prot · G90994 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:94 Förhandlingarna leddes till en början av andre vicetalmannen. 11 § Bostadsbidrag (forts, frän prot. Fortsattesöverläggningen om bostadsutskottefs betänkande 1985/86:12. 63KARL-GÖRAN BIÖRSMARK (fp): har i motion Bo227 framförtpartiets principiella ståndpunkt vad gäller bostadsbidragssystemef. Vi föreslåri vår motion aff bostadsbidragen på läng sikt skall avskaffas, eftersomsystemet innehåller besvärliga marginaleffekter, vilket i sin tur leder fill attmänga barnfamiljer sitter fast i den s. k. fattigdomsfällan. Genom enkombination av progressiva skatter och inkomstprövade avgifter och bidraguppkommer marginaleffekter som gör det näst infill omöjligt för mångabarnfamiljer att bättra på sin ekonomi genom att arbeta litet extra eller genomen löneförhöjning försöka öka sin nettoinkomst. Inkomstökningar leder tillsänkta bostadsbidrag och höjda dagisavgifter. Fattigdomsfällans grymmaverklighet gör sig påmind då barnfamiljen försöker ta sig ur den. Justbostadsbidragen kombinerade med barnomsorgsavgifterna leder till att mångabarnfamiljer har marginaleffekter som är väsentligt högre än vad de flestaövriga inkomsttagare har. Marginaleffekter pä är inte ovanliga. Dettadrabbar i första hand låg- och medelinkomsttagare, och i praktiken framför alltkvinnorna. Enligt undersökningar som utförts inom SCB:sfördelningsmo-dellsprojekt har en ensamstående löntagare med eff barn enmarginaleffekt på i hela inkomstskikfet . För etttvåbarnshushåll med två samboende löntagare blir marginaleffekten likaledes om den make som tjänar mest har inkomster . Ävenför familjer med tre eller flera barn leder kombinationen av progressivaskatter, progressivt stigande barnomsorgsfaxor och bortfallande bostadsbidragfill ytterst höga marginaleffekter. a. på grund av dessa ogynnsnmmn marginaleffekter villvi slå in pä en väg som gör det möjligt för oss att långsamt växa ur systemet.Det är därför vi föreslår ntt bostndsbidragen bör frysas på den nuvarandenivån. Regeringen väljer som bekant den motsatta vägen. matt i budgetpropositionen föreslå höjda inkomst- och hyresgränser, vilketmedför höjda kostnader för bostadsbidragen. Detta innebär att ännu flerbarnfamiljer 8 protokoll 1985/86:93-94 drabbas avde höga marginaleffekter som bostadsbidragen medför. Dessutom bör i def här sammanhanget påpekasbostadsbidragens konsumtionsstyrande effekter samt ntt bidragen skapar behovav en integritets-störande kontrollapparaf. Vidare krävs ettnnsökningsförfarande. som i sig kan innebära att ett icke obetydligt antalbarnfamiljer som är bidragsberättigade inte fär bidrag över huvud taget. Folkparfiet anser att barnfamiljer bör stödjas genom ettgenerellt barn-stöd. Förslag om detta har fört fram i en särskildfamiljepolitisk motion, som jag inte skall gå in på här. Jng vill dock framhållantt i motionen föreslår att bostndsbidragen fryses pä den nuvnrnndenivån. Den ökning som regeringen och utskottsmajoriteten föreslår bör enligtvår uppfattning inte genomföras. De medel som frigörs enligt folkpartietsförslag bör i stället användns för aft hjälpa fill att finansiera folkpnrtietsfamiljepolitiska reform, som jag nämnde. Besparingen är istorleksordningen 250 milj. kr., en besparing som alltså kommer barnfamiljernatill godo pä nnnnt sätt enligt vårt förslng. tar i sitt betänknnde SOU 1986:5-6 uppfrågnn om bostadsbidragssystemets framtidn utfcirmning. De synpunkter som därframförs leder dock inte utvecklingen mot några större förenklingar, utansnarare växer vi fast i ett allt krångligare bidragssystem. Till dettn kommerförslaget om återinförande nv bostndsbidrag till hushåll utan barn. vilketonekligen öknr det administrafivn nrbetet. Tidignre erfnrenheter visar aftadministrationen av dessa bidrag är arbetskrävnnde. För mänga hushåll av denhär typen ändras inkomster och bostndsförhållnnden snabbt, och prövningen avbidragsfrågorna blir komplicerad med risk för felkällor. säger nejtill återinförande av bostadsbidrag till hushall utnn barn. Att förändra bostadsbidragen i den riktning som jag härhnr nämnt måste naturligtvis ske med försiktighet och . En successivövergång är nödvändig. har därför i utskottet medverkat till vissnjusteringnr nv hyresgränserna. nnser det värn olyckligt ntt. somregeringen föreslår, höjnden nedre hyresgränsen fr. o. m. den 1 juli 1986.Dettn skulle ju innebarn aft familjer skulle kunna få en sänkning nvbostndsbidrnget under aret utan att några nndra ekonomiska förändringnr ägt rumför deras del. Deftn kan ändå inte vara rimligt. Minskningen hade kunnat bliupp till . har dock rättat fill deftn. Genom den justering nv den nedre hyresgränsen som föreslåsäga rum kan, inom en oförändrad ekonomisk rnm, utrymmesknpns för en höjning av de övre hyresgränserna fi". o. m. den 1 jnnunri1987. Folkpnrtiets förslng framgår nv reservntion nr 11 i betankandet. Någrnhöjningar nv inkomstgränsernn föreslår däremot inte folkpnrtiet. Sammantaget leder, som jng tidignre påpeknt.folkpnrtiets förslng till en bespnring på 250 milj. kr. Med deftnyrknr jng bifall till reservntionerna 1.4. 13 och 17. 64TORE (vpk): 1 det betänkande som debatteras behandlasregeringens förslag beträffande bostadsbidragen och olika motionsförslag omförändringar i olika avseenden med anledning av budgetproposifionen. Underärendets gång har bostadsutskottet gjort vissa ändringar i regeringsförslaget.Det gäller förslaget om höjning nv den nedre hyresgränsen från ,vilket, som vpk också påvisnf. skulle ha inneburit . iminskade bostadsbidrag för dem som har en bostadskostnad lägre än den övrehyresgränsen. För minst 50 000 hushåll skulle defta alltså ha inneburit en klarförsämring. Detta har utskottet rättat till. Jag blev litet överraskad närjag hörde , eftersom man möjligen kunde få intrycket nttfolkpartiet i motion hade föreslagit att de nedre hyresgränserna inte skullehöjas . Så var emellertid inte fallet. I motion frånvänsterpartiet kommunisterna hnr det emellertid föreslagits ntt det inte skullebli någon höjning, och vi hnr i motionen också påvisnf konsekvenserna av enhöjning. Def är brn ntt och nndrn partier har anslutit sig till denuppfattning som redovisas i utskottsbetänkandet, nämligen den aft de nedrehyresgränserna inte skall höjas i är. Utskottet hnr i dettn avseende biträtt vpk-förslaget ochföreslär nu oförändrad nedre hyresgräns för är 1986. Som en följd härav och pågrund av att utskottets borgerliga och socialdemokratiska ledamöter inte velathöja kostnadsramen för bostadsbidragen har regeringens förslng tillförbättringnr av bostndsbidragen fr. o. m. emellertid avsevärtförsämrats. Genom att inte bevilja mer pengar har man tvingats pruta då detgäller föreslagna förbättringar av övre hyresgränser och inkomstgränser. Sålunda föreslås att de övre hyresgränserna nu höjs medbara . För år 1986får visseriigen ingen lägre bidrag än , men man får inte deförbättringar som föreslagits i budgetpropositionen förrän fr. o. m. nästa år.Generellt sett får de flesta av de hushåll som skulle behöva en ordentlighöjning av bostadsbidragen , ingen eller en väldigt liten förbättring. Def är anmärkningsvärt att utskoftsmajoriteten ochtroligen även riksdagsmajoriteten nu inte vill gå med pä ens de förbättringarsom regeringen föreslagit i budgetpropositionen. Den höjning som föresläs därkompenserar inte den urholkning och de reella försämringar som hushållen fåttvidkännas. För ntt återställa bostadsbidragen till en rimlig nivå med hänsyntngen fill de sennste årens inkomst- och hyresutveckling borde bidragen ochdärmed den ekonomiska rnmen höjas utöver vad regeringen föreslagit. Hur angeläget def är ntt snabbt förbättra bostndsstödet iform nv förbättrade bostndsbidrag har också understrukits av bl.a. och senast av bostadskommittén, som i sitt slutbetänkandelägger fram en rad sådann förslag. En huvuduppgift för bostadsbidragen måstevara att de sknll ge det stöd som är nödvändigt för ntf de minst bärkrnftignhushållen skull kunna bo kvnr i eller sknffn bostäder som svnrar mot uppställdabosfadspolitiskn mål. Vpk hnr under mänga år föreslngit olika förbättringnr avbostadsbidragen, och vi knn nu med tillfredsställelse konstatera ntt det finnsett allt brednre stöd för dessn förslag. Det gäller inte bnrn hyresgäströrelsenoch fnckfören- ingsrörelsen, utan detta stöd finns på många fler håll.Allt fler inser att det är nödvändigt att satsa pä bostadsbidragen och attförbättra ekonomin för låginkomsttagare, ensamstående och barnfamiljer. , som avlämnat sittslutbetänkande, har beträffande bostadsbidragen bl. a. föreslagit att dessaskall höjas, att de helt skall knytas till de fakfiska bostadskostnaderna, attstödet skall differentieras dä det gäller barnhushällen och att bidragen skallåterinföras för barnlösa hushåll med smä inkomster. Vi hoppas givetvis aftdessa förslag och andra krav som vi frän vpk drivit skall få ettpositivt mottagande vid remissbehandlingen och återfinnas i enregeringsproposition . Bostadsbidragen måste medverka till aft höjabostadsstandarden, minska trångboddheten och utjämna kostnadsskillnader. Effminimum måste vara att stödet realt inte får försämras för någrahushållsgrupper. Det måste tvärtom förbättras för aft motverka de försämringarsom skett under senare är. Nödvändiga förbättringar kan infe åstadkommas genom enomfördelning mellan de svaga hushåll som har eller till haftbostadsbidrag. Många barnfamiljers ekonomi har kraftigt försämrats, och mängnnya hushåll har hamnat under existensminimum. Skillnader i fråga om hushållensbostadsstandard och betalningsförmåga kan inte undanröjas enbart medförbättrade bostadsbidrag. Det krävs naturligtvis också en förändradbo-stndspolitik i övrigt. Ett par vpk-förslag i den motion som behandlas i deftabetänkande hnr stor betydelse för strävan att öka rättvisan mellan olikahushåll. Det gäller dels frågan om en enhetlig redukfionsfnktor, dels hur mnnsknll betrakta studiemedel vid beräkning av bidragsgrundande inkomst. Bådadessn frågor hör för övrigt till dem som bostndskommitfén lägger fram förslagom i sitt slutbetänkande. Från denna utgångspunkt bör det alltså finnas ens-vpk-majoritet för förslagens genomförande. För att begränsa marginaleffekterna inombostadsbidragssystemet för vanliga hushåll bör den s, k, reduktionsfaktorn viduträkning av bostadsbidragen vara enhetlig och bestämmas till i ställetför, som , 15 eller , vpk-förslag om att studiemedel inte bör räknassom inkomst i bostadsbidragssystemef har vi upprepat även . Som nämnts harvi nu fått stöd för detta förslag från bl, a, bostadskommittén. Studiemedel är,som vi anfört i vår motion, aft befrakta som äterbetnlningspliktign lån. Det ärenligt vår mening orimligt ntf lånade pengar skall betraktns som inkomst omlänet är ett studielån, medan f.ex, lån i bank inte behandlas pä detta sätt. Destuderande som för sift uppehälle är beroende av studiemedel fär lägrebostadsbidrag vid i övrigt lika förutsäftningnr, Vpk-förslngen om reduktionsfaktorn ochstudiemedelsberäkningen följs upp i vpk-reservationerna nr 15 och 16, Förslagenborde kunnn genomföras utnn ntt mnn avvaktar beredningen av övriga delar avbostndskommitténs betänkande. Regeringen bör i enlighet med reservntionernn gestill kännn att förändringarna bör genomföras . I det betänkande som vi nu behandlar finns ettställningstagande som vi frän vpk betraktar som särskilt glädjande. Det är nttutskottet föreslår ett återinförandeav bostadsbidragen till hushåll utan barn. Utskottet förutsätter att riksdagenkommer att föreläggas ett sådant förslag, och därmed har vpk-kravettillgodosetts. Riksdagsbeslutet om att i och med utgången av år 1985avveckla bostadsbidragen till hushåll utan barn var ett misstag. Motiven föravvecklingen var dels den förbättring av de barnlösa hushållensbostadsstandard som påstods ha skett, dels det statsfinansiella läget. Som ett ytterligare skäl för en avveckling anfördesdessutom att bostadsbidragen till de aktuella hushållen endast täckte omkring14 % av bostadskostnaden. Frän kommunisterna, som var det endaparfi som gick emot avvecklingen, framhölls dä bl, a. att det av det faktum aftbostadsbidragen till hushåll utan barn endast täckte avbostadskostnaden inte var riktigt att dra slutsatsen att bidragen skulleavskaffas. Vi föreslog i stället en höjning av bidragen för att täcka en störredel av bostadskostnaden för de läginkomsthushåll det här i huvudsak handlar om. Beträffande bostadsbidragens utformning och innehåll frånden har vi frän vpk:s sida förutsatt att aviserad propositionangående bostadspolitiken , bl, a, som ett resultat avbostadskommitténs betänkande, skall innehålla förslag till ordentligaförbättringar, eventuellt i form av en särskild bostadsbidragsproposition.Regeringens förslag om höjning av nedre hyresgränserna, vars ikraftträdandebostadsutskottet flyttat fram till , innebär att man farfillbaka större delen av den förbättring som en höjning av övre hyres- ochinkomstgränser innebär. Det är att ge med den ena handen och ta med den andra. Sedan mänga är tillbaka har bådesocialdemokratiska och borgerliga regeringar och riksdagsmajoriteter genomförthöjningar av de nedre hyresgränserna för bostadsbidrag, och för ett par ärsedan infördes även en nedre hyresgräns avseende pensionärernas bostadstillägg,KBT, Det har inneburit att mänga läginkomsthushåll, ensamstående, pensionärer,ungdomar och hushåll med eller utan barn, bl, a, i små lägenheter med relativtlåg hyra, har mist sina bidrag eller fått väsentliga försämringar. De övrehyresgränserna och inkomstgränserna har nämligen inte höjts i relation fillhöjningen av de nedre hyresgränserna. Antalet hushåll som uppbär bostadsbidrag har därigenom minskatunder en läng rad är som bostadsbidragens andel av det samladebostadsstödet har minskat. Utvecklingen innebär bl, a,, vilket belyses i värreservation nr 5, att antalet hushåll med bostadsbidrag har minskat till mindreän hälften . Minskningen är i allt väsenfligt orsakad avatt bidragsgivningens utformning har varit sädan aft den inte har tagit hänsynfill den aktuella inkomst- och hyresutvecklingen. Det handlar här inte om att över 300 000 hushåll som harmist sina bidrag infe behövde dem. Tvärtom hade de flesta av dem behövt behällabostadsbidragen för aft kunna bo bra. Många har ansett sig tvingade att minskasin utrymmesstandard, att byta ned sig, för att klara ständigt ökade boendekostnader. Måhändakan man nu se hoppfullt på möjligheterna att fä en ordentlig förbättringav samhällets bostadsstöd då def gäller bostadsbidragen bl,n, med en konsekventbosfadsanknyfning. Mycket tyder ocksä på aft vi kan fä ett rättvisare,differentierat stöd fill barnfnmiljernn, enhetligare och rättvisn-re grunderför beräkning av bidragen osv. Vi har noterat att regeringen i budgetproposifionenfakfiskt synes ha insett att bidragen måste höjas. Förbättringarna, höjningarna, mäste emellertid enligt värmening bli större och genomföras snabbare än vad regeringen ochbostadsutskottets majoritet har förutsett. Ett accepterande av vpk-förslagenredan nu skulle innebära att bostadsbidragen bättre skulle anpassas tillaktuell inkomst- och hyresutveckling och förhindra en fortsatt urholkning avvärdet av bidragen , Jag yrkar bifall till vpk-reservationerna ibostadsutskottets betänkande nr 12, 65 () replik: uttrycker viss förvåning överatt jag i mitt anförande tog upp regeringens förslag att höja den nedrehyresgränsen fr, o, m, , Han säger att det inte stod någontingom detta i motion, Def är riktigt att det inte där fanns någotpreciserat vad gäller just den delen. Vi skrev i motionen aff vi ärbereddaattgöra justeringar avseende de olika hyresgränserna sä länge detta sker inom dengivna ramen, dvs, infe medför några påslag på totalkostnaderna. Jag sade i mitt anförande också aff därför iutskottet har medverkat fill vissa justeringar av hyresgränserna, I utskottetsker ju en diskussion, och def är infe så märkvärdigt att man där är med ochmedverkar fill vissa justeringar vad gäller t, ex, hyresgränserna. Och det varprecis vad gjorde! 66 (vpk) replik: har ju nu vitsordat vadjag sade, nämligen aft det i folkpartimotionen inte fanns nägot förslag medutgångspunkt i regeringens förslag i propositionen om en höjning av nedrehyresgränserna, som innebar att ungefär 50 000 hushåll fick försämradebostadsbidrag med upp fill , . Man reagerade alltså inte motdetta och ställde inget förslag. Däremot är def riktigt att i sinmofion hade ett förslag om att höja den övre hyresgränsen. Det skulle ske pådet sättet att man skulle göra en omfördelning inom ramen för nuvarande kostnader.Jag tror att man uttryckte det så aff man ville frysa kostnaderna pä nuvarandenivå. Men jag har fortfarande inte sett hur defta konkret skulle gå fill ochhur den omfördelning skulle ske som återfanns i detta förslng. Jag har emellertid, herr talman,fått belagt vad jag sade i mitt anförande, aft inget förslag beträffande denedre hyresgränserna fanns från sida och för övrigt infe hellerfrän . Anf.67 (): s Bostadsbidrag är eff viktigt medel i ensocialt inriktad bostadspolitik. Det är angeläget aft stödet har en sädaninriktning att det gör det lättare för dem som har stort behov av en förbättradbostadsstandard aft skaffa sigen sådan. Mänga barnfamiljer behöver ekonomiskt stöd, om de skall kunnaefterfråga rymliga och välutrustade bostäder i bra miljöer. Regeringens förslagär utformade för att tillmötesgå sådana behov. För det första vidgas den ekonomiskn ramen förbostadsbidragen med 520 milj. kr. jämfört med tidigare. 250 milj. kr. av dessautgörs av statliga utgifter. För det andra föreslås sådana ändringar i hyres- ochinkomsfgränserna för bostadsbidrag aft de skall stimulera till efterfrågan hosde barnfamiljer som ar i behov av större bostäder, och då framför allt fillefterfrågan inom nyprodukfionen och på bostäder som har producerats undersenare år. En stor del av de barnfamiljer som har bostadsbidraghar bostadskostnader som överstiger de gällande hyresgränserna. Genom att höjade övre hyresgränserna kan bidraget täcka en större andel av hyran. Genom aftman även höjer inkomstgränserna kompenseras i viss mån löne- och prishöjningar. Ambitionen hos regeringen har varit att förbättringarna avbostadsbidraget skall kunna träda i kraft . Den förstaförbättringen föresläs gälla redan från . I motioner bl. a. från vpk och har frågan ombostadsbidrags-systemets utformning och omfattning ur mer principiell synpunkttagits upp. Bostadsbidragets framtida utformning har behandlats avbostadskommittén i det betänkande som har lagts fram. Efterremissbehandling kommer detta betänkande aff föranleda en proposition tillriksdagen . De förslag som framförs i olika motioner kommer attaktualiseras i den fortsatta beredningen. Utskottet anser aft denna beredningbör avvaktas, innan tar ställning i dessa frågor. Frågan om att återinföra bostadsbidrag till hushåll utanbarn kommer då ocksä att aktualiseras. Utskottet anser att bidrag för dennagrupp bör återinföras och förutsätter aff fär förslag om den närmareutformningen av defta. Det är också min kommentar fill def som sagts här itidigare inlägg. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till kostnadsramför /87. Bostadsutgiftens betydelse för barnfamiljernas ekonomitalar för att bostadsbidragen bör höjas såväl som . Bidragenbör enligt utskottet räknas upp såväl per som per den 1 januari1987. Utskottet förordar dock vissa ändringar inom denföreslagna ekonomiska ramen. Den första gäller den nedre hyresgränsen fr. o. m.den 1 juli 1986. Utskottet har i sina överväganden gjort följande bedömningar. Bidragsäret är för bostadsbidragen lika med kalenderåret.I början av bidragsåret erhåller bidragstagarna ett kommunalt beslut ombostadsbidrag för . Besluten har grundats påatt de hyres-och inkomstgränser som gällde skulle ligga fast underhela 1986. Höjningen av den nedre hyresgränsen under löpandebidragsår innebär lägre bostadsbidrag för dem som infe kan dra nytta av en höjdövre hyresgräns. Ombidragsfagaren infe helt eller kanske infe alls kan utnyttja en höjning av denövre hyresgränsen, medan han däremot tappar den del av bostadsbidraget somblir följden av att den nedre hyresgränsen höjs, kan bidraget minska med uppfill . För att man skall undvika aft några bidragstagare under1986 får lägre bidrag än vad de fått besked om, bör enligt utskottets meningden nedre hyresgränsen inte höjas förrän . Den andra förändringen gäller de övre hyresgränserna fr.o. Som sagts ställer sig utskottet bakom denförordade ekonomiska ramen för en höjning av bostadsbidraget. Det innebär attutskottets ställningstagande i fråga om den nedre hyresgränsen fär somkonsekvens att de övre hyresgränserna inte kan höjas fullt uf i enlighet medregeringens förslag . För att hålla sig inom den ekonomiskaramen bör därför de övre hyresgränserna per justeras nedåt ienlighet med utskottets förslag. Utskottet anser aft nedre och övre hyresgränser skalländras så att de helt överensstämmer med regeringensförslag. Inkomstgränserna bör enligt utskottefs mening ändras ienlighet med regeringens förslag såväl som . Med detta vill jag yrka bifall fillutskottets hemställan pä samtliga punkter och yrka avslag pä samtligareservationer. Sedan har jag några kommentarer fill def som har sagts iden tidigare debatten. När det gäller föreligger ju principiellaskillnader, som jag redan sagt, som kommer att behandlas nästa gång vi fårförslag till ändringar av bostadsbidragen. Men jag kan inte låta bli att ändågöra några kommentarer. Ett aldrig så väl tilltaget grundavdrag per barn kan juinte utnyttjas av den som saknar inkomst eller av den som har mycket låginkomst. Om man använder ett sådant instrument stämmer det inte med deövergripande målen för bostadspolitiken, dvs. aft vi skall ge alla räft till enrymlig och välplanerad bostad i en bra miljö. Då mäste följden bli att de allrafattigaste ställs utanför. Jag skulle sedan vilja säga en sak till Karl-GöranBiörsmark när det gäller andra sätt aft stödja barnfamiljer. Oavsett hur dettastöd utformas kan vi inte bortse frän aft bostadskostnaden nästan utan undantagär en mycket tung post i barnfamiljernas budget. Behovet av utrymme växer medbarnen, och därför ställer jag mig mycket tvivlande till att vi någonsin kommeratt fä råd att ge sä höga värdnadsbidrag och under sä läng tid aft det blir enhjälp för familjer med tonåringar. Jag tror att bostadsbidragen är välkomna ide familjerna. Visst är def sä, som säger i sin motion, aftbostadsbidragen kräver redovisning en gäng av ett antal fakta, nämligenhur mänga barn man hur, hur stor bostad man har och vilken inkomst man har. Omman t. ex. måste ha påfyllning med hjälp av socialbidrag, krävs det redovisningflera gånger per är och dessutom av flera fakta än hur stor bostaden är, hurmånga barn man har och hur stor inkomst man har. tyckte ocksä att vi inte bordeåterinföra bostadsbidrag fill hushåll utan barn, eftersom det var så mycketkrångel med def. Jag tycker däremot aft def känns mycket angeläget, infe minstsedan vi blev klara över hurmånga hushåll utan barn som ingår i def ökade nnf alet sökande som i dagbehöver socialbidrag. Oberoende av om man har barn eller ej. om man har hög ellerlåg inkomst eller ingen inkomst alls, behöver man en hygglig bostad. Det gäratt särskilja bosfadskonsumtion från nästan all annan konsumtion - alla mästeju bo någonstans. Man kan inte ställa nv bostnden som en bil för några månadereller ens någon vecka. Har man en fast bostad har man också en fastbostadsutgift, och den kan man inte skjuta upp. Därför tror jag alltså att defbehövs bostadsbidrag till hushåll som inte har barn. Jag vill också säga något till . Han tyckeratt vi borde ha nöjt oss med oförändrade nedre hyresgränser och iövrigt åtminstone följt propositionens förslag till övre hyresgränser. Hantycker att det borde kosta så litet och att det egentligen är rätt osäkert hurmycket det skulle kosta. Om vi skulle agera sä, , när vi behandladealla de här små och iblnnd sforn delposterna i statens budget, skulle det fåmycket förödande konsekvenser.