prot · G909130 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:130-131 Debatter m. m. Anslaginom område (forts, frän prot, 127) ,. Studiesocialtstöd m.m............................................... 16 Folkpensionerm, m.................................................... .......... 43 1985/86:195av () om rekryteringen av inhemskpersonal till visst biståndsprojekt i . 1985/86:196av () om vissa kvalitetsfrågor inom försvaret.................................................................... .......... 72 1985/86:197 av () om lånereglerna för bostäderåt handikappade......................................... .......... 75 1985/86:198 av ()om förvarning om kärn kraftsolyckor i närheten av ........................ .......... 76 1985/86:199av01ofJohansson (c) om kärnkraftspolitiken ,.,. 1985/86:514av i (m) om etableringstill- stånd förtandläkare vid i 78 1985/86:515av () om åtgärder mot rymningar inomkriminalvården .................................................. .......... 78 1985/86:516av () om ett permanent Wasa-museum........................................................... .......... 78 1985/86:517 av () om planerade föränd ringar av ....................................... .......... 79 1985/86:518av (vpk) om en plan för avveckling 1985/86:519 av (vpk)om industripolitiska sats ningar för ............................................ 79 1985/86:520av () om förslaget till åklagarorga- nisaiion iFalun och ..................................... .......... 79 1985/86:521 av () omde allmänna hälsokontrol lerna ...................................................................... .......... 80 1 protokoll 1985/86:130-131 1985/86:522 av Marfin () om standarden på riksväg83 , 80 1985/86 1985/86:523 av () omrapporteringen av förhöjd 130-131 radioaktivitet................................................. 81 Sjukförsäkringen(forts, från prot. 130)................................................. ............. 83 Kriminaliseringvid prostitution m. m.......................................................... 116 1985/86:17 Vissa anslag:finansdepartementet (punkterna 1-6, 8 och 9)..................................................................................................... ............ 3 1985/86:12 Höjning av kapitalinsats i ()....................................................................................................... ............ 3 1985/86:15Vissa anslag: ........................................... ............ 3 1985/86:18 Verkställd granskning avriksgäldskontorets förvalt ning ....................................................................................................... ............ 3 1985/86:14Studiesocialt stöd m.m.......................................................... 83 1985/86:15Folkpensioner m.m................................................................ 83 1985/86:16Bidrag till sjukförsäkringen m, m............................................ 83 1985/86:20 Avgivande av förklaringenligt artikel 46 i den europeis ka konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.......................................................... 99 1985/86:21 En ny förvaltningslag, m.m.................................................... 99 1985/86:20 Kriminalisering vid prostitution m. m...................................... 116 1985/86:130 l-S Riksdagensprotokoll 1985/86:130 Förhandlingarnaleddes till en början av förste vice talmannen. 1 § Justerades protokollet förden 21 innevarande månad. 2§ Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1985/86:150 Bil. Ihemställan mom, 20-36 och 42 till skatteutskottet mom, 47 tillnäringsutskottet i övrigt till finansutskottet Bil. 2 bil 2.1 yrkande 1 tillskatteutskottet i övrigt till jordbruksutskottet bil, 2,2 till skatteutskottetBil, 3 till försvarsutskottet Bil, 4 och 5 till arbetsmarknadsutskottetpropositionen i övrigt till finansutskottet /86:168 till skatteutskottet 3§ Föredrogs och hänvisades 1985/86:555-558 tillsocialutskottet 4§ Föredrogs men bordlades åter betänkanden /86:18 och 19Utbildningsutskottets betänkanden /86:16, 17, 29 och 35 5§ Fortsattes behandlingen av finansutskottets betänkanden /86:17, 12, 15och 18 (forts, från prot, 127), Prot.1985/86:130 Anslag inom område (forts. FiU 15) 7~----- Anf. 1 (): , Fru talman! betänkande1985/86:15 behandlades delvis, departementetsområde , aa<a a a -,a , t . u a< somtalmannen meddelade, . Det handlar om vrssa anslag inomcivildepartementets område, den statliga förvaltningens effektivitet, denoffentliga sektorns förnyelse samt anslag till vissa myndigheter. Den rubrik som har tilldragit sig det största intresset,den längsta reservationen och det längsta anförandet är den offentliga sektornsverksamhet. Reservation 1, signerad av moderater och folkpartister, handlarjust om detta. Vi socialdemokrater noterar med uppskattning att integått med pä den. När man läser igenom reservationen blir min reaktion: alltförväl känner vi den sången. För det är som vanligt en lovsång till hurprivatisering, av det som jag vill kalla för den gemensamma sektorn, skallbringa lycka och välstånd till människorna. Reservation 1 är en åtgärdskatalog på hurmarknadskrafterna enligt moderater och folkpartister är nödvändiga för att manskall kunna åstadkomma en förnyelse av den gemensamma sektorn. Jag skallkommentera några av förslagen. Avskaffa monopol och specialregler vad gällerarbetsförmedling, post, tele och transporter är ett av kraven. Monopolet vadgäller postverket innebär endast att man mot betalning befordrar slutna brevupptill . Hur tror att postdistributionen tillexempelvis , till , till glesbygderna i vårt land skulle seut om inte postverket i kraft av sitt monopol hade skyldighet att en gång omdagen nå alla hushåll i vårt avlånga land? Men det är vad som sker , ochdetkallar jag service. Det är en service som jag är helt övertygad om inteskulle bli bättre av en privatisering. För övrigt är de flesta av postverketsverksamheter konkurrensutsatta. Transporter nämns också i reservationen. är historien den att vi byggde privata järnvägar idet här landet. Men de privata intressena kunde inte ställa upp med den servicesom allmänheten begärde. Staten tog över för att den servicen skulle komma demånga människorna till del. Vidare krävs i reservationen att hotet mot privata läkare,tandläkare och sjukgymnaster måste undanröjas och att Dagmarreformen måsteupphävas. Vilka är det som hotas? Det kan man ju diskutera. I enlighet medDagmarreformen, som vi för övrigt till stora delar är överens med om,är det vår bestämda uppfattning att en bättre fördelning av läkare över helalandet skall kunna ge alla människor möjlighet att nå en läkare när så behövs.Hotet att inte kunna få kontakt med en läkare när man blir akut sjuk vill viundanröja. Det är människors rätt att kräva den servicen och omtanken i dengemensamma sektorn. Enplanering för utförsäljning av statliga företag krävs också. planeringlöser väl inga problem. Ingenstans i den ekonomiska litteraturen kan manhitta belägg för att en utförsäljning av företag och råvarutillgångar varaktigtkan lösa en stats ekonomiska problem. Att avhända sig företag som 4 lämnar ett överskott tillstatskassan verkar inte särskilt förnuftigt. liknardetta vid att slakta hönan som värper guldägg. När det gäller statlig företagsamhet i sin helhet pågår konfinuerligten strukturomvandling för effektivitet och samhällsekonomisk lönsamhet.Statsrådet redovisar i propositionen huvuddragen i det arbete sompågår med den offentliga sektorns förnyelse med syfte att förbättra denstatliga förvaltningens effektivitet. Uppmärksamhet ägnas bl. a. åt myndigheternasledning, försök med treåriga budgetramar, utvärdering, revisionskontorensorganisation och datafrågor. Välfärd handlar inte bara om kvantitet utan också omkvalitet, står det i reservationen. Därvidlag är vi helt ense.Socialdemokraternas politik för att leva upp till den devisen är att en välfungerande och stor offentlig sektor är av avgörande betydelse för enframgångsrik välfärdspolitik. Kapitalismen kan inte förena materiell tillväxtmed social rättvisa, det är vår övertygelse. För oss är det självklart att verksamheter som vård,omsorg och utbildning är av så grundläggande betydelse för människorna att demåste tillkomma alla medborgare på lika villkor utan hänsyn till derasindividuella ekonomiska resurser. Vi befarar att en privatisering av den härsortens tjänsteproduktion kan leda till fördelningspolitiska förändringar sominte är önskvärda. Reservation nr 2 från förbryllar mig. Jagför min del tycker det verkar som om vi är ense, I reservationen sägs att manskall tillämpa en helhetssyn på datafrågor, I finansutskottets betänkande nr 5i år om datapolitik betonar utskottet just datateknikens stora betydelse församhället och behovet av én övergripande datapolitik, I reservationen talas omett gemensamt intresse för en bred datautbildning. Det var också ett område somutskottet underströk vikten av i det sammanhanget. Utskottet sade att kravet påen bred utbildning skall speciellt uppmärksammas. Jag ser inte riktigtskillnaden. Reservation 3 handlar om begränsningsförordningens status.Man föreslår att den skall upphöjas till lag. Är inte det att krångla till det?Det finns ju redan bestämmelser som säger att en förordning som är utfärdad avregeringen är lika bindande som en lag. Precisera bättre samrädsskyldighet ochhur samrådsförfarande skall gå till, är ett annat krav i reservationen. Sådanabegränsningar - för det är ju vad det blir med en precisering - ter sig för osssocialdemokrater onödigt formalistiska, och risk för ineffektivitet kanmisstänkas. Nämnas bör att en arbetsgrupp har bildats inom industridepartementetmed uppgift att leda arbetet med att förenkla och avbyråkratisera. Det tyckervi är viktigt. På regeringens uppdrag har SIND gjort en undersökningrubricerad Krängelsverige - myt eller sanning? Där kan man bl, a, utläsa att av de tillfrågade säger: "Myndigheten är inget problem" samt att deflesta företagare anser att myndigheter och offentliga organ blivit merserviceinrik-tade. Vi vill fortsätta på den inslagna vägen. I reservation 4 från kan man läsa att det ärvärdefullt att statistiskt kunna följa den kooperativa verksamheten. Det ärockså utskottsmajoritetens uppfattning, SCB publicerar också visst materialsom belyser denna verksamhet. Utskottet anser emellertid att detstatsfinansiella läget just nu inte medger att ytterligare medel anslås fördetta ändamål. Reservation5 är gemensam för de borgerliga partierna och handlar om Prot.1985/86:130 SCB:s verksamhetsområde. Utskottet anser i likhet med motionärernaatt onödigt uppgiftssamlande måsteundvikas. Detta är första meningen i Anslag inom civU-departementets område reservationen,och den instämmer utskottsmajoriteten livligt i. Det är ju en självklarhet, föratt inte säga ett axiom - men det kanske är att överdriva. Kärnpunkten ärnaturligtvis definitionen på vad som är nödvändigt och vad som är onödigt. I rapporten - myt eller sanning kommermånga av de synpunkter fram som finns i reservationen på de problem somföretagen, och då främst de små företagen, har med uppgiftslämnandet till bl,a, SCB, Utskottet förutsätter att de problem och förslag till åtgärder somutredningen tar upp kommer att övervägas och eventuellt åtgärdas på ett ellerannat sätt. Regeringen utfärdade en förordning med regler om huruppgiftslämnandet skall gå till och fastställde att uppgiftslämnandet skallbegränsas till den information som behövs med hänsyn till ändamålet. slutsatser är att SCB behöver informeramer om nyttan av den statistik som krävs in för planering och bedömning inomolika verksamhetsområden. Det är inte så, som en del kanske försöker insinuera,att man gör det på pin kiv, utan man har vid olika planeringar och bedömningarverkligen nytta av den statistik som lämnas. I betänkandet finns ytterligare skrivet om vilket arbetesom pågår för att lösa just de här frågorna. Utskottetsmajoritet anser inte att ytterligare åtgärder nu behöver vidtas. I reservation nr 6 anser att SCB inte skallgöra partisympatiundersökningar om de inte kan finansieras på annat sätt ängenom anslagsmedel. Utskottets majoritet anser liksom tidigare att det medhänsyn till mångfalden är värdefullt att dessa undersökningar genomförs. De ärav hög kvalitet vetenskapligt sett, och det stora urvalet gör det möjligt attange väljarsympatier även på regional nivå. Vikfigt är att till skillnad frånandra opinionsundersökningar görs dessa med full insyn i materialet. Deplanerade undersökningarna bör enhgt utskottet genomföras, I reservation nr 7 av tycker man inte attRosteriet på skall bebyggas och föreslår att anslagetByggnadsarbeten för statHg förvaltning minskas med 13 milj. kr. Utskottsmajoriteten tillstyrker regeringens förslag, somär 202 milj, kr. Med det anförda - och med anledning av denskära lappen där det sägs att vi överskrider vår debatfid - tycker jag att jagförutom att ha kommenterat reservationerna också har kommenterat tidigareinlägg i denna fråga. Jag yrkar därmed bifall till hemställan ifinansutskottets betänkande nr 15 och avslag på samtliga reservationer. 2 () replik: För är det tveksamt om det finnsnågot hållbart argument för att behålla offentligt huvudmannaskap för sådanoffentligt ägd verksamhet som kan skötas i fullt affärsmässiga former. Exempelär ju, förutom dem som vi har räknat upp, även domänverket. Det gäller attkunna dra gränserna för de naturliga monopolen. Det allmänna telefonnätet skallsjälvklart vara statligt ägt, men skall inte ha monopol på att sälja telefonapparater.Järnvägsspåren skall ägas av staten men inte trafikrestaurangerna. Ävenkommunala bolag inom industrisektorn bör kunna utförsäl-jas, liksom offentligtägda fastigheter. Det vill jag vidhålla, trots att inteinstämmer. Beträffande begränsningskungörelsen är ju svagheten inuvarande ordning att myndigheter alltför ofta låter bli att göra deföreskrivna kostnadsanalyserna, att man inte alltid informerarriksrevisionsverket och att det inte regelbundet sker samråd med dem somdrabbas av de ökade kostnaderna, främst näringslivet och företagen. Här menarvi att kraven pä myndigheterna att analysera konsekvenserna av sin regleringmåste skärpas ytterligare ett varv. Därför bör man kunna överväga att göra denhär kungörelsen till lag. När det gäller företagens uppgiftslämnande är det väl braom SCB informerar om vad nytta uppgifterna har, men för den enskildeföretagaren är det väl ändå viktigare att han känner att de uppgifter hanlämnar ifrån sig och allt det arbete han lägger ned på att fylla i blanketterockså för honom har någon viktig funktion och återförs till honom i en ellerannan form. Det är där det brister. Beträffande de 13 miljonerna till försvaret menar vifolkpartister att man inte skall lägga 13 miljoner på hus. Pengarna kanförsvaret behöva till något annat. Även otn det är två olika departement som ärinblandade måste frågan gälla de totala försvarskostnaderna. Enligtfolkpartiets mening finns det alltför många hål att stoppa pengarna i, där debättre behövs än att läggas på nya hus, 3 () replik: När finansutskottets betänkande nr 15debatterades var talesman. Han ärförhindrad att nu närvara. Därför skall jag i en replik säga några ord omreservationerna nr 5 och 6. När det gäller reservation nr 5 om företagensuppgiftslämnande vågar jag påstå att jag är fackman på området. Jag är nämligensmåföretagare till professionen. Det finns inte någon grupp, som drabbas såhårt av uppgiftslämnandet som just småföretagarna. Det är ett stort problemför många eftersom det är på tok för mycket uppgifter som krävs av dem. Mångahinner inte sköta sitt företag, sade att uppgifterna inte begärs in i onödan.Jag vågar påstå att så är fallet. Många uppgifter är mer eller mindre onödiga,och samma uppgifter återkommer . I reservation nr 5 har vimotiverat en ändring på denna punkt. Reservation nr 6 gäller partisympafiundersökningar. Vi moderaterär ensamma om reservationen. Opinionsundersökningar är något som vi politikerföljer med stort intresse. Går kurvan uppåt är vi glada, går den nedåt är videprimerade. Man ser pä kamraterna hur opinionerna svänger. . Vi anser att detär onödigt att skattebetalarna skall betala opinionsundersökningar via SCB.Det räcker med de privata opinionsinstituten, , IMU och vad de nu heter. Jag vill, fru talman, yrka bifall till de reservationer ibetänkandet som har moderata namn. Prot.1985/86:130 Anf. 4 () rephk: 29 april1986 Fru talman! Beträffandereservationen 2 om datapolitiken tycker vi, i Anslag inom civd-departementets område likhet medvad vi tyckte , att det krävs större preciseringar när det gälleråtgärder inom datapolitikens område. Det har vi också markerat. I fråga omreservationen 4 har utskottet kommit oss en god bit till mötes. Det är bra, menutskottet drar inte helt rätt slutsats. Vi önskar därför att begäråtgärder för att SCB skall åstadkomma statistik om kooperativa företag. Vi ärnämligen övertygade om att nyttan därav är större än utgiften för densamma.Någon mer betydande påverkan på det statsfinansiella läget, såsom åberopas iutskottets motivtext, har inte denna åtgärd. Slutligen har man beträffandeföretagens uppgiftslämnande inte bara anledning att mer uppmärksamma detonödiga uppgiftslämnandet, utan man behöver också motivera företagen på ettbättre sätt när det gäller det behövliga uppgiftslämnandet. På så vis kan manundvika den irritation som uppstår i företagen. Som ett resultat av företagensstörre motivation för att lämna uppgifterna skapas också bättre tillförlitligheti uppgiftslämnandet, 5 () replik: Det lät nästan som om tyckeratt all statlig verksamhet ät monopoliserad. Så är ju inte fallet, ochförmodligen menade hon inte det heller. har på sitt bord för behandling propositionnr 142 om försöksverksamhet i statlig reglering gentemot näringslivet, i vilkenfrågor om statlig reglering gentemot företagen tas upp. Regeringen är alltsåinte omedveten om de problem som finns, utan kommer i samarbete att försökalösa dem. Beträffande de övriga replikerna, fru talman, hänvisar jagtill mitt tidigare anförande, 6 (): beslöt iÖstergötland att lägga ut sin skolmålfidsverksamhet pä ett privat företag.Kommunen räknar med att tjäna per är på detarrangemanget. har socialdemokratisk majoritet. presenterades en rapport tillsocialdemokraternas distriktskongress i , i vilken det föreslåsatt kommunerna i i högre grad skall lägga ut uppgifter på entreprenadtill bl. a. företag som skulle drivas av f. d, kommunalanställda. Den socialdemokratiska majoriteten i kommunbeslöt att bygga och driva ett badhus tillsammans med ettprivat bolag. Socialdemokratiska har lagt utpensionärsmåltidsverksamheten på ett hotellföretag, och socialdemokratiskaJärfälla har lagt ut parkförvaltningen på ett privat företag,' En rad socialdemokratiska landsting använder sig avprivata vårdhem, och nästan alla socialdemokratiska kommuner skickar alkohol-och narkotikamissbrukare till privata eller ideellt drivna vårdhem. Jag har många fler exempel, men dessa kan räcka för attbelysa vad som är på gång runt om i landet, också i socialdemokratiskt styrdakommuner och landsting.Kommunalpolitikerna, som brottas med regeringens oupphörliga förslag till nyaoch plötsliga statsbidragsnedskärningar, har inte råd med den dogmatism när detgäller dessa frågor som präglar finansutskottets betänkande och även LisbetCalners anförande . Frågan om vad som skall hända med den offentliga sektornär en nyckelfaktor för svensk ekonomi. Jag är litet förvånad och något besvikenöver finansutskottets skrivning, eftersom många andra socialdemokrater harinsett detta. Om man t, ex, läser det som finansminister skriver i åretsbudgetproposition finner man att detta ligger mycket nära det som folkpartietunder har sagt. Jag tog också med stort intresse del av vadfinansministern sade om dessa frågor på i . Många socialdemokrater inser att effektiviteten i denkommunala verksamheten måste öka, eftersom produktivitets- ochkostnadsutvecklingen enligt en rad undersökningar har varitotillfredsställande. Det ligger en väldig förnyelsekraft i att släppa inenskilda initiativ på det här området. Bara detta att få ett jämförelseobjekt,så att man kan mäta hur effektiv den verksamhet kommunen driver i egen regi ärjämfört med den verksamhet som privata företag driver, är av värde. Jag läste att en undersökning visat attbarnomsorgen i bara är hälften så dyr per barn som barnomsorgen iSverige. Trots att jag har tagit upp denna fråga vid åtskilliga tillfällen harjag emellertid ännu inte träffat någon som vågar hävda att barnomsorgen iSverige skulle vara dubbelt så bra som den i . Orsaken till denjämförelsevis låga kostnaden för barnomsorgen i är, enligt minuppfattning, att man där har haft en helt annanöppenhet än vi har i mot nya initiativ på barnomsorgsomrädet. Man hartillåtit barnomsorg i alternativa former, och detta har lett till enkostnadspress. Socialdemokraterna i bestämde skulle privatisera kommunens fotvårdsverksamhet. En av desocialdemokratiska politikerna i sade i en intervju att det var enplikt mot skattebetalarna att driva en rationell verksamhet inom kommunen. Desocialdemokratiska politikerna menade alltså att fotvårdsverksamheten skullebli mer rationell om den drevs i privat regi. Utifrån alla de exempel jag har anfört skulle jag viljafråga om de socialdemokrater som har medverkat till de härbesluten är dåliga socialdemokrater, om de har fattat felaktiga beslut och omden socialdemokratiska gruppen i finansutskottet vill uppmana de aktuellakommunerna att riva upp besluten. Jag har mycket svårt att tro attfinansministern skulle ställa sig bakom en sådan rekommendation, han som nugång på gäng upprepar hur viktigt det är att kommunerna effektiviserar sinverksamhet. I utskottsbetänkandet gör man - och det gjorde även LisbetCalner i sitt anförande här - en distinktion mellan vård och utbildning ä enasidan och mera tekniska verksamheter å den andra. Jag menar att det är väldigtsvårt att intellektuellt försvara den gränsdragningen. Jag tror att få vanligamänniskor håller med om att en privat tandläkare pä något sätt skulle borra ochfylla sämre än en tandläkare i folktandvården. I praktiken upprätthåller maninte heller från socialdemokratisk sida den här gränsen. Prot.1985/86:130 par exempel på det . Jag kan bygga på med att nämna att flerakommuner nu går in för att använda privataföretag i för gamla och även i andradelar av socialvärdens verksamhet. Jag är litet förvånad över att har svalt dettautskottsbetänkande utan vidare när det gäller det avsnitt som handlar om denoffentliga sektorn. har ju i flera andra sammanhang här iriksdagen ställt sig bakom utlåtanden som innebär att avmonopolisering ochökade inslag av entreprenader skulle bidra till en effektivisering av denoffentliga verksamheten och i många fall också till ökad valfrihet förmedborgarna. Jag är som jag sade tidigare också litet förvånad över attmajoriteten i finansutskottet inte har anslutit sig till den växande skara sominser att den offentliga sektorns problem - och där är kommunerna den storadelen, av de anställda inom den offentliga sektorn är anställda ikommuner och landsting - för sin lösning kräver att man hittar former sominnebär att beslutsfattarna stimuleras att förnya verksamheten. En sådanförnyelse tror jag att man i hög grad uppmuntrar genom att släppa in ocksåandra producenter. Det vore bra om man kom bort från den ganska polariseradedebatt som vi har haft och där man å ena sidan harprivatiseringsanhängarna och å andra sidan de som säger att allt skall drivas iegen regi av kommuner och landsting. I praktiken finns det ju flera bramellanformer, t, ex. entreprenaden. Den innebär att politikerna lägger fast depolitiska målen, t, ex, att alla barn skall ha rätt till barnomsorg eller attalla gamla skall ha rätt till hemservice eller någonting annat, men att mansedan lägger ut på privata företag att producera de tjänsterna. Vem har sagtatt det är just de kommunala förvaltningarna som har den största kompetensennär det gäller sådant som att laga mat, städa och tvätta?