prot · G909144 · 1985-12-31 00:00:00 — Vi uppvaktade departementet ihöstas och hade den klara förhoppningen att platserna skulle förläggas tillStockholm, Så Vissa för den grundläggande högskoleutbildningen gemensammafrågorm. Vissa för den grundläggande högskoleutbildningen gemensammafrågorm. skeddeinte nu heller. Jag ser att dét står i utskottsbetänkandet att eftersomuniversitetet i utgått från att utbildningen på den datavetenskapligalinjen skall kunna starta /88 torde det medföra praktiskasvårigheter att starta utbildningen /87, Lät mig tala om attuniversitetet har planerat för detta och har en beredskap.Jag tycker faktiskt att det är ganska svagt av utskottets majoritet att hävdaatt man på grund av praktiska svårigheter för inte kan lokaliserade här platserna till , Datautbildningen är ju mycket bred. Det är här inte frågaom att ta platser från några andra universitet. Men vi kan inte undvika atttycka att det åtminstone skall finnas ett minimum av platser även i fråga omdenna del av den totala utbildningen. Vi har ju det största pådetta område. Vad det här är fråga om är enbart att den totala datakunskapen ilandet gär miste om någonting mycket viktigt när inte ens den störstautbildningsorten har sådan här utbildning. Jag yrkarbifall till reservation 6 i utbildningsutskottets betänkande 21, 19PÄR (): Med anledning av märkligapåståenden om förspelet till de betänkanden som vi nu diskuterar känner jag migtvingad att återigen ta till orda. Vi brukar inte använda kammarens tid tillatt alltför noga redovisa hur betänkandena bereds inom utskotten. Men eftersomBo Hammar kommer med direkt felaktiga uppgifter, är jag, dess värre, tvungenatt bemöta dessa, påstod ju att vpk gjorde upp medsocialdemokraterna medan vi på den icke-socialistiska sidan, som han sade, höllpå och strulade. Faktum är att vi långt innan någon uppgörelse mellansocialdemokraterna och vpk hade kommit till stånd hade presenterat ett underlagför en gemensam hållning när det gäller resursförstärkningarna på detta område.Även vpk kände till detta gemensamma underlag. Det är ju det som avspeglas i degemensamma reservationerna. Vi på den icke-socialistiska sidan enades alltså ipraktiken om gemensamma tag när det gällde resursförstärkningarna långt innanvpk och socialdemokraterna hade gjort upp, Överläggningenvar härmed avslutad, (Besluten redovisas efter debatten omutbildningsutskottets betänkande 28,) 20 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Kammaren övergår nu till att debatterautbildningsutskottets betänkande 28 om anslag på tilläggsbudget III. Undervisningen för invandrare i svenska språket 21 BO (vpk): Jag yrkar bifall till reservationen i dettabetänkande. 22 (): I betänkandet föreslås att skallgodkänna vad som förordats i tilläggsbudgeten beträffande de höjningar av statsbidragsbeloppentill undervisning i sfi som föranletts av höjda lönebelopp. Vidare föreslås attriksdagen skall godkänna att , utöver den ram som riksdagenbeslutat om, får användas för sfi under innevarande budgetår. Därmed beräknas 2500 invandrare få möjlighet att delta i svenskundervisning som omfattar 240timmar. I reservationen föreslår vpk att ytterligare resurseranvisas. Dessutom vill man att dessa ytterligare resurser skall få föras övertill kommande budgetär, om de inte kan utnyttjas detta budgetår. Utskottet hari detta sammanhang erinrat om att har anvisat medelmotsvarande för att de som påbörjat sfi-undervisning under1985/86 skall kunna avsluta den under det följande budgetåret. Vidare har särskilda medel motsvarande 40 000 studietimmaranvisats till päbyggnads-sfi för dem som avslutat sin grundläggandesvenskundervisning inom det gamla systemet. Jag yrkaravslag på reservationen och bifall till utskottets hemställan. Undervisningen för invandrare i svenska språket Överläggningenvar härmed avslutad. betänkande 20 Punkt 1 Mom. 1(översyn av högskolans anslags- och styrsystem) Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 149 förreservation 1 av m, fl. Mom. 2 (en organisation för att tillgodose regionala behovpå högskolans område) Först biträddes reservation 2 av m, fl, -som ställdes mot reservation 3 av och - medacklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 154 röster mot114 för reservation 2 av m. fl. 38 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 3 (en strukturplan för högskolan) Utskottets hemställan bifölls med 268 röster mot 38 förreservation 4 av och , Mom. 4 (tidigare beslutade besparingar inom /87) Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot 43 förreservation 5 av och . Prot.1985/86:144 Mom. 5 och 6 (rätt att till regeringen överklaga vissa beslut avlokal 16maj 1986 högskolemyndighet m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avBirgitta Rydle m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 9 (en högskola för södra delen av ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avJan Hyttring och - bifölls med acklamation. Mom. 10 (omfördelning av medel från det regionalpolitiskastödet till universitet i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avBirgitta Rydle m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 13 (uttalande om de mindre högskolornas betydelse) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avJan Hyttring och - bifölls med acklamation. Mom. 15 (en lågutbildningsutredning) Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 16 förreservation 10 av , Mom. 16 (tillträde till läkarutbildning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 av - bifölls med acklamation. Mom. 18 (tillgodoräknande av betyg frånbehörighetskomplettering vid tillträde till högre utbildning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avBirgitta Rydle m,fl. - bifölls med acklamation. Mom. 19 (andelen direktantagna studerande) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avYlva m, fl, - bifölls med acklamation. Punkt 3 (anslag till Regionstyrelserna för högskolan) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avYlva m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. I(ökad internationalisering inom högskolan m. m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avJan Hyttring och - bifölls med acklamation. Mom. 2 (anslag till Vissa särskilda utgifter inomhögskolan m, m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avYlva och - bifölls med acklamation. Övrigapunkter och moment Prot. Utskottets hemställan bifölls. Mom. I(resursförstärkningar avseende civilingenjörsutbildningen) Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot 151 förreservation 1 av m. fl. Mom. 11 och 12 (planeringsramar för yrkestekniskhögskoleutbildning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avGöran Allmér m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 16 (planeringsramar för nautiska utbildningslinjer) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avPär och - bifölls med acklamation. Mom. 17 (yrkeshygienikerutbildning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avBjörn - bifölls med acklamation. Mom. 22 (decentralisering av ingenjörsutbildning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation .5 avPär och - bifölls med acklamation. Mom. 23 och 24 (planeringsramar för datavetenskapligalinjen samt övriga matematisk-naturvetenskapliga utbildningslinjer) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation6 av m.fl,, dels reservation 7 av och acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 (införande av en ny ordning för individuellalinjer, m, m,) Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot 152 förreservation 1 av m,fl. Mom. 2 (högskolestyrelses beslut omindividuell linje) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avPer m, fl, - biföllsmed acklamation. Mom. 5 (planeringsramar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av Per m, fl, - biföllsmed acklamation. Mom. 7 (en generell resursförstärkning) Utskottetshemställan bifölls med 154 röster mot 152 för reservation 4 av 29 PärGranstedt m. fl. Mom. 9(särskilda medel till mindre högskolor) Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 39 förreservation 6 av och , Mom. 14 (vissa insatser för högskolan i , m, m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10av - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1-3 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 4 (ytterligare höjning av timramen för undervisningför invandrare i svenska språket m, m, /86, m, m.) Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 17 förreservationen av , Föredrogs ånyo trafikutskottetsbetänkande /86:23 punkt 1 om (prop, 1985/86:100 delvis)(förnyad behandling; ärendet bordlagt på grund av lika röstetal). 23 (): Fru talman! Medhänvisning till gårdagens debatt avseende trafikutskottets betänkande 23 yrkarjag bifall till reservation 1 i betänkandet, 24 (): Jag vill yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1(utredning om avveckling av transportrådet) Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot 153 förreservation 1 av m, fl. Mom. 2 och 3 Utskottets hemställan bifölls. 1985/86:30Följdlagstiftning till den nya skollagen, m.m, (prop. 1985/86:117) 1985/86:24 Anslag till och dess myndigheter m.m, (prop, 1985/86:100 delvis och förs. 1985/86:13) Vad utskotten hemställt bifölls. Kriminalvården, m. m. 1985/86:30om anslag till kriminalvården, m.m. (prop. 1985/86:100 delvis) och 1985/86:31 om decentralisering av beslutsfunktionerinom kriminalvården (prop.1985/86:147). 25 FÖRSTE VICE TALMANNEN; betänkanden 30 och 31 kominer attdebatteras i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efter avslutaddebatt. Först upptas alltsåjustitieutskottets betänkande 30 om anslag till kriminalvården, m. m. I frågaom detta betänkande hålls gemensam överläggning för samtliga punkter. Kriminalvården,m. 26 (): I betänkande 30 behandlar justitieutskottetbudgetpropositionens anslag till kriminalvården och ett antal motioner som harväckts i anslutning härtill. Vi är i utskottet som vanligt i vissa delar eniga.Det gäller t, ex, anslaget till och frågor om utrustningoch inventarier på anstalterna. Vi är också eniga i fråga om motioner som harväckts. Vi ser t, ex, inte några skäl att förespråka privata anstalter inomkriminalvården, och vi anser att kvinnor skall ha samma rätt till anstaltsplaceringi närheten av hemmet som män har. Den saken måste ägnas särskild uppmärksamhetvid utbyggnaden av kriminalvårdsanstalterna. Däremot är vi inte ense om medelsberäkningen tillkriminalvärdsanstalter-na. Från sida är vi starkt kritiska tillden nuvarande halvtidsfri-givningen som mer eller mindre hade sin grund i attdet var ont om anstaltsplatser för fångar. Vi tycker att det är absurt attantalet fängelseplatser skall styra strafftiden. Det måste vara precistvärtom. Därför har vi i motion 606 begärt en återgång till villkorligfrigivning efter två tredjedelar av strafftiden. Vi har i samma motion begärten skärpning av straffet för förmögenhetsbrott som riktas mot enskild. Skälettill denna begäran är att vi vet att reform medhalvtidsfrigivning medförde en kraftig ökning av antalet anmälda brott. De somvar tidigare frigivna återföll -väldigt många av dem i varje fall - snabbt tillbrottslighet, och enskilda medborgare har fått sota för det. har ännu inte tagit ställning fill folkpartietsyrkande i denna motion. Men vi måste vara konsekventa. Vi inser attbeläggningen på Kriminalvården, in. anstalternakan komma att öka om våra yrkanden om längre verkställighet bifalls, och dåbehövs fler platser. Det kostar pengar. Det är därför vi vill anslå ytterligare15 miljoner till kriminalvårdsanstalterna. Med detta, fru talman, yrkar jagbifall till reservation 3 som är avgiven av mig och . står tillsammans med och centernbakom reservation 1 angående ett åtgärdsprogram mot narkotika på anstalterna.I finns det en fet rubrik som lyder: "Äntligenknarkförbud?" Rubriken fortsätter: "Regeringen tycks beredd tilluppgörelse om narkotikastrafflagen, skriver ." Det låter, fru talman, som ljuv musik, men tyvärr ärrisken större än är medveten om, att det återigen blir enofullbordad symfoni. Regeringen vill bara förhandla på sina villkor och är mermån om sin egen prestige än om att bekämpa narkotikan. Jag tvivlar alltså påatt det finns en genuin vilja hos regeringen att förbjuda allt narkotikabruk.Däremot tvivlar jag inte på att regeringen i och för sig vill rensa utnarkotikan på våra fängelser, Alla är ense om att narkotikamissbruket påfängelserna är ett svårt och allvarligt problem. Ingen vet medsäkerhet hur stort missbruket är eller hur mycket knark som smugglas in. Vitror på ganska goda grunder att det finns ca 1 000 missbrukare inom vårafängelser, och att det alltså finns missbrukare samt att det är mycket svårtatt komma till rätta med problemen. Härtill kommer att sjukdomen aids ochFITLV-III-viruset har medfört nya problem. Vi har från de borgerliga partierna motionerat om att detskall göras ytterligare ansträngningar för att bekämpa narkotikan påfängelserna och även visat på olika möjligheter, som kan prövas, när det gällerhur man skulle kunna gä till väga. Majoriteten är inte intresserad av att gåoss till mötes, vilket vi naturligtvis måste beklaga. Till stor del hänger manupp försvaret på den s, k, aidsproposition som kom , därregeringen tack och lov i stora delar har följt krav somframfördes redan under den allmänna motionstiden. handlar det faktiskt inte bara om aids, det handlar omnarkotikafria fängelser. Där krävs det ett samlat åtgärdsprogram, som dessutommåste vara tidsreglerat. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 1från representanter för , och och i övrigtbifall till utskottets hemställan. 27BJÖRN KÖRLOF (m): Den fortsatta hanteringen av narkotika inomkriminalvården är något av det mest beklämmande och upprörande somjustitieutskottet år efter är konfronteras med. görkriminalvårdsstyrelsen beräkningar av hur många av de intagna som fortsättermed sitt missbruk även efter det att de intagits på anstalt. Siffran har längevarit . Som ordföranden i justitieutskottet underströk finns detsäkert både stora och svårbemästrade mörkertal här. Men om vi håller oss tillsiffrorna är det i varje fall en tredjedel, säkerligen fler, som fortsätter medsitt missbruk. Den senaste tillgängliga siffran är , Det är säkert förtidigt att enbart på grund avsiffermaterialet göra några uttalanden om att situationen blivit sämre. Däremotvet vi, fru talman, att kriminalvården har tagit emot ettökande antal interner dömda för grova narkotikabrott och våldsbrott med långaeller mycket långa strafftider. Det utländska inslaget bland dessa intagna ärpåfallande stort. Detta kan tolkas som att en del av narkotikapolitiken,nämligen den som bedrivs utanför kriminalvården, har effektiviserats och blivitbättre genom bättre polisspaning och kraftiga straffskärpningar mot de grovanarkotikabrottslingarna. Men situationen inom anstalterna är alltjämt heltotillfredsställande. Narkotika förs in pä anstalterna och nyttjas i enutsträckning som gör det möjligt för över en tredjedel av de intagna att aktivtfortsätta sitt missbruk. Jag skall inte förstöra kammarledamöternasmatlust inför lunchen med att i detalj redogöra för alla de insmugglingsmetodersom vi i justitieutskottet, när vi besöker kriminalvårdsanstalter, tvingas attta del av. Hanteringen ger upphov till en fysisk och psykisk miljö för deintagna och den anställda personalen som kan betecknas som rena terrorn.Uteblivna leveranser, uteblivna betalningar och misskötta permissioner slutarinte sällan för en del av de intagna med fysiskt våld. Situationen är sådan påvissa anstalter att fler intagna, fru talman, begär att få sitta iisoleringscell för att slippa sina plågoandar än-sådana som borde sitta där avdisciplinära skäl. Förhållandena är sådana att politiken och lagstiftningenför att få bort narkotikan på anstalterna måste skärpas. De intagna måstemedvetet och effektivt differentieras med hänsyn till narkotikabelastning.Langare utan eget missbruk måste avskiljas från missbrukarna och övrigainterner, som inte befattar sig med narkotika. De senare kategorierna måste isin tur hållas åtskilda, så att ingen som inte vill ha med narkotika att göraskall tvingas umgås med missbrukarna och deras langare. Vi har fleraexempel på att det förekommit att interner som inte har haft med narkotika attgöra blivit narkomaner under sin fängelsevistelse. Det är ett misslyckande,från statens och samhällets sida, som är mycket upprörande. Det program som vi reservanter kräver för att få bukt mednarkotika på anstalterna är nödvändigt om narkotikapolitiken i stort skallfungera, I själva verket är de omfattande och fortgående narkotikaproblemeninom anstaltsvården en av de mest uttalat svaga länkarna inarkotikapolitiken. Flertalet missbrukare och många langare åker in i och utur kriminalvården och anstalterna . Att staten inte ens på deslutna riksanstalterna kan sätta stopp för langning, insmuggling och därmedfortsatt missbruk är ett tragiskt och uppenbart misslyckande för helanarkotikapolitiken. Det program vi reservanter kräver för atteliminera narkotika pä anstalterna är på vissa punkter långtgående mennödvändigt. Mot denna bakgrund yrkar jag bifall till reservation 1 i dettabetänkande. Det här programmet kommer också att kosta enhel del pengar. Det kommer att kräva fler anstaltsplatser och sannolikt ocksåutökade resurser i form av personal. Inledningsvis har vi moderater avsatt 15milj, kr, mer än regeringen för nästa budgetår för att kunna finansiera etteffektivt och mera åtgärdsinriktat program på detta område. Kriminalvården, m. m. 3 protokoll 1985/86:144 Kriminalvården, m. m. avreservation 2, som jag nu också vill yrka bifall till. Slutligen anvisas i reservation 4 från oss moderaterytterligare pengar inom frivården. Även efter det att man har avslutaten anstaltsvistelse finns det ju behov av nära kontakt med kriminalvården. Detär viktigt för frivårdens personal att greppet om narkotikaproblemen intesläpper bara därför att man kommer ut ur anstalten. Också frivärden har ettstort behov av att kunna följa upp narkotikasituationen efter en frigivning. Vi tycker att den besparing som regeringen driver framinom frivården mot denna bakgrund inte är acceptabel, om politiken skall blitrovärdig och kunna genomföras fullt ut. har därför beräknatytterligare en del medel inom frivården -ca 7 milj, kr, utöver regeringensförslag- för att fullfölja en effektiv narkotikabekämpning också efterfrigivning från anstalt. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 4i förevarande betänkande. 28GUNILLA (): Våra fängelser måste bli drogfria. Förattskydda dem som inte missbrukar droger och ge missbrukare möjlighetatt komma ifrån sitt beroende, bör kontrollinsatser inom anstalterna accepterasäven om det i enskilda fall upplevs som intrång i den personliga integriteten.Upptäckt av droger hos intagna eller besökare till intagna bör leda tillkännbara åtgärder från kriminalvårdens sida. Indragning av förmåner är ettmedel att avhålla från att i anstalt föra in droger. Drogfria anstalter kräverett planerat agerande för drogbekämpning inom kriminalvården totalt. Vi har därför från krävt att ettåtgärdsprogram för narkotikafria anstalter skyndsamt arbetas fram ochpresenteras för . Vi anser att det inte är tillräckligt att som förnärvarande ha narkotikafria avdelningar endast på vissa anstalter. För oss ärdet en självklarhet att alla avdelningar skall vara narkotikafria. Jag vill meddet anförda yrka bifall till reservation nr 1, Frivården är en viktig del av kriminalvården. Det är inomdenna sektor som det huvudsakliga arbetet sker med att anpassa människor tillett normalt samhällsliv. Hjälp till arbete, bostad och positiva sociala kontakterkan ge klienterna självförtroende och egenvärde tillbaka. Genom sädana insatserkan många bryta en påbörjad brottskarriär. Frivården är också viktig för attstödja dem som avtjänat fängelsestraff. För att frivården skall fungeraoch ge resultat krävs ett ökat samarbete mellan sociala myndigheter ochkriminalvårdsmyndigheter. Det är också angeläget att frivärdensanpassningsarbete kan sättas in redan under anstaltsvistelsen, så attfrigivningen underlättas. Vi ser därför med oro hur frivårdens resurser reduceras.Allt tyder på att frivärdsorganisationens arbetsuppgifter inte kommer attminska . Införande av alternativa frihetsinskränkningar,påföljder som kontraktsvård eller samhällstjänst kommer att ställa krav påökade insatser inom frivårdsorganisationen. Enligt vår uppfattning kräver en väl fungerandeorganisation de tjänster som finns. Till följd härav anser vi attanslaget bör räknas upp med 5 milj. kr. utöver regeringens förslag. Jag vill med det anförda yrka bifall till reservation nr 5i justitieutskottets betänkande nr 30. 29 (); Vi kan konstatera att antalet inskrivna påkriminalvårdsanstalterna i medeltal har minskat sedan reformen med villkoriigfrigivning genomfördes . Den ändrade lagstiftningen har ocksåinneburit att antalet klienter inom frivården har minskat med nära entredjedel. Målsättningen för en väl fungerande anstaltsvård är attden genomsnittliga beläggningen på en anstalt inte skall överstiga avantalet platser. Inom frivården anses 30 ärenden per handläggare vara ettlämpligt mått för en väl fungerande frivård. Med anledning avbeläggningsnedgången föreslår departementschefen ytterligare indragningar avplatser, något som skulle innebära en besparing på 15 milj, kr, påanstaltssidan. Dessutom föreslås en besparing på 7,7 milj, kr, när det gällerlönemedel inom frivården. Utskottsmajoriteten ställer sig bakom de föreslagnamedelstilldelningarna inom kriminalvården. Tillutskottsbetänkandet har fogats fem reservationer. I reservation 1 krävs ett åtgärdsprogram mot narkotika påanstalter. Jag vill först redovisa att utskottet vid ett flertal tillfällen haruttalat att utskottet i princip ställer sig positivt till fortsatta kraftfullasatsningar mot narkotikan inom anstalterna. Narkotikasituationen utgör ettallvarligt problem. De intagna använder olika mer eller mindre raffinerademetoder för att skaffa narkotika till sig själva och ibland också tillkamraterna. Det är angeläget att sådana intagna som inte har narkotikaproblemeller de som vill bli av med ett narkotikaberoende inte skall utsättas förrisken att komma i kontakt med narkotika. Ett sätt att komma till rätta med problemet och fåfullständigt narkotikafria anstalter hade varit att hålla anstalterna heltslutna. Om de intagna inte hade fått permissioner eller inte deltagit ifritidsverksamhet eller inte tagit emot några besök och inte heller gettsfrigång till arbete och utbildning - över huvud taget avskärmats från allkontakt med yttervärlden - hade det inte varit något problem på detta område. Men denna typ av kriminalvård är det ingen som önskar. Denkriminalvårdsreform som antogs innebär en humankriminalvård med insatser både inom och utanför anstalten under strafftidenför att den intagne skall kunna fungera som vilken medborgare som helst den daghan lämnar anstalten. Möjligheter till kontakter med omvärlden är ytterstviktiga för att förhindra återfall i brott. Det vidtas åtgärder inom främst tre områden för att kommatill rätta med narkotikasituationen på anstalterna: differentiering, kontrolloch behandling. Det krävs åtgärder inom alla tre områdena för att nåresultat. Tack vare den minskade beläggningen på anstalterna har detvarit möjligt att differentiera de intagna. Utbyggnaden av lokalanstalter ochmindre avdelningar är också ett led i arbetet på att förbättra möjligheternatill en differentiering. Utskottsmajoriteten menar att den situation som nuråder gör det möjligt att differentiera de intagna. Även pålagstiftningssidan har flera åtgärder vidtagits. Det har bl, a, getts Kriminalvården, in. Prot.1985/86:144 möjligheter till urinprovskontroller och visitationer. för att deiniagna skall ta itu med sitt missbruk och påbörja behandling. Kriminalvården, m. har också en särskild grupp församordning av verkets insatser mot narkotikamissbruket. Denna grupp har äventill uppgift att föreslå åtgärder. I utskottsbetänkandet lämnas en fyllig redogörelse överdessa insatser.