985/86:98 som läkemedel sä atf dessa beräffigar fill läkemedelsrabaft? Meddelande om frågor 11 § Kammaren åtskildes kl, 16,15,