prot · G909160 · 1985-12-31 00:00:00 — I det läget anser vi det vara riktigt att inväntaDOK:s slutbetänkande innan vi går vidare, om det är så att vi menar allvar medbegränsning av personnummeranvändningen och om vi vill stärka skyddet för denenskildes integritet. Detsamma gäller sårbarheten, kanske det största men ocksåminst uppmärksammade problemet när det gäller- den nya informationstekniken.Regeringen har valt att lägga ned sårbarhetsberedningen och då finns detverkligen anledning att ge regeringen till känna att sårbarheten måsteminimeras och uppmärksamheten riktas på problemen. Det förhållandel attsårbarhetsberedningens sista rapport nu behandlas i regeringen är inget svar påvårt motionsyrkande. Fördelen med sårbarhetsberedningen var ju alt den arbetadekontinuerligt med olika problem. Eftersom den inte finns längre, måste vi här iriksdagen överta den bevakningsrollen. Med detta vill jag, herr talman, slutligen yrka bifalltill reservationerna 7 och 8. Anf.106 (); Inledningsvis vill jag yrka bifall till utskottetshemställan i lagutskottets betänkande 36, vilket innebär bifall tillproposition 1985/ 86:155, och avslag på samtliga reservationer. Utvecklingen av ADB-stödet för exekutionsväsendet har vidnågra tidigare tillfällen varit uppe till behandling i . Uppbyggnaden av det REX-system som föreslås tog fastareformer sedan hade lagt fram sitt förslag. I budgetpropositionenför /83 föreslogs att ADB-systemet i enlighet medREX-utredningens förslag skulle byggas ut till samtliga landets kronofogdemyndigheter.Riksdagen beslutade också i enlighet med detta. alltsåhaft viss insyn i systemutvecklingen, och någon politisk oenighet har Prot.1985/86:160 inte förelegat om att skulle byggas upp som ett centraltdataregister, Dettautesluter naturligtvis inte att en framtida utveckling kan motivera en '------- vissdecentralisering, men något underlag för överväganden i den riktningen ntngsregisterlag finns intei dagsläget. '"'"" Vad som harefterlystspåsenare tid,bl. a. motionsvägen avAllan vid ett flertal tillfällen, är en författningsreglering av REX.Regeringen har med propositionen om utsökningsregisterlagen efterkommitdetta önskemål. Även generaldirektören för datainspektionen framhöll viden hearing inför utskottet att det enligt hans uppfattning är mycket värdefulltatt det nu blir lagstiftning, särskilt som regeringen i propositionen i storutsträckning har beaktat datainspektionens synpunkter. Regeringens förslag harockså granskats av lagrådet, som inte hade några erinringar emot det. En viktig fråga i det här ärendet är hur omfattande enlagreglering av ett särskilt dataregister bör vara. Grundläggande bestämmelserom ADB-register finns redan i datalagen. Datalagen är således tillämplig på REXredan innan det har meddelats några föreskrifter om detta register. Den blirockså tillämplig på frågor som lämnas oreglerade i utsökningsregisterlagen. Den första saken som tas upp i lagförslaget är registretsändamål. När det gäller register hos myndigheterna vill jag också påpeka attändamålsskrivningen inte alltid är avgörande för hur uppgifterna kan komma attanvändas. En myndighet kan t. ex. enligt offentlighetsprincipen vara skyldigatt lämna ut dataregistrerade uppgifter som inte är sekretessbelagda. Man hardå inte någon rätt att kontrollera vad uppgifterna skall användas till. På liknandesätt kan en myndighet vara skyldig att som en service åt andra myndigheterlämna ut vissa uppgifter som de myndigheterna behöver i sin verksamhet. En ändamålsbeskrivning för ett myndighetsregister kanalltså inte på ett heltäckande sätt ange all tänkbar användning av deregistrerade uppgifterna. Regeringen har insett detta, och i propositionen harändamålsbeskrivningen begränsats till att avse registrets viktigasteanvändningsområden. Jag anser för egen del att detta är riktigt och finner detinte meningsfullt att försöka precisera registerändamålet mera än som hargjorts i lagförslaget. Nästa fråga som behandlas i förslaget är förfoganderättentill registret. Med anledning av vad som sagts i några av de motioner somväckts i anslutning till propositionen vill jag påpeka att man bör skiljamellan tillgång till registret och förfoganderätt över det. Vilka som utöver deregistrerande myndigheterna kan få tillgång till uppgifterna i registretbestäms huvudsakligen av reglerna i sekretesslagen. Som jag sade i frågaom registerändamålet kan både enskilda och andra myndigheter ha tillgång tillregistret i den meningen att uppgifter får lämnas ut till dem. En annan sak än att ha tillgång til registret är att haförfoganderätt över det. Förfoganderätten innebär att man får påverkainnehållet i registret genom att föra in uppgifter i det och göra rättelser m.m. Enligt förslaget skall RSV och kronofogdemyndigheterna ha förfoganderätt.Det innebär också att de blir registeransvariga myndigheter. I en reservation till utskottets betänkande har det sagtsatt RSV:s förfoganderätt bör begränsas. Man vill ha en ordning där RSV kan gå in och 109 ingsregisterlag m. m. påverkaregisterinnehållet när det gäller vissa deländamål men inte när det gällerandra. I anslutning till detta sägs också att RSV:s terminalåtkomst börbegränsas på samma sätt. 1 propositionen diskuteras möjligheten att göra enfunktionell uppdelning av förfoganderätten. Jag hänvisar här till vad som sägspå s. 17 i propositionen. Som jag ser det är det en fördel att någon myndighet harett övergripande registeransvar. Förfoganderätten förde olikakronofogdemyndigheterna har ju förelagits bli begränsad i geografiskthänseende. Genom att RSV får ansvar för hela registret behöver det inte uppstånågra oklarheter för den enskilde när han vill ha ett registerutdrag enligtdatalagen. Han vet också vart han kan vända sig för att få eventuellt felaktigauppgifter rättade. Jag vill framhålla att förfoganderätten för RSVgivetvis inte innebär att verket får göra några andra transaktioner i registretän sådana som är motiverade med hänsyn till verkets uppgifter. Mot den här bakgrunden anser jag att RSV bör gesförfoganderätt till i den utsträckning som har föreslagits i propositionen.Någon begränsning av verkets terminalåtkomst är då inte heller motiverad. Frågan om ADB-teknisk tillgång till registrethar i lagförslaget reglerats i tre olika paragrafer. I de båda förstabehandlas vilka myndigheter som skall ha terminalåtkomst, och i den tredjebehandlas utlämnande på ADB-medium, dvs. magnetband och liknande. Låt mig till en början slå fast att regeringen här harbemödat sig om en betydligt noggrannare reglering än den som presenterades iutredningsförslaget, trots att detta inte mötte några egentliga invändningarunder remissbehandlingen. Låt mig också konstatera att ärendets behandling iutskottet har lett till en längre gående enighet i dessa frågor än som kundeförväntas med anledning av de väckta motionerna. På en punkt finns det dock en reservation. Det gällerterminalåtkomsten för generaltullstyrelsen. Det görs ingen invändning motterminalåtkomsten som sådan, men man vill att den skall begränsas till att avsetullens avräkningsärenden. Jag har redan berört ändamålsbeskrivningen. Den bör enligtmin mening inte ändras, eftersom tullen lika väl som andra myndigheter medbeskattningsuppgifter bör få använda registret. Jag ser heller inte någonanledning till ytterligare begränsning av tullens terminalåtkomst. När jagsäger ytterligare begränsning tänker jag på att det endast ärgeneraltullstyrelsen som avses få en terminal. Från tullens sida hade manönskat att också de regionala myndigheterna skulle få terminalanslutning tillREX. Det kravet har regeringen avvisat. En fråga som har gett upphov till en del diskussion ärhuruvida skall få användas som underlag för kreditupplysningsverksamhet.Jag tror att vi alla kan vara överens om att banker och andra kreditgivaremåste kunna bedöma vilka risker de tar när de lånar ut pengar. Annars skullevårt kreditväsende sluta fungera. En viktig upplysning i det sammanhanget är om någon harbetalningsanmärkningar mot sig. När det gäller obetalda skatter harkreditupplysningsföretagen tidigare fatt samla in uppgifter frånlänsstyrelsernas restlängder. Sedan vihar fått kan man i stället erhålla uppgifterna direkt från RSV. RSV harlöst den här frågan i samråd med datainspektionen, som har gett tillstånd tillatt kreditupplysningsföretagen får hämta uppgifter på magnetband från . Den här ordningen medför flera fördelar, inte minst närdet gäller datakvaliteten på de uppgifter som används i kreditupplysningsverksamheten.Man slipper, för det första, den felkälla som ligger i att uppgifterna samlasin manuellt på en rad olika myndigheter. Man får, fördet andra, inte heller medsådana gäldenärer som betalar först efter en påminnelse från . Ensådan påminnelse brukar sändas ut innan skattefordringen överlämnas förindrivning, och många gäldenärer passar då på att betala. Dessa kommer då intemed i . Utlämnandet av uppgifter från tillkreditupplysningsföretagen sker alltså med datainspektionens tillstånd ochfyller en viktig funktion för vårt kreditväsende. Åndå vill den borgerligaminoriteten i utskottet nu stoppa denna verksamhet. Man vill inte ha någotbemyndigande för regeringen att medge sådan bearbetning av registret som kanbehövas för kreditupplysningsföretagens behov. De borgerliga ledamöterna i utskottet har också begärt enunderrättelseskyldighet i fall där uppgifter från lämnas till andramyndigheter. Denna fråga har diskuterats i propositionen, men finansministernhar konstaterat att den inte kan lösas utan mera ingående överväganden. Jag delar denna uppfattning och vill för egen del påminnaom att har beslutat om en ny förvaltningslag. Enligt dennalag förutsätts en handläggande myndighet informera berörda parter om sådanutredning som den själv tillför ett ärende, bl. a. genom kontakter med andramyndigheter. Den vägen är det alltså sörjt för ett underrättelseförfarande vidinformationsutbyte myndigheter emellan. Därmed är inte sagt att alla problemär lösta. Såsom antyds i propositionen kan en myndighet behövainhämta uppgifter också för annat ändamål än sådan myndighetsverksamhet somregleras i förvaltningslagens bestämmelser. Vad som faller utanför begreppetmyndighetsutövning kan emellertid ofta vara svårt att bedöma. Särskilt gällerdetta om gränsdragningen skall göras av annan myndighet än den som använderuppgiften. En ordning som innebär att en registeransvarig myndighetskall hålla reda på hur uppgifter från registret i varje enskilt fall användsav andra myndigheter skulle därför kunna dra med sig avsevärda tillämpningssvårigheter.Att reglera det informationsbehov som kan finnas genom en bestämmelse iutsökningsregisterlagen är därför ingen bra lösning. Jag föreställer mig attvidare överväganden i denna fråga bör kunna ske inom ramen för DOK;s arbete. Jag har berört de invändningar som gjorts i fråga omden föreslagna regleringen av . Det finns emellertid också någrareservationer som riktar sig mot att vissa frågor lämnas oreglerade ipropositionen. a. har efterlysts bestämmelser om kvalitetsbevakning ochrättelse. Självfallet är det angeläget att innehåller korrektauppgifter. Detta är emellertid lika viktigt när det gäller andra dataregister.Det finns knappast några skäl för att denna fråga skall särregleras just förREX. Utsökningsregisteriag m. m. Som jag har sagt tidigare är datalagen tillämplig påfrågor som lämnas oreglerade i utsökningsregisterlagen. I datalagen finnsbestämmelser om rättelse, och datainspektionen har gett råd om hur dessa skalltillämpas. Dessutom har DOK lämnat ett betänkande som behandlar bl. a.rättelser i dataregister. Vi kan alltså motse att den här frågan snart får enlösning med generell räckvidd på dataområdet. Någon åtgärd från sidakan därför inte anses motiverad . Även frågan om kontroll av indata i är föremål förregeringens överväganden. har nämligen berörtdetta i ett annat betänkande. Redan nu finns bestämmelser om förfarandet vidregistrering av mål i i en särskild förordning . Den kompletteraralltså tills vidare utsökningsregisterlagen på den här punkten. Avslutningsvis, herr talman, vill jag referera tillutskottets betänkande beträffande de frågor om samköming och sårbarhet som hartagits upp i två ytterligare reservationer. Den första frågan har nyligenbehandlats i , och i fråga om dataregistrens sårbarhet finns det nuett utredningsbetänkande som övervägs inom . 107ALLAN (): Jag vill tacka för deerkännsamma ord som han riktade till mig och som gällde mina ansträngningar attfå till stånd en utsökningsregisteriag. Jag vill kvittera hans vänlighet genomatt inte ställa frågor till honom rörande ett och annat i hans anförande ochdärmed försätta honom i den situationen, att man kan komma att tänka på vadhustrun sade till sin man då denne kom sent hem efter ett uppgivet sammanträde:Inga förklaringar! Det bara förvärrar saken. 108 (): Jag vill uppehålla mig vid några avde.punkter som tog upp. Det gäller först och främst rättelse förfarandet, somnaturligtvis är viktigt i ett dataregistersammanhang. Det är rikfigt som StigGustafsson säger, att detta finns reglerat i datalagen. Den har en godtagbarutformning på den punkten. Men fillämpningen är bristfällig det är inte baramin uppfattning, utan den delas av JO, JK och DOK -och det gäller särskiltbeträffande . Datainspektionen har satt i gång ett särskilt rättelseprojektför att man skall råda bot på detta, och man har utfärdat allmänna råd för bl.a. och kronofogdemyndigheterna. har i sin tur utfärdatinterna rekommendationer på grundval av RSV:s allmänna råd. Det är tacknämligt,men här finns fortfarande brister, framför allt med tanke på att rättelseförfarandetär relativt långsamt. Lösningen på detta problem vore att man fråndatainspektionen utfärdade en föreskrift. Min fråga till ärdärför: Tycker också Sfig att en lämplig lösning vore attförfarandet skärptes genom en datainspektionsföreskrift? har dispositionsrätt till hela registret,trots att departementschefen säger att egentligen inte bordeha annat än centrala administrativa uppgifter. Mot den bakgrunden tycker jagdet är logisktatt tänka sig, att när och om får nya, rent exekutionsrättsligaarbetsuppgifter, då är det att ompröva lagen och möjligen geriksskatteverket en större förfoganderätt. Låt mig slutligen säga att det enligt min mening är litetförbluffande att man i utskottsmajoriteten har så väldigt bråttom att införa derättigheter som staten nu skaffar sig genom utsökningsregisterlagen, medan mandäremot gärna dröjer och avvaktar när det gäller de skyldigheter att värna omett integritetsskydd för den enskilde som staten rimligen borde ha. Då är detinte så bråttom, utan då skall man avvakta DOK. Jag tycker att detta interiktigt stämmer. Med en annorlunda och starkare politisk vilja hade man kanskenått något längre när det gäller integritetsskyddet. Utsökningsregisteriag m. m. 109STIG (): Mycket kort: De talare som har yttrat sig härhar framhållit att oppositionen i stort sett inte har några invändningar. Dettycker jag är ett mycket bra betyg för att komma frän den borgerliga sidan. Detär alldeles självklart att det finns värderingsfrågor här som vi alla inte kanvara överens om. Jag vill bara konstatera att lagrådet, som man annars frånoppositionens sida så gärna åberopar, har lämnat propositionen helt utananmärkningar. Det tycker jag är ett mycket gott betyg på den här produkten. 110 (); I det anförande som jag höll i går - jag ärmedveten om att det var sent - sade jag att detfanns fem synnerligen viktiga punkter som man kunde ha invändningar mot. Dethade legat nära till hands att möjligen hade ställt upp pånågon av dem, och jag vill fråga så här: Ställer och socialdemokraterna upp på ennoggrannare in-data-kontroll? Ställerman upp på en bredare aviseringsplikt? Ställerman upp på en förbättrad rättelserutin? Ställerman upp på en begränsad försäljningsverksamhet? Möjligenär frågorna svåra, men svaret kan bli ja eller nej, . 111 (): Jag ber bara att få hänvisa till mittanförande, där finns svaren. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 3 a(ersättningar för skador vid översvämningarna ) Utskottets hemställan bifölls med 268 röster mot 54 förreservationen av i och . Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Prot.1985/86:160 betänkande 23 3 juni1986 Utskottets hemställan bifölls med174 röster mot 148 för reservationen av DorisHåvik m. fl. Mom. 1 (entillfredsställande transportförsörjning för m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 303 röster mot 15 förreservation 1 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3 (riktlinjer för fastställande av taxor iGotlandstrafiken) Förstbiträddes reservation 3 av och med 46 röstermot 15 för reservation 4 av . Härefterbiträddes reservation 2 av och Nyvall med45 röster mot 43 för reservation 3 av och Hansson.234 ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 218 röster mot45 för reservation 2 av och . Mom. 5 (ökad konkurrens i Gotlandstrafiken) Först biträddes reservation 5 av m. fl. med160 röster mot 15 för reservation 6 av . 145 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 163 röster mot158 för reservation 5 av m.fl. () anmälde att han ikontrapropositionsvoteringen avsett att avstå från att rösta men markerats haröstat ja. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 (ändring i 16 § körkortslagen) Utskottets hemställan bifölls med 245 röster mot 75 förreservation 1 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 Utskottes hemställanbifölls. Mom. 3 (ändring i 23 § körkortslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avRolf Clarkson m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (införande av en 47 a § i körkortslagen) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 4 av m.fl. - bifölls med acklamation.114 Lagutskottetsbetänkande 36 PrO1.1985/86:160 Mom. 2(framtida decentralisering av REX-systemet) - Utskottetshemställan bifölls med 278 röster mot 44 för reservation 1 av ' Mom. 3 (förfoganderätt över ochterminalåtkomst fill utsökningsregistret) Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot 158 förreservation 2 av m. fl. Mom. 5 (generaltullstyrelsens terminalåtkomst) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avPer-Olof m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (uppgifternas tillförlitlighet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avPer-Olof - bifölls med acklamation. Mom. 8 (utlämnande av uppgifter ochunderrättelseskyldighet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avPer-Olof m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 11 (samköming av personnummerbaserade ADB-system) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avMartin och - bifölls med acklamation. Mom. 12 (säkerhetsåtgärder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avMartin och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 6 § Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättasvid morgondagens sammanträde. 7 § Upplästes följande inkomna skrivelse; Undertecknad avsäger sig härmed uppdraget som ledamot avSveriges riksdag fr. o. m. augusti månads utgång. den 3 juni 1986Egon Denna avsägelse godkändes av kammaren. Prot.1985/86:160 8 § Anf. 3 juni1986 På morgondagens föredragningslistaupptas socialutskottets betänkande 28,socialförsäkringsutskottets betänkande 22 samt socialutskottets betänkanden30,31 och 29 i nu angiven ordning främst bland två gånger bordlagda ärenden. 9 § Anmäldes och bordlades betänkanden 1985/86:29Kommunalekonomiska frågor (prop. 1985/86:100 delvis) 1985/86:30 De allmännariktlinjerna för den ekonomiska politiken och för budgetregleringen m. m.(prop. 1985/86:150 delvis och 1985/86; 100 delvis) 1985/86:33 Uppskov medbehandlingen av vissa ärenden /86:34 Sparande (prop. 1985/86:150 delvis) 1985/86:38 Vissainkomstförstärkningar på statsbudgeten, m.m. (prop. 1985/86:140) 1985/86:50Vissa skatteförenklingar m. m. 1985/86:150 delvis) 1985/86:51 Överenskommelse medDanmark om beskattning av s. k. gränsgångare, m.m. (prop. 1985/86:174) 1985/86:52Uppskov med behandlingen av vissa ärenden 1985/86:24 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden 10 § Kammaren åtskildes . Förteckningöver talare Prot. (Siffrornaavser sida i protokollet) 1985/86 160 vice talmannen 116 ,() 28, 30 ,, i () 51, 60, 61, 67, 70, 84, 88, 93, 97 , (vpk) 56,60, 61, 68, 70, 85, 87, 95, 98 , () 35 , () 41,43, 45, 46 , () 10, 16, 17, 21, 23, 26 Brunander, () 75, 84,87 Chrisopoulos, (vpk) 39, 40 , () 112 , () 100 , () 73, 86, 88 , () 30, 32, 38, 39Gärd, () 34 , () 108, 113 , , statsråd24, 27 , Bo (vpk) 13, 16, 17, 21, 27, 28 , () 37, 39Jonasson, () 102 Kindbom, () 106 ,, jordbruksminister 89, 96, 99 Lönnqvist, () 61, 68, 70 Molén,() 100 , () 112, 113 , ()47, 66, 69, 94, 98 , Hans, i (vpk) 78 , ()54, 67, 95 Rönnung,() 17, 22, 23, 29, 32, 33, 42, 43 , () 81, 86, 89Sundberg, () 3, 20, 22, 26, 40, 41 , () 36 ,() 32, 33 , () 102 , () 44 ,() 7, 15, 16, 21, 23, 26, 44, 46 Virgin, () 71