prot · G909128 · 1985-12-31 00:00:00 — vill därför framföra sitt bestämdaoch oreserverade stöd till reservationen som fogats till kulturutskottetshemställan, "Ennyhgen tillträdd partiledare gjorde sig viktig när han försöktemynta ordet kommandostat om socialdemokratisk regeringsutövning. Vad sysslarhans egna folkpartistiska partikamrater i kulturutskottet med? De kommenderarinom en verksamhet - den konstnärliga - som borde vara fridlyst från politikersklåfingrighet," Jag yrkar bifall till utskottets hemställan och till desocialdemokratiska reservationerna. Anslagtill kulturverksamhet, m. m. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Anf.36 () replik: Jag vill göranågra korta kommentarer. Sverigemå ligga långt framme när det gäller konstnärsstöd - vi ligger i världstoppennär det gäller beskattning av konstnärer. Vidarevill jag påpeka att när det gäller de startbidrag som till är det en oerhörd koncentration till storstadsområdena. I deflesta av de 18 distrikten rör det sig om ett, två eller tre startbidrag. Detsäger något om landsortskonstnärernas möjlighet till arbete. Närdet gäller har icke yrkat att den inte skulle kommatill, men det engångsanslag som föreslås i propositionen har vi velat fördelapå . Vidare vill jag beträffande de fria grupperna erinra om detkommunala ansvaret för kommunens kulturpolitik och inte minst studieförbundenskulturpengar. Anslag till kulturverksamhet, m.m. 37INGA (vpk) replik: sade att teater finns främsti , Det är sant. Men det gäller också för balettverksamhet. Därför ärdet viktigt att en ensemble med Cramérbalettens verksamhetsformer får levavidare,- sprider teater ut i landet, sade CatarinaRönnung vidare, och det är bra, fortsatte hon. Men jag tycker att Riksteaternockså i fortsättningen skall ha möjlighet att sprida balettkonsten. Att tredansare skall pensioneras tycker jag inte håller som argument för att lägga neddenna verksamhet. Vi har i andra sammanhang beslutat om utbildningskapacitetoch om utbildning av nya dansare bl. a. på och i . I övrigt tycker jag det är att gå ett steg för långt attpå något vis förbjuda att ha en mening om vart pengarna skall gå.Riksdagen anslår 122 milj, till , Jag tycker att det inte är förmycket begärt att man också i fråga om vissa verksamheter skall få tycka någotom vad det är man skall satsa på. Jag anser alltså att borde varaoförhindrad att uttala sitt stöd för Cramérbalettens fortsatta existens,behöver inte känna sig trampad på tårna för det. Anser man att enverksamhet är bra, måste man förstås kunna prioritera den. Men det vorehederligare att också anvisa pengar för Cramérbaletten, så att Riksteaternkunde satsa dels på den tänkta verksamheten, dels på en fortsatt existens. Känner nu vånda för att lägga sig i vartpengarna inom anslag skall gå, så finns det faktiskt möjlighet, omhon vill stödja Cramérbalettens fortsatta existens, att rösta för de här 7miljonerna som vpk har föreslagit i ökat anslag. Hon kan rösta på denvpk-reservation där detta föreslås. Det här är egentligen också vad haruttalat: man vill fortsätta verksamheten, men man har inte råd. Var då med ochyrka bifall till och rösta på denna vpk-reservation med förslag om 7 miljoner.Jag vet att sitter i , sä det kan intevara ett så svårt val att göra. Anf.38 TALMANNEN: Tiden är ute. 39MARGARETA () replik: Som ny riksdagsledamot har jag svårt attförstå att inte skulle kunna uttala sig om användningen av de anslagsom den beslutar om. Det trodde jag var självklart i en demokrati, i varje fallnär det gäller en viktig fördelningsfråga som den om satsning påteater och dans. Regeringen specificerar ju anslag till speciella ändamål ipropositionen, t, ex, till tysk teater och till dansverksamheten på cirkus.Här anvisar regeringen speciella anslag. Då måste väl också kunnagöra det i demokratins namn. Att folkrörelser inte vill ha den här fördelningen kaninte gälla alla. När utskottet besökte Cramérbaletten , fick vi seförteckningar över alla dem som stöder Cramérbalettens fortsatta verksamhetgenom ett upprop. Det var 84 teaterföreningar som hade skrivit under. kulturnämnderoch många enskilda personer, Alla kan inte vara negativa till detta förslag. Beträffande pengarna var det så att jag ställde en frågatill kulturministern . Han svarade då att han ansåg att det varmöjligt att i princip kunde bedriva befintlig verksamhet inombudgeten. Därför ansåg vi att vårt förslag kunde se ut som det gör, 5 miljoner,som utskottet nu beräknar, är i alla fall ett anslag som ligger på samma nivåsom det anslag baletten har innevarande år, och det är 2,2 miljoner mer än vadRiksteatern vill avsätta. Anslag tdl kulturverksamhet, m.m. 40KARL () replik: Det är ganska överraskande att ledamoten avRiksteaterns styrelse är bekymrad över att utskottetsmajoritet vill slå vakt om de mindre dansgrupperna som kan komma ut också på demindre scenerna. Nog är det något av prinsessan pä ärten när man tar detta tillintäkt för att hota med att de förberedelser för mindre teateraktiviteter somman har tänkt sig att gä ut med till landsbygden inte skulle komma till stånd.För min del betraktar jag den här verksamheten som ett komplement till denregionala och lokala satsning som tydligen är beredd attgöra, så att vi alltfort kan få just mindre dansgruppverksamheter ut till demindre scenerna. Sedan vill jag, i likhet med föregående talare, säga attnog är det märkligt att inte skall fä säga sin mening i en såövergripande fråga som denna. Det rör sig ju om verksamheten inom ,där ändå sä mycket pengar ställs till förfogande. När nu säger att kulturarbetarnasinkomstvillkor har förbättrats avsevärt, är det väl ändå en ganska betydandeöverdrift. Vad vi begär i reservation nr 16 är att det skall göras en analysoch én bedömning, sä att vi får ett förslag om förstärkning av kulturarbetarnasinkomstsituation, Jaj tror det är en allmän mening att detta är en angelägenuppgift, 41 () replik: Det är alldeles riktigt att harrätt att ge till känna att man anser att dansen är viktig. Men därifrån ärskillnaden mycket stor till att gä in i en folkrörelse och vilja detaljregleravad styrelsen skall göra med de pengar som den får inom en given anslagsram.Det är styrelsens uppgift att här prioritera. Vi har stått inför väldigtbesvärliga prioriteringsbeslut. Men i ett läge, när många av Cramérbalettensdansare pensioneras, har vi gjort så att de som är kvar i Cramérbaletten underJessica Iwansons ledning skall få fortsätta med en begränsad turnéverksamhet.De pengar som blivit över har vi velat lägga på turnéverksamhet till de allraminsta spelplatserna, för vi tycker att det är att uppfylla riksdagensdecentraliseringsmål som ju är att hela skall ha möjlighet att se päteater. Det har som sagt varit besvärliga prioriteringsbeslut bakom det härförslaget. är ny riksdagsledamot, men hon har en mererfaren gammal ringräv att fråga inom sitt parti - en som faktiskt borde vetaatt man inte bär sig så åt från kulturutskotts sida att man går utoch reglerar verksamheten för en folkrörelse med en självständig styrelse. Detär fel väg att gå. Anslag till kulturverksamhet, m. m. Ironiskt nog är det som fortfarande har detallra största ansvaret för att sprida balett i landet. harCullbergbaletten och flera andra balettuppsättningar. Det är tack vareRiksteatern som dansen kommer ut i landet, och vi vill att skallkunna fortsätta med den verksamheten. 42KARL () replik: säger att inomsina ekonomiska ramar har gjort en planering. Men fr, o, m, får mansig sitt anslag tilldelat en gång, och man får uppbära ränteinkomsterna påanslaget. Det är inget tvivel om att det ger en förstärkning. När vi diskuterat dansverksamheten har i varje fall intejag fått några uppgifter om kostnadsfördelningen mellan de två dansverksamhetersom funnits. Åtminstone för mig är det alltså en hemlighet hur mycket t. ex.Cullbergbaletten kostat . Sedan vill jag än en gång framhålla att det är självklartatt måste få säga sin mening. Vi har uttryckt det på så sätt attdansverksamhet i små grupper är ett sä viktigt komplement tillteaterverksamheten på landsbygden att det bör göras en ordentligt satsning pådansen. Efter den rekommendationen tycker jag inte att styrelsesbesvikelse behöver vara så stor. 43 INGA (vpk) replik: Jag tycker inte att det är riktigt relevant i dettasammanhang, eftersom den framträder mest utomlands. Det är justdärför som Cramérbaletten så väl behövs som ett komplement till Riksteaternsövriga, mycket betydelsefulla verksamhet. Av det sagt tycker jag mig förstå att honinte är beredd att skriva under att Cramérbalettens verksamhet är mycketbetydelsefull. Jag skulle vilja fråga vad hon säger om mittförslag att hon skall stödja vpk-reservationen om dessa ytterligare 7 milj,kr,, så att verksamheten kan få fortsätta. Regeringen är snål, Riksteaternsstyrelse vill egentligen ha kvar Cramérbaletten, men man befinner sig i enekonomisk vånda och har då måst välja bort Cramérbaletten, Men om vi beviljardessa 7 milj, kr, extra kan klara även denna balett. Som jag sade tidigare tycker jag att det är att gå ettsteg för långt när socialdemokraterna nu vill hindra att uttala attden vill att denna balett skall få fortsätta. Jag har yrkat bifall till vpk-reservationen om dessa 7milj, kr, extra. Jag är emellertid tveksam om denna reservation kommer attbifallas av . Och eftersom jag ändå tycker att denna balett måstegaranteras en fortsatt existens har jag för avsikt att i andra hand rösta förutskottets hemställan i detta avseende, för att på så sätt markera denbetydelsefulla insats som jag tycker att denna balett har gjort och som jagvill att den fortsättningsvis skall kunna göra. 44MARGARETA () replik: Den nya produktion som har tyckerjag verkar mycket bra, och den har också fått ett starkt gensvar ute i landet.Den kan väl utgöra grund för en ny Cramérbalett, som då endast behöverförstärkas med fler dansare. Jag skulle väl tro att då skulle kunnatänka sig att låna sitt namn till en på det sättet förstärkt ensemble. Det harsäkerligen stor betydelse att namn finns kvar, eftersom det förkvalitet. När det gäller påståendet att teaterlivet pä de små scenernaskulle komma i kläm vid en omprioritering, undrar jag varför dessa inte kan fådansföreställningar i stället. Vad beträffar "ringräven"-min kompis ikulturutskottet-så litar jag nog hellre på honom än på , Anslag till kulturverksamhet, m. m. 45CATARINA RÖNNUNG (s) replik: Jag ger gärna min eloge till förhans utmärkta arbete inom , speciellt nu när han går i pension, Naturiigtvis är vi överens om att skall kunnauttala sin mening om att dansen är viktig. Det har aldrig varit tal om någotannat. Men från att uttala en mening om att dansen är viktig till att gå in ien folkrörelsestyrelse och tvinga denna att prioritera pä ett visst sätt ärsteget alldeles för långt. Här visar majoritet en klåfingrighet, enklumpighet, som är förvånansvärd. Jag skall inte gräla mer på vpk, eftersom jag vågar påståatt många kulturarbetare som står vpk nära har reagerat mycket negativt på attvpk kommer att stödja utskottsmajoriteten. Jag hoppas att den opinionen gör sighörd hos vpk. Ni borde lyssna på denna opinion. Till vill jag säga att upphörandet medperiodiseringen faktiskt inte ger så mycket pengar. Detta är mycket osäkratillgångar, speciellt som själv är med och underminerar effekten avatt man upphör med periodiseringen genom att i riksbanksfullmäktige sänkaräntan. Räntesänkningen är naturligtvis mycket angelägen och mycket bra ur mångaandra synpunkter, men just när det gäller anslag är den mindrebra. Talmannen anmälde att Inga Lantzanhållit att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare replik. 46 (): När vi talar om framtiden och framtidenskunskaper och kultur, brukar vi alltför ofta inskränka oss till områden sombioteknik, biokemi, elektronik osv. Däremot glömmer vi bort att den nyatekniken alltmer växer samman med den tidigare så teknikfientliga humanioranoch med konsten. Inom litteratur, bildkonst eller scenkonst och musik utnyttjarman numera de senaste tekniska landvinningarna för att ge nya dimensioner åtdet konstnärliga skapandet. De två kulturerna häller alltså pä att växa samman.Våra kulturarbetare, våra konstnärer, utgör motsvarigheten till forskarna inomnaturvetenskaperna. Liksom vetenskapsmännen måste konstnärerna få utveckla sinskapande verksamhet under bästa betingelser, I Anslag till kulturverksamhet, m. m. bäggefallen tar deras verksamhet tid. Därför måste de ha ett visst mått avekonomiskt oberoende. Detta är viktigt för vårt land som kulturland. Det ärdessutom, vilket vi ofta glömmer bort, väsentligt för utvecklingen i vårt landi vid bemärkelse. Här möter vi dilemma. Betingelserna i etthögskatteland är ur många synpunkter dåliga för skapande verksamhet.Skatteårets odelbarhet är till nackdel för långsiktig verksamhet. Höga skatterställer krav på en strikt kontroll av människors inkomster.Skattemyndigheternas kontrollkrav prioriteras alltför ofta på ett för denlångsiktiga utvecklingen skadligt sätt. Detta har inte minst kommit till synes i reglerna förbeskattningen av konstnärer. föreslog därför attutvecklingskostnader som en konstnär har skall ge rätt till avdrag vidbeskattningen. Denna regel infördes också. Kostnader som hänför sig till tre årföre "den konstnärliga rörelsens" start skulle också enligtutredningens förslag göras avdragsgilla. Vid remissbehandlingen sadeskattemyndigheterna nej till detta förslag och menade att endast kostnader ettår före start skulle få dras av. Regeringen följde skattemyndigheternasförslag, och likaså. Reglerna är alltför snäva. Moderatasamlingspartiet anser att en treårsgräns är ett minimikrav för att skapadrägliga arbetsförhållanden för nyetablerade konstnärer. Att majoritetensföreträdare i skatteutskottet var pä det klara med att prioriteringenav fiskala intressen före kulturens och konstnärernas intressen var någottvivelaktig framgår av att man talade om "viss försiktighet iinitialskedet" och att en omprövning kunde "naturligtvis bli aktuellnär närmare erfarenheter vunnits". innan dennaomprövning kommer! Jag tror egentligen inte att det behövs en utredning -förslag finns. Majoritetens njugghet mot konstnärerna kommer också tilluttryck när det gäller avdragsrätten för arbetslokaler i egen bostad. Kontrollkrav samt förmenta rättvise- och likformighetskravgjorde att socialdemokraterna förkastade kulturskattekommitténs logiska förslag"att kostnaderna för utnyttjandet av egen bostad skall vara avdragsgillaom verksamheten i väsentlig mån hindrat lokalens användning för bostadsändamål".Enkelt, rättvist och rättframt! Men kontrollen ansågs bli försvårad, samtidigtsom man hävdade att konstnärerna med en sådan regel skulle behandlas merförmånligt än t, ex, löntagare. Därför knöts avdragsrätten i propositionen tillantalet arbetade timmar. Detta var olyckligt. Men rättvisa åt kulturskaparnafodrar dessutom - det skall vi komma ihåg - regler som är anpassade till derasnågot speciella förhållanden. Det var kulturskattekommitténs förslag. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 2samt avslag på utskottets hemställan i motsvarande delar. 47BRITTA BJELLE (fp): Jag skall tala om skatteutskottets betänkande 1985/86:35. Kulturarbetarna för en ojämn kamp för att få en rättvisareställning i samhället. De har problem med att hos myndigheter och andra vinnaförståelse för svårigheten att på kommersiella villkor bedriva kvalificeradkulturverksamhet. Kulturarbetarna behöver bättre betingelser för att understörre trygghet kunna utöva sina yrken. Självfallet får då skatte- ochavgiftsfrågorna särskilt stor betydelse. Detta har understrukits av att inkomstutvecklingen varitogynnsam för kulturarbetarna i jämförelse med mer kommersiellt inriktadeyrkesutövare, som ju har möjlighet att rationalisera sin verksamhet.Kulturarbetarna har inte kunnat kompensera sig för ökade sociala avgifter ochskatter genom att ta ut högre ersättning för sina produkter. De har därför inteheller kunnat komma i åtnjutande av de förmåner som erbjuds praktiskt tagetalla andra yrkesgrupper i form av förkortad arbetstid och längre semester. Förnyelsen inom kulturlivet är viktig. Det är därförangeläget att steget från mer hobbybetonad verksamhet underlättas, Inormalfallet är det när man tar steget till att försöka livnära sig på sinkonstnärliga verksamhet som ekonomin blir ett bekymmer, finns en generell rätt för alla rörelseidkare attgöra avdrag för löpande omkostnader som hänför sig till det kalenderår då enrörelse påbörjats och det närmast föregående året. Kulturarbetaren kan iblandunder arbeta på att fä fram en konstnärlig produkt som han är bereddatt presentera Omvärlden, Om en avdragsrätt är avsedd att hjälpakulturarbetaren att etablera sig måste samhället se pä detta med generösa ögon.Den nuvarande tidsgränsen är alltför snävt tilltagen. Om enavdragsrätt av den här arten inte skall förfela sitt syfte, bör den rimligenomfatta även sädana löpande kostnader som ligger längre tillbaka i tiden än ettår. Endast om avdragsrätten på något avgörande sätt skallunderlätta situationen för kulturarbetarna, och då särskilt med tanke påinitialskedet av verksamheten, bör tidsgränsen sättas till tre är förerörelsens påbörjan. Med dettavill jag yrka bifall till reservation 1, För de fria kulturarbetarna är möjlighetenatt vid taxeringen få avdrag för lokalkostnaden uppenbarligen betydelsefull, Imånga fall är denna ofrånkomliga kostnad en av de större utgifterna iförvärvskällan. Det borde därför vara fullständigt självklart att den somskaffar sig en våning eller en villa i syfte att både bo och arbeta där harrätt till avdrag för kostnaden för arbetslokalen. Frågan är bara hur det häravdraget skall formuleras rent tekniskt. Enligt nuvarande regler medges avdragsrätt underförutsättning att minst 800 timmars arbete utförts i bostaden , dvs,i genomsnitt . Då medges avdrag beräknat efter enschablon. , som arbetat just med att hittaförslag som förbättrar kulturarbetarnas ekonomiska situation, föreslog attavdrag skulle medges om det utrymme i bostaden som användes som arbetsplats iväsentlig mån förhindrat att utrymmet jämväl kunde användas till bostadsändmål,Orn verksamhet i endast mer begränsad omfattning inkräktat på annat utnyttjandeav rummet skulle avdragsrätt inte föreligga. Eftersom vi i anseratt kulturskattekommitténs förslag till utformning av avdragsrätten är bättreän den vi har anser vi att ett sådant förslag skall presenteras förriksdagen. Med dettavill jag yrka bifall till reservation 2. Den allmänna löneavgiften infördes för att finansiera det Anslag till kulturverksamhet, m.m. 4 protokoll 1985/86:128-129 Anslag till kulturverksamhet, m. m. förstasteget i den marginalskattesänkning som skulle ske inom ramen för denreformerade inkomstbeskattningen, I samband med överläggningen inför reformendiskuterades frågan om ett fribelopp för egenföretagare. I skatteutskottetsbetänkande /83:35 erinras det om att socialdemokrater, centerpartister ochfolkpartister tidigare gjort ett gemensamt uttalande om att förutsättningarnaför ett avgiftsfritt belopp i botten av egenföretagarin-komsten borde införas.Utskottet hänvisade vid det tillfället frågan till företagsskattekommittén. ansåg emellertid att frågan varangelägen, och därför föreslog kommittén att ett fribelopp för de friakulturarbetarna skulle införas. Kommittén menade att kulturarbetarna har såavvikande förhållanden att en särbehandling var motiverad. Kommitténs förslag gick alltså ut på att det föregenföretagare med inkomst av litterär eller konstnärlig verksamhet införs ettfribelopp vid beräkning av den allmänna löneavgiften. Fribeloppet bör varakonstruerat så att allmän löneavgift bör utgå endast pä underlag som överstigerett visst fribelopp. Vi i anser att detta är en bra lösning för atthjälpa till och förbättra kulturarbetarnas ekonomiska situation. Med detta,herr talman, vill jag yrka bifall till reservation 3. 48MARIANNE (): Jag skall börja med att ge syn påkulturfrågorna genom att citera några delar ur vår kulturpolitiska motion. "Kulturen är det kitt som fogar samman värtsamhälle." med ett ökat utbud av masskultur är ett levandekulturliv ytterst angeläget. "Kulturupplevelser som berör vårt innersta kan lyftaoss som människor, stärka självkänslan, ge oss råg i ryggen, öppna nya möjligheteroch bygga broar av samhörighet och gemenskap. Kulturen kan hjälpa oss attsystematisera, förklara och erövra vår egen verklighet. Kulturen kan frågaefter varje människas medhjälp, räkna just henne som omistlig." "Att ge alla människor tillgång till eu riktkulturutbud är därutöver nödvändigt. Konstnärers arbete ger oss perspektiv påvardagen. Konstnärerna hjälper oss att tänka i nya banor, uppleva nya känsloroch hylla nya värderingar," Men även konstnärerna måste försörja sig. Detär inte alltid så lätt , I det betänkande som vi behandlar tas skattefrågorsom rör kulturarbetarna upp. Vi i har i andra motioner lagt fram fleraförslag som ger lättnader för näringsidkare och därmed också förkulturarbetare. Jag skall ta några exempel, vid uttagande av löneavgiften. IngenATP-avgift på inkomster upp till ett basbelopp, Lägre uttag avpreliminärskatt - i stället för av föregående ärsbelopp. Det är, som jag sade tidigare, intelätt att försörja sig som konstnär . Innan man över huvud taget fär någrainkomster har man ofta arbetat . beslöt attkostnader under ett kalenderår före det år Anslag till kulturverksamhet, m. m. dårörelsen har påbörjats får dras av i deklarationen mot rörelseintäkter Prot. 1985/86:128 . Vi ansåg dä-och vi gör detfortfarande-att är alldeles och attavdragsrätt vore en rimlig ordning. När det gäller avdrag för arbetsrum i egen bostad anser viatt lagstiftning inte leder till en rättvis taxering förkulturarbetarna. En modell i enlighet med kulturskattekommitténs förslaginnebär att avdrag skall medges om den i bostaden bedrivna verksamhetenväsentligt inkräktar på möjligheten att använda utrymmet för bostadsändamål.Enligt vår mening skulle ett sådant system leda till större likformighet vidtaxeringen. Vi anser att ett sådant förslag möjligt skall föreläggasriksdagen. I centermotioner har tagits uppfrågan om avdrag för allmän löneavgift för inkomster av litterär och konstnäriigverksamhet. Detta sammanfaller till stor del med de förslag till förbättringarför småföretagare som jag relaterade tidigare. Om dessa förslag genomfördesskulle kulturarbetarnas situation förbättras. Deras förhållanden är emellertidså speciella att det enligt vär mening är särskilt viktigt att regeringensnarast lägger fram ett förslag om införande av fribelopp. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till reservationerna 1, 2 och 3, 49 (): Jag skall inleda med en fråga som har tagits uppi debatten, har redan kommenterat påstående att det kan råda ett motsatsförhållande mellansatsningen på svenska språket och bevarandet av invandrarnas kulturarv. Säbehöver det inte vara. Om det svenska kulturarvet går förlorat och svenskaspråket genom masskulturen och amerikanskt inflytande förvandlas till ett språksom ställer en del av befolkningen, både svenskar och invandrare, utanför-vilket hopp finns det dä för landets språkminoriteter att kunna behålla sittkulturarv och sitt språk? Innan jag kommenterar de borgerliga reservationerna vidutskottets betänkande nr 35 vill jag påminna om att så sent som förraåret beslöt vidta åtgärder för att underlätta kulturarbetarnas verksamhet. Beslutet var föranlett av regeringens proposition, somhade föregåtts av ett gediget kommittéarbete. Jag vill också påminna om attkulturskattekommittén inte föreslog någon särskild inkomstlag förkulturarbetare. Man konstaterade att en ny inkomstlag skulle innebära ettmycket stort ingrepp i regelsystemet och inte skulle gagna den allmänna strävanatt förenkla beskattningen. Jag skulle vilja påstå att kravet på en ny lag förspeciella yrkesgrupper i landet inte är en lösning av kulturarbetarnasspeciella problem. Vi tror inte heller att ett nytt rörelsebegrepp ärrealistiskt, dvs, att konstnärlig verksamhet skulle betraktas som yrkesmässigtbedriven även om vinstsyftet saknas.