prot · G909126 · 1985-12-31 00:00:00 — Sedan yrkade hon bifall till de moderata reservationerna. För tydlighetens skull vill jag bara säga, så att det kommer med i kammarens protokoll, att det finns ingen moderat eller någon annan reservation som tar upp stöd till Gotlandstrafiken, Däremot finns det ett särskilt yttrande från , där de säger att de avstår frän att komma med något yrkande. Även då det gäller lex kan det vara intressant att titta på frågans handläggning. Jag går tillbaka drygt i tiden, när frågan senast var uppe i kammaren. Då sade den moderate talesmannen: "När det gäller de av många med rätta som synnerligen fåniga betraktade förbuden i den s. k. har det skett vissa uppluckringar i fråga om underhållning och försäljning. Med tanke härpå och pä att problemet inte 20 enbart berör oss utan också är enfråga för våra vänner danskarna har vi moderatertillsammans med utskottets folkpartister föredragit att avge ett särskiltyttrande i stället för en reservation vid behandlingen av de två motioner somberör "lex "," Grunden för vid den ärendebehandlingen var enmoderat motion i ämnet. Yrkandet i denna motion var att man skulle stödjatrafiken genom att medge skattefri försäljning av ytterligare ett paketcigarretter. Utskottet gick längre. Man ville sträva efter att fålikartade regler för all nordisk färjetrafik. När ärendet är före föreligger en moderatreservation, vars upphov antagligen är en moderat motion, I den krävs att manskall stödja färjetrafiken över genom att medge skattefri försäljningav ytterligare ett paket cigarretter. har ändrat uppfattning, i litet allmänna ordalag, och kanske inte längre anser attfrågan berör våra vänner danskarna. Men vi tycker det. Man kan inte införa ettstatligt stöd till färjetrafik över i form av en skattefri försäljningsom är ensidig från svensk sida. Vi tycker att detta i allra högsta grad är enfråga som man bör lösa tillsammans. Utskottet har.även gått längre än motionärerna:"Utskottet förutsätter att regeringen fortlöpande följer dessa frågor ocheftersträvar att uppnå likartade regler för all nordisk färjetrafik," Vi tyckte vi borde gä längre än de moderata mofionärerna.Det har vi gjort genom att motionera i frågan och genom att följa upp motioneni utskottet, trots att man lika gärna skulle kunna ha sagt att motionen ärtillgodosedd med det yttrande som har antagits i utskottet. Så liggerdet till i den här frågan, mina vänner. A nslag till m. m. 24 () replik: Skillnaden mellan moderata samlingsparfietsoch företrädare i skatteutskottet är att vi moderater nu hartröttnat på den långdragning som detta ärende har varit utsatt för. Att döma avde andra inläggen från folkpartiledamöter står också de på vår sida. Jag förstår att harett behov av att förklara varför inte har stött denna reservation,är välkommen att rösta med reservationen när vi om gårfill votering. 25PER STENMARCK (m) replik: sade att han tycker vi skallha lika behandling av all färjetrafik. Jag tycker det är en sympatiskinställning. Då krävs i så fall ett borttagande av , Jag är bereddatt påstå att vi inte skulle få några direkt negativa konsekvenser av detta.Någon tax free-försäljning i gängse bemärkelse är ändå inte aktuell iÖresundstrafiken, eftersom vi i alla fall har en 24-timmarsregel som gäller. Men man kan också konstatera att det finns enpolitisk-praktisk aspekt på allt. Efter att ha drivit denna fråga i kammarenunder en följd av år och konstaterat att det är mycket svårt - och även jagbedömer att det är mycket svårt - att få en majoritet för ett avskaffande avden aktuella lagen försöker man att finna några andra infallsvinklar. Anslag till m. m. Den lilla förändring som det skulle innebära att få ökaförsäljningen med en ask cigarretter per resenär eller motsvarande mängd iandra tobaksvaror skulle öka rederiernas intäkter med tiotals miljoner kronoroch därmed också möjliggöra investeringar i nytt tonnage, vilket är nödvändigt.Även finansministern har fakfiskt uttalat viss sympati för detta. Det bordealltså vara möjligt att få majoritet på den svenska sidan för en sådan åtgärd.Jag tror mot denna bakgrund att avståndet mellan oss i denna fråga egentligeninte är speciellt stort. Också den ytterligare vinkling som frågan om en ensidiglösning innebär har en politisk-praktisk aspekt. Det är bara att konstatera attDanmark inte har varit berett att ställa upp i de diskussioner ochförhandlingar som man har haft i ärendet. Motionärernas inställninghar dä varit att försöka finna en ny infallsvinkel, att försöka ge tips ochuppslag till lösningar. Den danska ekonomin är självfallet inte jämförbar medden svenska, men förhållandena blir i varje fall bättre än , och jagär tacksam för att folkpartister har yrkat bifall till den moderatareservationen på denna punkt. 26GÖREL () replik: Jag måste säga att jag är förvånad överfolkpartirepresentanternas formaliafixering och ganska mästrande attityd här , I mitt anförande, där jag utvecklade synpunkter pä en rad moderatamotioner och reservationer, hemställde jag inte om bifall till något särskiltyrkande om Gotlandstrafiken, Jag avslutade mitt anförande med att yrka bifalltill samtliga moderata reservationer. 27 () replik: Jag vill säga till att enskillnad i förhållande fill föregående tillfälle när denna fråga behandlades,då det förelåg ett särskilt yttrande, är att frågan har varitföremål för diskussion i . Det gäller att försöka få våra danskavänner där att förstå problemet. En annan skillnad är att den svenskefinansministern redan har uttalat sig posifivt. Mot denna bakgrund har detockså avgivits en moderat reservation . Även folkpartister har motionerat i ärendet, såsom HansPetersson i och tidigare även andra. Ärendet bör därför inte vara heltobekant för representanter i utskottet, oavsett om de kallarreservationen tvivelaktig eller inte. Jag vill ytterligare förklara vad jag har varit kritiskemot i denna diskussion. Åtminstone två folkpartister har anmält att de tänkerrösta på reservationen, vilket i sig är behjärtansvärt. Men om man skall nåresultat räcker det inte att bedriva bygdepolitik. Man kan inte bara påhemmaplan tala om att man minsann stödde frågan men inte har fått sinriksdagsgrupp med sig. Det är den markeringen som jag vill göra. Kanske kan man i detta sammanhang, där vi ju diskuterarbåtar, säga att detta brukar kallas att segla under falsk flagg. 28STIG JOSEFSON (c) replik: Det är en något egendomlig debatt som vi nuför, inte bara därför att den började i går och fortsätter utan också vadgäller det rent sakliga innehållet. Här har utskottet klart uttalat attutskottet förutsätter att regeringen fortlöpande följer dessa frågor ocheftersträvar att uppnå likartade regler för all nordisk färjetrafik. Dettauttalande är betydligt vidare än motionens krav, som i huvudsak avser ett paketcigarretter per passagerare. Jag har aldrig varit med om att röstatom en sådan fråga. Utskottsmajoriteten har varit nästan mera posifiv änreservanterna, och det är därför märkligt att man tvistar i denna fråga. Manborde i stället med tillfredsställelse ha noterat den starka uppslutning kringlikformiga regler för färjetrafiken som såväl utskottsmajoritet som reservanterhär har uttalats sig för. Intrycket är i stället att vi här står splittrade,trots att både utskottsmajoriteten och reservanterna har uttalat sig i precissamma riktning. Anslag till m. m. 29 () replik: Beträffande Gotlandstrafiken vill jag hänvisatill vad jag sade tidigare. Det finns alltså ingen moderat reservation där. Närman lyssnade på kunde man få intrycket att det fanns. Jag villbara klarlägga detta, sade att jag hade talat om att det var entvivelaktig reservation. Jag har inte använt de orden. Jag har försökt förklarahur det är med den reservationen och hur den har kommit till. Jag kan kanskefortsätta med det litet. Det stär i den moderata reservationen: "Omhuvudsyftet är att bedriva trafik i egentlig bemärkelse bör denna färjetrafikfå bedrivas under samma förutsättningar som annan nordisk trafik," Jag citerade bara en mening, men det är egentligenhuvuddragen i reservationen: Sedan begär man ett fillkännagivande till regeringen omdetta. Det är alltså inte så att om fattar beslut i enlighetmed denna reservation, fattar den också ett beslut i sakfrågan om att avskaffaLex , Vi gör ett fillkännagivande till regeringen att Öresundstrafikenskall bedrivas under samma förutsättningar som annan nordisk trafik. Men detta,herr talman, är precis vad utskottet har sagt,. Utskottet skriver:"Utskottet förutsätter att regeringen fortlöpande följer dessa frågor ocheftersträvar att uppnå likartade regler för all nordisk färjetrafik," Ni som är specialister på svenskaspråket, sätt er ner och studera dessa båda sätt att uttrycka sig. Jag ärövertygad om att ni lika gärna skulle kunna flytta texten från reservationen ini utskottsbetänkandet som flytta texten från utskottsutlåtandet in i reservationen.Ni kan inte se annat än möjligen en nyansskillnad som är så liten att den integår att beskriva. Vad jag vänder mig emot är att ni drar upp en så våldsamstrid om detta. Vi är precis lika betänksamma, som många sagt här, i fråga omLex som i andra frågor. Men det handlar inte om det. 30PER STENMARCK (m) replik: Det är ingen som har dragit upp en våldsamstrid om detta förrän sent omsider lade sig i debatten. Vi hadeen lugn och Prot.1985/86:126 stillsam diskussion om dessa frågor. Vi var i många avseendenhelt överens, Det är bara att konstatera attriksdagen år har gjort uttalanden i A I tllt II k denna fråga. Precis samma sak harman sagt. Ingenting har hänt. m. m. uppreparvad jag sade inledningsvis: Det är inte i första hand regeringens fel, utan detär på annat håll som det uppenbarhgen finns vissa brister. Det gäller också att uppnå ett visst resultat och försökakomma fram på några vägar. Vi motionärer har, med stöd från dem som varit uppeoch yrkat bifall till den moderata reservationen i detta avseende, försöktpåpeka vissa utvecklingsmöjligheter för en ökning av försäljningen ombord påbåtarna, en viss omklassificering när det gäller andra färjelinjer i enlighetmed de regler som vi själva har, en mera serviceinriktad inställning frånmyndigheternas sida, vilket skulle ge utomordentligt stora möjligheter. Detskulle kunna ge Öresundstrafiken och Östersjötrafiken den möjlighet attöverleva som de kanske inte annars kommer att få, 31 () replik: Jag tycker den här frågan kan varafärdigdebatterad vid det här laget. Låt mig bara säga att så länge ni frittfick slå mot folkpartisterna, så länge var ni helt överens. hoppas jag attvi alla kan bli överens om det som vi i har motionerat om, att detskall vara likvärdiga villkor på den här trafiken och inte bara gälla att manskall fä köpa 20 cigarretter skattefritt. Det är detta som jag har motioneratom. Det är där er insats ligger. Den andra insatsen ligger på det politiskaagitatoriska planet. Jag vill säga att det inte är speciellt hedrande för er, 32 HÄDAR (): Efter denna rökfyllda debatt om tullfrihet päett cigarettpaket vill jag bara göra några korta randanmärkningar till minmotion om frihamnar. Syftet med motionen var att få ochgeneraltullstyrelsen att aktivt följa utvecklingen på frihamnsområdet och dranytta av erfarenheterna av sådana studier. Den moderna frihamnsutvecklingen är ny. Tendensen är vidgar det traditionella frihamnskonceptet och satsar mera på välutvecklade områden för handel och industri med kraftig tyngdpunkt päföretagsservice. Som exempel vill jag nämna att exportzon kommeratt skifta tyngdpunkt från tonvikt på frihamnsfördelar till avanceradföretagsservice. Frihamnsfördelarna är emellerfid viktiga också i ettsådant koncept. Det är med dem som vi kan ta upp konkurrensen med t, ex,frihamn när det gäller distribution av varor i . Det är, herr talman, ingalundafråga om att "försöka attrahera verksamhet till frihamnarna genom att göraavkall på nödvändig kontroll och bevakning". Tvärtom: kontroll ochbevakning utgör en integrerad del av affärskonceptet. System för kontroll ochbevakning finns i alla frihamnar, men det finns modernare metoder och synsättpå hur kontrollfunktionen skall vara upplagd än vad det svenska tullverketförefaller vara medvetet om. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 5(hemtagningssystemet vid tekoimport) Utskottets hemställan bifölls med 182 röster mot 109 förreservation 1 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 6(tullupplagsavgiften) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avKnut m, fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (provianteringslageravgiften) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avKnut m. fl, - bifölls med acklamation. Mom. 9 (en frizon vid ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avKnut m.fl, - bifölls med acklamation. Mom. 12 (skattefri försäljning av tobaksvaror m, m, påfärjorna i och södra ) Utskottets hemställan bifölls med 207 röster mot 82 förreservation 5 av m,fl, 4 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 13 (tullbemanning i ) Utskottets hemställan bifölls med 184 röster mot 108 förreservation 6 av m,fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 14 (färjelinjen ) Utskottets hemställan bifölls med 183 röster mot 109 förreservation 7 av m. fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Punkterna D S-D 7 Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs försvarsutskottetsbetänkande /86:8 om planering och anslag för totalförsvaret (prop,1985/86:100 delvis och förs, 1985/86:7). I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggningför samtliga punkter. 34LENNART (): har med detta ärende att taställning till de väsentliga delarna av försvarets huvudtitel för nästa budgetår.Nästa budgetår är således det sista av de som omfattas av 1982 årsförsvarsbeslut. Ärendet aktualiserar vissa problem som just sammanhängermed tekniken att fatta femäriga försvarsbeslut, och då inte bara pä det sättetatt femärsbesluten framstår som i hög grad styrande på de skilda budgetåren ochatt alltså flexibiliteten ibland inte är vad den borde. Tekniken innebär ocksåen frestelse för departementschefen att skjuta upp ställningstaganden i mereller mindre betydelsefulla delfrågor med hänvisning till att arbetet i ensittande försvarskommitté måste avvaktas. Beträffande vissa av de delfrågor sompå detta sätt skjutits mäste man nog ställa sig en aning skeptisktill försvarskommitténs möjligheter att under några hektiska slutmånader i sittarbete verkligen hinna sakbehandla alla de frågor som med varm hand hänskjutitstill den. skall naturligtvis sägas att tekniken medfemårsbeslut framstår som nödvändig för att ge den i och för sig nödvändigalångsiktiga militära planeringen - liksom försvarsplaneringen i övrigt - ennågorlunda fast grund att stå på. Det har ju dessutom i praktiken visat sigmöjligt att , i samband med fyrpartiuppgörelsen 1984, under löpandefemårsperiod "rätt-ställa" vad som i det fallet hade gått snett,främst på grund utav oförutsedd kostnadsutveckling som bl, a, sammanhängde meddollarkursens utveckling. Den faktiska låsning som alltså i mycket råder beträffandeden totalt tillgängliga ramen som en följd av tidigare beslut har fått den naturligakonsekvensen att antalet reservationer är förhållandevis litet. Av särskildbetydelse är dock reservationen 6 rörande den totala utgiftsramen för detmilitära försvaret under nästa budgetår. De tre borgerliga partiernasföreträdare i utskottet har därvid gemensamt funnit anledning att påyrka enökning av utgiftsramen i förhållande till regeringens förslag. Det finns fleraskäl till denna ståndpunkt. Reservationen förordar således för nästa budgetärett ytterligare anslag, innebärande en ökning med 240 milj, kr. Dettasammanhänger med att de borgerliga partierna icke accepterat 4-procents-spärreni fråga om prisutvecklingen för , som i praktiken innebar att försvaretundandrogs ett belopp i ungefär' denna storleksordning. Som framhålls i reservationenkommer härtill att det militära försvaret i flera avseenden har fått vidgadeuppgifter men inte ekonomisk kompensation för detta. En budgetteknisk manöver som har stått försvaret dyrt äratt värnpliktsförmånerna ökat betydligt mer än erhållen priskompensation,detta trots att det vid femårsbeslutet förutsattes att sådanaförmånshöjningar som väsentligt avviker från den beräknade priskompensationenborde medföra en förändring av basbeloppet för det militära försvaret. Under detre senaste budgetåren har värnpliktsförmånerna okat mer än erhållenpriskompensation. /87 förestår detsamma. Den sammanlagda ökningen,som inte täcks enligt gällande indexprinciper, beräknas uppgå åtminstone till300 milj. kr. Den urgröpning av det militära försvarets resurser som på olika sättkommit till stånd - och där det finns även andra beslut att peka pä Prot.1985/86:126 utöver den uteblivna kompensationen avseende 1984 samtvärnpliktsförmå- nerna - gör det enligt den borgerligareservationen angeläget att i åtminstone någon mån söka gottgöra försvarsmaktenpå denna punkt. Det alternativet är emellertid utformat pä det sättet attdet inte skall innebära några låsningar för den femårsperiod som liggerframför oss, 1987-1992, En rad angelägna ändamål föreligger uppenbarligen somskulle kunna tillgodoses och utan några speciella utredningsinsatser.Som särskilt angeläget framstår att satsa på förbättringar i repetitionsutbildningensamt åtgärder som snabbt stärker krigsorganisationens kvalitet och beredskap.En betydelsefull delfråga som kommit i kläm i det ansträngda ekonomiska lägetär arbetet på att åstadkomma effektiva splitterskydd för soldaterna. Detta ärnågot som enligt reservationen bör prioriteras. Jag nämnde inledningsvis att det nu aktuella ärendet inteomfattar försvarshuvudtiteln i dess helhet. Som ett särskilt ärende kommervissa personalfrågor att behandlas om ytteriigare . Bakgrundenhärtill är att den svårlösta frågan om flygförarnas löner m, m, först på ettrelativt sent stadium fått en lösning. Försvarets personalproblem är för övrigt inte begränsadetill den särskilda frågan om att säkra tillgång till tillräckligt antalkompetenta flygförare, Även om detta kommer att närmare diskuteras senare villjag redan i detta sammanhang ändå understryka att det måste betraktas somförsvarsmaktens mest akuta problem, att vi har en omfattande avgång avofficerare och annan kvalificerad personal. harantalet avgängar ökat explosionsartat, och bägge dessa år har en nerroförlustav över 700 officersutbildade måst noteras. Detta skall ses mot bakgrund av attantalet nyutbildade officerare, ca 1 100 , ungefärligen motsvarar dennaturliga avgången i form av pensionering. Och utvecklingen under det budgetårsom nu löper mot sitt slut är minst lika oroväckande. Motsättningarna mellan regeringspartiet ochoppositionen när det gäller totalförsvaret inför nästa budgetår är alltså medett undantag, och det gäller det särskilda anslaget, inte särskilt långtgående.Ett tiotal reservationer pekar på i och för sig viktiga delfrågor som ändåframstår som ganska marginella. Den avgörande motsättningen hänför sig alltsåtill de kompensationsbelopp för skilda urgröpningar som ägt rum och som innebäratt oppositionen är beredd att, trots ett ansträngt budgetläge, ställaytterligare 240 milj, kr, till förfogande, I inledningen till bil, 6 i budgetpropositionen återfinnsdet på goda grunder kritiserade uttrycket "ett efter våra förhållandenstarkt försvar". Vi noterar med stor tillfredsställelse frånutrikesdebatten att enighet numera råder om att i stället uppställa såsom mål"ett starkt försvar". Frågan är då: Kommer vi att ha ett starkt försvar nästabudgetär? Eller, snarare, kommer vi att ha ett tillräckligt starkt försvar?Även med ett tillskott i storleksordningen en kvarts miljard finns det tyvärranledning att ställa sig tveksam på den punkten. Det får emellertid bli densittande försvarskommitténs uppgift att söka åstadkomma att den fortlöpandeurgröpningen hejdas. Med detta, herr talman, begränsar jag mig till att yrkabifall till reserva tion 6. Prot.1985/86:126 Anf. 35 (): 24 april1986 Herr talman! Vid den här tidennästa år skall fatta beslut om det Därför är detsjälvklart, att dagens kammarbehandling av årets anslag och planering förtotalförsvaret inte är veckans stora händelse. Det är givetvis i stort enuppföljning av försvarsbeslutsperiodens satsningar, men det borde ändå säga denuppmärksamme en del saker om hur framtiden kan komma att se ut för vårttotalförsvar. Vi i har i vår partimotion fört fram vår syn på hurvi anser att inriktningen bör vara för totalförsvaret. Det finns ingavattentäta skott, eller borde inte finnas, mellan den nu arbetandeförsvarskommittén och försvarsutskottet. Det utredningsarbete som ligger tillgrund för försvarskommittén präglar givetvis arbetet i försvarsutskottet, ochde ställningstaganden partiernas representanter gjort och gör i kommittén måsteligga till grund även för bedömningarna av årets anslag och inriktning. Av stor betydelse är givetvis det betänkande omsäkerhetspolitiken som en enig försvarskommitté lade fram . Där slåsfast, att värt närområde har fått ökad militärstrategisk betydelse förmaktblocken. Man är också överens om, att det föreligger en ökad risk för attdet nordiska området redan i inledningsskedet kan beröras av en väpnad konfliktmellan blocken. Man tror också, att värdet av att kunna utnyttja svenskt områderesp. de hot mot motparten som ligger däri har förstärkts av denmilitärtekniska utvecklingen. Detta åren välbalanserad bedömning. Vad vi numäste göra är att omsätta dessa gemensamma uppfattningar i en konkret svenskförsvarspolitik. Enligt tidningsreferat pekade statsminister , vid sitt avslutade besök i , på att ubåtskränkningarfortfarande förekommer och hänvisade till behovet av att förstärka försvaret. Vi i hoppas att Ingvai ochsocialdemokraterna är beredda att hålla fast vid den ståndpunkten när vi skallforma vårt framtida försvar. Tyvärr finns det tecken på motsatsen. När vi nuskall fatta beslut om det kommande årets försvarsanslag lever av allt att dömaden gamla tveksamma inställningen kvar. Ett uttryck för detta är att man säger nej till det även iär framförda kravet från och de två andra icke-socialistiskapartierna om ökning av anslaget för det militära försvaret med 240 milj. kr.Detta krav, som funnits med , har helt enkelt sin grund i attförsvaret enligt vär mening skall kompenseras för effekterna av att man tillämpade en 4-procentsspärr för priskompensationen, vilketledde till att försvarsanslaget minskade. Tyvärr svarar inte socialdemokraternai utskottet upp till det kravet. Det är otvivelaktigt så, att det, även utanbegränsningar i bl, a, priskompensationen, finns eftersatta behov till följd avatt det också tillkommit ett antal nya uppgifter, vilkas kostnader ej kompenseratsgenom prisregleringssystemet, I vadgäller totalförsvarets fortsatta utveckling har i sin partimotion1985/86:Fö201 redovisat den principiella inriktning vi förordar inför 1987års försvarsbeslut. Vi säger t, ex, att försvarsmaktens insats- och mobiliseringsberedskapbör förbättras, att kvaliteten hos våra krigsförband 28 bör höjas bl, a, genom enförbättrad utbildning och modernare material samt att enmateriell förnyelse i ökad grad bör ske genom tillvaratagande av de möjlighetersom den tekniska utvecklingen ger. För marinen förstärks kraven på att klaraolika övervaknings- och bevakningsfunktioner i fred, I invasionsförsvaret måsteman uppnå en lägre sårbarhet och en större uthållighet. Vi har i vår motionslagit fast, att förutom den förnyelse som skett eller kommer att ske enligt1984 års fyrpartiöverenskommelse i vad gäller kustkorvetter, amfibieförband,minröjningsfartyg, tunga helikoptrar samt övriga ubåtsskyddssatsningar, bör manprioritera förnyelse och modernisering av ubåtar, tunga kustrobotförband,sjöminsystem och bundna kustartilleriförband. För flygvapnet innebär fyrpartiöverenskommelsen att treDraken-divisioner behålls till mitten av , att man gör slutanskaffningav Viggen-systemet som det sker en fortsatt utveckling för senareanskaffning av JAS-systemet med beväpning. En fortsatt förbättring avluftbevaknings- och stridsledningssystem och en modernisering av bassystemetbör också prioriteras.