prot · G9094 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:4 1 § Upplästesoch lades fill handlingarna följande från valprövningsnämnden inkomna Berättelse om granskning av bevisför riksdagsledamot och ersättare valprövningsnämnden har frånriksskatteverket inkommit bevis om att (), , utsetts till ny ledamot av fr. o. m-.den 1 oktober 1985 sedan () avsagt sig sitt uppdrag.Till ersättare för riksdagsledamöter har utsetts , Hovas, , ,och , (alla fp). Vidare har inkommit bevis om attKersfin (), Handen, utsetts tillersättare för riksdagsledamöter med anledriing av riksdagsvalet den 15 Valprövningsnämndenhar vid sammanträde denna dag granskat bevisen och därvidfunnit att de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § vallagen. 2 § Meddelande om val Jag får anmäla att val fill talmanskonferens, utskott ochriksdagens förvaltningsstyrelse sker vid sammanträdet fisdägen den 8 oktoberkl. 3 § Anmäldes och bordlades Proposition 1985/86:4 om att överförafillverkning och utgivning av mynt till riksbank 4 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1985/86:12 av () till statsrådet om förbättrad långvård: har uppmärksamhetriktats mot missförhållanden inom svensk långvård. Som ett avskräckande exempelhar anförts ett omskrivet fall med en äldre man som avlidit på enlångvårdsavdelning i under, vad hans närmast anhöriga beskrivit som,omänskliga omständigheter. Sedan detta publicerades har många redovisat vad deanser vara stora brister och missförhållanden inom långvården. Främst är detanhöriga som kommer med krifiska synpunkter. Men också sjukvårdspersonalen upplever långvårdens bristersom en stundtals svår påfrestning. Vikande resurser och stora effektivitetskravgör att åtskilliga känner sig fångna i en allt sämre arbetssituafion, därmänskhg-het i vården alltmer blir en fråga om idealitet och självuppoffring.Långvårdspersonalen förtjänar långt mer att lovordas än risas för sinainsatser. Alla patienter måste behandlas med respekt och hänsyn.Detta skall givetvis gälla också dem som är äldre. Vård i livets slutskedeställer särskilt stora krav. Det är högst allvarligt om människor behöver kännaskräck inför sin ålderdom. Åtskilliga gamla i långvården är säkeriigen ocksårädda för att klaga och framföra sina önskemål, eftersom de blivit heltberoende av den enda vårdform de erbjudits, nämligen den landstingskommunalalångvården. Har man inget alternativ ligger det närmare till hands att försökaanpassa sig till förhållandena än att riskera obehag - utan förändringar tilldet bättre. Även sjukvårdspersonalen har där en svår situation pågrund av dubbla lojaliteter och den risk för obehag man själv löper om man anmälermissförhållanden på sin egen arbetsplats. Enligt min mening bör undersökningar göras för attklarlägga förhållandena inom långvården. Såväl patienter, anhöriga sompersonal bör under sekretesskydd få redovisa sina erfarenheter inför enopartisk . Undersökningen bör ge utrymme för såvälfallstudier som vetenskapligt genomförd urvalsstudie. Syftet måste vara delsatt ge en rättvis och klarläggande bild av svensk långvård , dels attåstadkomma bättre vårdförhållanden med större trygghet för gamla och sjuka inomlångvården och bättre arbetstillfredsställelse för personalen. Mot dennabakgrund vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådetvidta för att belysa förhållandena inom långvården och förbättra dem, så attgamla och sjuka kan känna trygghet och fillförsikt och personalen harmoni ocharbetstillfredsställelse? 1985/86:13av i () till jordbruksministern om det framtidaskördeskadeskyddet: Stora delar av vårt land har i årdrabbats av betydande skördeskador, som skulle ha kunnat omfattas av ettreformerat skördeskadeskydd. Under en lång följd av år har det gamla områdesskyddetvarit föremål för översyn såväl i officiella utredningar som internt ijordbruksdepartementet. Förslag till lösningar har presenterats. Beträffandebehov av ett skördeskadeskydd råder inga delade meningar. Mot denna bakgrund ärregeringens passivitet synnerligen olycklig. Ett skördeskadeskydd med högregrad av individualitet skulle ha skänkt trygghet åt drabbade lantbrukare. De svåra väderleksförhållanden som drabbat det svenskalantbruket med sent vårbruk och alltför regnrik sommar har i stora delarav landet medfört utomordentligt stora inkomstbortfall. Härtill kommer skadorav mera katastrofartad karaktär i flera av våra älvområden, som kommer attkräva statligt engagemang i en eller annan form. Denna senare typ avskördeskada skulle dock inte ha kunnat omfattas av ett skördeskadeskydd. Iavsaknad av ett fungerande skördeskadeskydd kommer statsmakten nu sannolikt attfå ta ställning till stöd i en eller annan form för såväl katastrofskador sombrister i det gamla områdesskyddet för skördeskador. Underlåtenhetenbeträffande skördeskadeskyddet tillsammans med åtgärder i anledning av"naturkatastrofer" kan bli kostsam. Härutöver bör nämnas de skadeverkningar skyddet liditgenom att det icke tillförts nya medel. Härav följer attskördeskadefonden, som översteg 600 milj. kr. nära nog harhalverats. Detta förhållande kan ge anledning till problem i händelse ettförändrat skydd kommer att ges nytt huvudmannaskap. Den nu aktuella situationen ger otvetydigt påminnelse omatt lantbruket inte klarar sig utan skydd vid skördeskador. Med stöd av ovanstående vill jag framställa följandefrågor till jordbruksministern: Vilken inriktning avserjordbruksministern ge det framtida skördeskadeskyddet, och när kommer riksdagenatt få förslag i ärendet? 1985/86:14av () till bostadsministern om inhämtande av yttranden över dens. k. Ugglumsleden öster om ; planerar sedan 1981i samarbete med Parfille kommun en utbyggnad av den s. k. Ugglumsleden öster omGöteborg. kommun genomkorsas av i vars dalgång motorväg E 3 gårfram. Från anknyter väg 549 fill motorvägen vid Slottsmotet. Mötethar begränsad kapacitet. En utbyggnad av mötet, som noga har studerats,är kostnadsberäknad fill ca 23 milj. kr. I denna situation har föreslagit att i ställetminska trycket på mötet genom att i en dalgång söder om motorvägen skapa enöst-västlig parallellförbindelse, över vilken en del av trafiken påLandvettervägen kan Prot.1985/86:4 ledas för att längre bort ledas norrut ochanknyta till 3 oktober1985 motorvägen vid Torpamotet iGöteborg. M ri,i I /i f Ä t.x\ föreslagna sträckningengenomskär först ett orört naturområde, därpå etttättbebyggt villaområde, korsar kommungräns vid Vallhamra och försedan på befintliga vägar på relativt litet avstånd förbi . Inom kommun har ledens utbyggnad blivit föremålför häffig kritik, och frågan har givits stor betydelse i kommunvalet. En fjärdedelav kommunens invånare har via namnlistor protesterat mot utbyggnad. Enligt de prognoser presenterat kommer endast endel av nuvarande trafik att välja den nya leden. Frågan äremellerfid av stor principiell betydelse. Genom utbyggnaden öppnas förframtiden ett trafikföringsalternativ genom Ugglumsdalen. Ingen kan medsäkerhet förutsäga hur stor del av trafiken som framgent kommer att ledas dennaväg. Utbyggnaden, som för betydande trafikmängder genom ettorört och värdefullt naturområde och tättbebyggda bostads- och sjukhusområden,står i skarp motsats till den princip inom modern trafikplanering enligt vilkenbiltrafik helst skall sammanföras till ett fåtal större leder. Ett principielltställningstagande i denna fråga berör och kommuner i likahög grad. Det är orimligt att statens vägverk, i samband medplaneringen av en trafikled inom kommun som förbinder medGöteborg, inte bereder tillfälle att yttra sig över planen. Är statsrådet beredd att medverkatill att får tillfälle att yttra sig över Ugglumsleden och blibetraktad på motsvarande sätt som en sakägare? 5 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1985/86:36 av () till finansministern ombefrielse i vissa fall från stämpelskatt på aktier; Stämpelskatten på aktier höjdes den1 från en till . Skattskyldigheten inträder närtransaktionen registrerats av patent- och registreringsverket, vilket i mångafall medfört att den höjda skatten blir retroaktiv. Anledningen till detta ärfrämst den legendariskt långa handläggningstiden hos patentverket. Trots attbolag bildats före eller anmält aktiekapitalshöjning föreden , och trots att patentverket gjort allt för att hinna med så mångaärenden som möjligt före , drabbas många bolag av skattehöjningen. En ändringav gällande orimliga förhållanden kräver ett tillägg till lagen om stämpelskattpå aktier. Med anledning härav vill jag fråga; Är finansministern beredd att, iöverensstämmelse med den mer omfattande stämpelskattelagen, lämna riksdagenförslag om tillägg fill lagen om stämpelskatt på aktier av innehåll attstämpelskatt må efterges eller återbetalas vid "synnerliga skäl"? 1985/86:37av Per () fill finansministern om rätten att fritt få förvärvaaktier i bankaktiebolag: Avser regeringen att tillmötesgåbankinspektionens begäran om lagsfift-ning som inskränker medborgare ochföretags rätt att fritt förvärva akfier i bankaktiebolag? 1985/86:38 av () till statsrådet om utveckling av vindkraften; I ett interpellationssvar den 21februari 1985 förklarade energiministern: "För fortsatt utveckling avvindkraften krävs också att kraftbolagen tar en ökad del av ansvaret. "Energiministern utlovade också överläggningar med kraftbolagen för attåstadkomma detta ökade ansvarstagande. Enligt uppgift har sådana överläggningarförts i olika omgångar. Jag vill därför till energiministern ställa följandefråga: Har överläggningarna medkraftbolagen givit sådant resultat att bolagen är beredda att ta det ansvar somkrävs för att säkra vindkraftens utveckling? 1985/86:39 av () fill statsrådet om det nordiska samarbetet på satellit-TV-området; Vid en frågedebatt i den14 bedömde statsrådet det möjligt att uppnå en lösning påTele-X-samarbetet, förutsatt att de principer för prissättningen påTele-X-satellitens kapacitet som redovisat tillgodoses i rimligutsträckning. Syftet har varit att en överenskommelse mellan de nordiskaländerna skulle ha träffats före , vilket begärt.Någon sådan överenskommelse har ännu inte gjorts. haröverläggningar startat mellan de nordiska ländernas TV-ansvariga i syfte att genomutnyttjande av vidaresända de olika ländernas TV-programför mottagning över kabel i grannländerna. Då detta aviserade samarbete öppnar nya möjligheter förvidaresändning av nordiska TV-program önskar jag fråga kulturministern: Innebär detta att det planeradesamarbetet över kommer att ersätta det hittillsvarandeTele-X-samarbetet? Prot.1985/86:4 1985/86:40 av () till kommunikationsministern om Meddelande om frågorRiksfärdtjänsten har inneburit stora förbättringar av den personliga frihetenoch rörligheten för svårt handikappade personer. beslöt attreglerna för riksfärdtjänsten bör förbli oförändrade i avvaktan på den översynsom transportrådet gör. genomfördes konferenser med handläggarna ide olika kommunerna. Efter dessa konferenser har tillämpningen av reglernaskärpts. Många handikappade har upprörts över det krångel sominförts och de krav som ställs. Vissa av kraven är i det enskilda falletobegripliga. Jag vill fråga statsrådet följande; Kommer kommunikationsministern attse fill att riksfärdtjänstens tillämpning blir oförändrad i avvaktan påtransportrådets översyn? 1985/86:41 av () till socialministern omomprövning av sjuk- och föräldrapenningen för studerande; Fr. o. m. gälleren ny lag rörande studerandes sjuk- och föräldraförsäkringsförmåner. Under tiddå studiemedel utgår har eleven endast s. k. vilande sjukpenning, vilken kanaktiveras först när studiestödet upphör. Under sommaruppehåll med feriearbete får eleverna en sjuk-och föräldrapenning baserad endast på feriearbete, dvs. ett mycket dåligtföräkringsskydd enligt de regler som gäller. Det nya systemet har visat sig skapa stora svårighetersärskilt för vuxenstuderande, som ofta har försörjningsplikt. Ensamstående medbarn drabbas särskilt hårt. Min frågatill socialministern är: Vilka åtgärder planerar socialministernvidta för att en omprövning av sjuk- och föräldrapenningen för studerande skallkunna komma till stånd? 1985/86:42 av (vpk) till statsministern omövergreppet mot fartyg : Den internationella freds- och miljöorganisationenGreenpeace har vunnit respekt över hela världen för sina aktioner.Organisationens demonstrationer mot provsprängningar i Sfilla havethar trots sin fredliga inriktning bemötts med terrorverksamhet. Detstatsunderstödda attentatet mot Greenpeace-fartyget har upprörtvärldsopinionen och skakat den franska regeringen, vars ministrar utpekas somansvariga. intresse som neutral stat måste vara attunderstödja alla krafter som i likhet med arbetar för enatomvapenfri värld. har dock inget hörts från den svenska regeringenangående attentatet mot Rainbow Warrior. Jag villdärför fråga statsministern; På vilket sätt avser den svenskaregeringen att reagera på det franska '" attentatet mot Greenpeace-fartygetRainbow Warrior? 6 § Kammaren åtskildes .