prot · G90919 · 1985-12-31 00:00:00 — Tänk, jag tror faktiskt att det t. o. m. på arbetsplatserdär man har en väl fungerande skyddsombudsorganisation kan förekomma att enenskild anställd utsätts för mobbning av sina arbetskamrater, utan attskyddsombudet i det stycket fungerar som garanti mot mobbning. Skyddsombudetser företrädesvis på andra skyddsföreskrifter än dem som har att göra medmänniskors relationer till varandra. Det gäller att upprätta respekt mellanmänniskor, och det gör vi bl. a. genom att se till att vår skola respekteraralla sina elever och ger åt alla elever de kunskaper och färdigheter someleverna har rätt att få i skolan. Det är ett sätt att stärka elevernassjälvkänsla och att motverka mobbning. Det här är ett viktigt problem, ochvi går in på aUa områden där man kan gå in. Jag har talat om behovet av endjupare analys men har då i första hand inte syftat på en vetenskaplig analys.Jag har talat om den analys som föräldrar, elever och lärare kan göra viddiskussionerom mobbningsföreteelser; genom att fundera över orsaker, genom attanvända sitt eget förstånd, sitt eget omdöme och sin egen förmåga till samtalför att lösa problem som finns mellan individer och som inte alltid kan lösasgenom att de görs till stora problem som skaH av delegationer - hurförtjänstfulla delegationerna än må vara. 18BJÖRN (vpk): Det var ju tråkigt att de tre fyra konkreta insatser, som jag tänkte att vi kunde diskutera,som larviga. Det är faktiskt första gången som jag i har fått höraatt det är larvigt att ta upp konkreta frågor, men det kan kanske bero på attjag här inte rör mig så mycket på det statliga planet som . Omåtgärder mot mobbning i skolan , att det finnsproblem med skyddsombudsverksamhet. I en artikel i i kan man läsa om detta. Men därför behöver man väl inte ta förslaget ifråga med en klackspark. Jag tror att många människor som på ett eller annatsätt berörs av problemet eller engagerar sig, som och jag t.ex., tycker att det vore mycket bra, om det ginge att konkret diskutera olikaåtgärder också i den här församlingen. Även jag tycker att manskall lita på människors förstånd och omdöme. Detfinns andra saker inom utbildningspolitikens ansvarsområde som man kan börjafundera över efter att ha tagit del av professor undersökning. Detligger kanske inte riktigt på bord, eftersom det gällergymnasieskolan. Här ser vi en utveckling mot matematikgymnasier ochspråkgymnasier. Vad är nästa steg, kemigrundskola? Vad händer med dem som intefaller inom duktighetsramen i den skolan? Detta är i alla fall någonting somberör , Detär tråkigt, herr talman, att inte vill diskutera konkretaåtgärder. Jag är i motsats till honom villig att i denna talarstol diskuterakonkreta förslag. Om jag, när jag beträffande tillsättandet av en parlamentariskskoldelegation sade att detta inte är det mest konkreta och handfasta som mankan göra mot mobbning, förolämpade , ber jag om ursäkt. Det varinte min mening att förolämpa. Jag tillät mig bara påpeka att det kanske intevar det mest konkreta bidraget när det gäller att lösa ett så viktigt och svårtproblem i den svenska skolan. Jagtillät mig att påpeka att mobbningen förekommer mellan individer och att denbl, a, kan ha att göra med att vi i samhället har en människosyn som intealltid bygger på respekt för varje människas lika värde. Detta är alltså ettskäl för mig att så starkt betona jämlikhetssträvandena som en förutsättningför att man skall kunna undanröja mobbningen. Det var ett mycketväsentiigt inslag i mitt interpellationssvar. Jag beklagar om noterade det. Jagtycker att det som regeringen gör, och det som vi generellt kan göra pånationell nivå för att minska mobbningen, är sådant som syftar till att på olikasätt stärka skolans kvalitet. Dit hör kultursatsningar, insatser på lågstadietoch kampen mot utslagningen på högstadium. Jagblev litet häpen när jag häromsistens läste en intervju i en tidning, I dennaintervju framhöll en rektor att det förhållandet att regeringen nu har uttalatatt skolan faktiskt måste se till att alla dess elever nås av kunskaperna ökarmobbningen, eftersom elever tidigare kunde flyta med utan att lära sig någotoch utan att behöva känna att de inte visste något. När man nu förutsätter attalla elever faktiskt skall få del av kunskaperna blir de som har det svårtmobbade. Dennaförenklade syn skakade mig en smula. Men det leder mig också till slutsatsenatt det handlar om att man ute i varje enskild skola måste föra en intensivdiskussion där man tar upp mobbning och brännmärker varje uttryck för mobbningmellan elever och att man i övrigt noga söker analysera och diskutera i denlilla gruppen, inte .enbart i forskargruppen. 20 (vpk): Jag delar jämlikhetssträvanden när det gäller densvenska . Från vpk:s sida var vi överens med regeringen om deövergripande målen för verksamhet. Vi har t. o, m, slagits fördessa här i så sent som , t, ex, i fråga om likvärdighet. Detvar bra att sade att det här problemet kan lösas även inom enliten grupp. När jag fick svaret blev jag litet oroad över de ytterligare utredningarsom det talas om. Det är väl inte fråga om vetenskapliga utredningar - sådanafinns det en rädda av. Jagförväntar mig mycket av de uppföljningar som nu annonserar. Jaghoppas att de små grupperna - var de nu må uppträda, i kommuner eller på någotrum på - har frågan om bildning som en livslångprocess som ledstjärna. Om detta får vara ledstjärna eller utgöra en grund attstå på kan man kanske motverka den elitism som man upplever i samhället i dag.Denna elitism slår naturligtvis igenom på skolans område, men i den insändaresom jag citerade pekar man även på företeelser utanför skolans område sompåverkar människor i skolan, t. ex. sagohjältar och föreställningar om att manskall vara vacker. Jagställde några konkreta frågor, t. ex. om kunde tänka sig attanvända en del av de medel som frigörs när elevantalet sjunker för att lärarnaskall kunna ta del i arbetet med att motverka mobbning och så att man även kananvända skollokaler. Ett uppslag som man har fört fram i en del undersökningar,inte bara i den senaste utan även i andra tidigare undersökningar, är att detskulle vara bra om lärarna t. ex. kunde vara med eleverna ute på raster mer änvad som är fallet . Jag kan tänka mig att det kostar några tusentalkronor, men vad är det mot det faktum att 5 000 färre elever skulle må dåligt iskolan? Jag vill egenthgen inte ha någon polemik om detta. Vad jag skulle viljaär att vi kunde fortsätta den här debatten. Det skall vi också göra ochdiskutera olika konkreta saker. Skoldelegation var en sak som jag tog upp,ytterligare medel en annan, betygens inverkan ytterligare en, osv. Omåtgärder mot mobbning i skolan Att mobbningsfrågorna kommer att bli föremål för en omfattande fortsattdiskussion är och jag överens om. När jag talar om behovet aven fördjupad analys syftar jag - det vill jag gärna upprepa och understryka -inte primärt på att inrätta ett antal forskningsprojekt vid våra universitet,utan jag talar om den analys som föräldrar, elever och lärare tillsammans kangöra vid föräldramöten och andra skolsamman-komster, där man faktiskt gårigenom och diskuterar vad det är som gör att barn mobbas i skolan. Det somkrävs för att motverka mobbning är inte heller, som jag ser det, i första handsärskilda anti-mobbningslärare som är verksamma i skolan, utan det gäller attlåta skolan genomsyras av en respekt för varje enskUd elev som kommer dit,respekt för varje elevs rätt att ta del av det som skolan har att erbjuda. Detbehöver faktiskt inte vara en konflikt med vare sig idrottsgymnasier ellermusikgymnasier. Det är tvärtom så att den skola som vågar möta också den somhar svårt för att lära med Prot.1985/86:17 24oktobera985 Omtvångsarbetet i , m. m. förväntningen att hanfaktiskt vill lära och med erbjudandet att skolan skall hjälpa honom att lärasig motverkar faktiskt på ett bättre sätt varje mobbningstendens. Det skall vipå olika sätt söka understödja och medverka tUl att skolan kan göra. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 § Svar påinterpellation 1985/86:3 om tvångsarbetet i , m. m. har frågat utrikesministern vilka garantierregeringen har för att tvångsarbetet upphör i skogen i anslutning till . Hon har också frågat vilka besked regeringen fått beträffandetidpunkten för tillbakadragandet av de vietnamesiska trupperna från ,EnHgt fastställd ärendefördelning är det jag som skaH besvara interpellationen. Arbetarnai skogsdelen av projektet lever under materiellt svåra förhållanden. De verkarpå en arbetsmarknad där individens valfrihet är starkt begränsad. Den svenskaregeringen är anglägen att såväl arbets- som levnadsförhållandena blir bättreför människorna i , bl. a. för dem som arbetar vid Vinh Phu-projektet.Vi har därför också krävt att verkar för att förbättrasituationen för skogsarbetarna. Sådana krav har stäHts muntligt bl, a, underdåvarande utrikesminister besök i och skriftligtbl, a, vid förhandlingarna , om utvecklingssamarbete skall en vietnamesisk rapporti dessa frågor presenteras för , Rapportenskall redogöra för de åtgärder och förbättringar som vidtagits förskogsarbetarna rörande anställningsvillkor, rekryteringsformer och materiellaförhållanden. Undervåren 1986 kommer att ta ställning till om genomförda och planeradeförbättringar för skogsarbetarna är tillräckliga för att fortsatt svenskt stödskall kunna utgå till skogsdelen av Vinh , Sverigehar fortlöpande kontakter med i syfte att förbättra skogsarbetarnasvillkor. Från vietnamesisk sida har beslut fattats om att gradvis införaändrade tjänstgöringsvillkor. Dessa innebär avsevärt kortare tjänstgöring iskogen och medger att den anställde kan avbryta tjänstgöringen. Regeringensintryck är att den vietnamesiska regeringen tar denna fråga på stort allvar ochatt skogsarbetarnas situation fått hög prioritet. Beträffandeden vietnamesiska ockupationen av har regeringen tidigare redovisatatt både i FN och direkt till den vietnamesiska regeringen framförtkravet att alla främmande trupper måste lämna och att detkampucheanska folket självt måste få bestämma sin framtid. Viddet indokinesiska utrikesministermötet deklarerade Vietnamsregering att hemtagningen av vietnamesisk trupp skall fortsätta steg för stegoch vara slutförd , fortsätter liksom i tidigare kontakter medVietnam att understryka kraven på att alla främmande styrkor skalllämna . Anf.23 (): Jag skall be att få tacka statsrådet för svaret på min interpellation. Attjag tagit upp frågan om tvångsarbetet i nu har att göra med riksdagenssommaruppehåll. Det var med bestörtning och häpnad som jag och många med mig ijuni av massmedia blev informerade om att regeringen hade ingått ett nyttfemårigt biståndsavtal med utan att den fåttgarantier om att tvångsarbetet för de 17 000 kvinnorna i skogen hade upphört.Regeringens agerande i den här frågan är desto mer anmärkningsvärt som mandessutom körde över , som i ett försök att morska upp sig tillförmån för de tvångsarbetande kvinnorna hade föreslagit ett ettårigt avtalbeträffande skogen. Inte ens denna markering gentemot vietnameserna orkaderegeringen med. Nuberättar statsrådet i sitt svar till mig om materiella förbättringar för kvinnorna, förlängd semester osv. Det är glädjande och positivt, men frågan kvarstår: Har tvångsarbetet upphört? Är kvinnorna fria att återvända till sina hem utan fruktan för repressalier? På denna punkt är statsrådet vag och använder omskrivningar. Och jag tror tyvärr inte hon kan vara annat. Tvångsarbetet har inte upphört. Vi har inte fått några garantier för detta. Jag citerar en av raderna i statsrådets svar till mig: "Regeringens intryck äratt den vietnamesiska regeringen tar denna fråga på stort allvar ", Densvenska regeringens flathet inför vietnameserna är sådan - inte ens denna frågaom tvångsarbete, en skamfläck för svensk biståndspöHtik, har man orkat med attlösa, har i en tidningsintervju förklarat att hon i biståndspohtikensärskilt vill uppmärksamma kvinnornas situation. Jag önskar henne varmt lyckatill i den strävan. Se då till att kvinnorna i skogen i löses från sitttvångsarbete och får återvända till sina hemorter! Då gör statsrådet enbehjärtad gärning, som tar bort en skamfläck för svenskbiståndspolitik. Jag menar att den socialdemokratiska regeringens behandling av Vietnambiståndetär en skandal, arbete till förmån för demokrati och mänskliga fri- ochrättigheter skadas av hållningslösheten i fråga om Vietnambiståndet, Sverigesviker i de demokratiska och folkrättsliga värden som vi i andrasammanhang vill försvara. Omtvångsarbetet i , m. m. Överläggningen var härmedavslutad. Om katastrofbistånd till , m. m. 7 §Svar på interpellation 1985/86:11 om katastrofbistånd till , m.m. har ställt följande frågortill utrikesministern; 1, Avser utrikesministern att tanågot initiativ för att samordna den svenska trähusindustrins resurser för att ta fram bostäder för katastrofsituationer? 2, Kommer arbeteatt startas för att ta fram en lämplig husmodell för sådana situationer? 3, Kan kreditfrågani så fall lösas inom ramen för katastrofbistånd? 4, Vilkaytterligare svenska initiativ kan förväntas för att mera långsiktigt öka densvenska hjälpberedskapen inom just bostadssektorn? Enligt fastställd ärendefördelningär det jag som skall besvara interpellationen. Innan jag besvarar frågorna vill jag kortfattat redovisaprinciperna för katastrofbiståndet, som är en del av bistånd tillu-länderna. Katastrofbiståndet är avsett för hjälp åt människor somdrabbats av naturkatastrofer - exempelvis torka, jordbävningar ochöversvämningar -eller väpnade konflikter mellan länder eller inom det egnalandet. Katastrofmedel kan vidare användas som extrabistånd till länder somerhåller långsiktigt svenskt utvecklingsbistånd och vilkas försörjning ochutveckling hotas av oförutsedda händelser. Ett allt viktigare användningsområdeför katastrofhjälpen är åtgärder för att förhindra och förebygga katastrofsituationer.Jag tror att vi alla, som bevittnar den svälttragedi som drabbar stora delar avAfrika, kan instämma i att katastrofinsatser som syftar tilllivsmedelsproduktion för överlevnad måste ha högsta prioritet. Huvuddelen av katastrofbiståndet lämnas i form av bidragtill insatser som genomförs av svenska enskilda organisationer, exempelvis Rödakorset, de stora kyrkliga hjälporganisationerna och Rädda barnen. Härutöverutgår bidrag för angelägna och internationellt samordnade insatser genom olikaFN-organ, främst FN:s flyktingkommissarie, och (WFP), Bidragen utgår i form av kontantstöd eller varor förhjälpinsatser som den aktuella organisationen utformat i samråd med dendrabbade befolkningen eller deras företrädare. Varorna utgörs i regel avlivsmedel - såsom vete eller vegetabilisk matolja -, lastbilar för livsmedelsdistribution,mediciner, tält och filtar, SIDA och , som berederansökningar om katastrofbistånd, har ett mycket stort förtroende förorganisationerna och har därmed sällan anledning att ifrågasätta programmensinnehåll, har från katastrofanslaget bidragit med3,5 milj, kr, för insatser i genom Röda korset, ochTältmissionen, Beredskap finns för ytterligare svenska katastrofbidrag för iförsta hand rehabiliteringsinsatser. Frågan om användning av biståndsmedel försvensktillverkade trähus har aktualiserats vid tidigare jordbävningar, SIDA dessa tillfällen uppvaktats av trähustillverkare som - delvis mot bakgrundav en vikande hemmamarknad - önskar erbjuda sina produkter. Eftersom de stora internationella hjälporganisationernainte inkluderat importerade trähus som en prioriterad produkt ikatastrofsammanhang, fann SIDA skäl att genom en särskild studiekartlägga såväl eventuellt behov som utbud av ändamålsenliga nödbostäder.Utredningen grundades på enkäter med svenska och internationella enskildahjälporganisationer, berörda FN-organ och myndigheterna i vissakatastrofdrabbade . Denna studie rekommenderar inte produktion avnödbostäder avsedda för export till vid katastrofsituationer. Mot bakgrund av utredningen och senare erfarenheter frånkatastrofhjälpen finns det inte förutsättningar att inom ramen för denna ökaanvändningen av trähus eller att långsiktigt bygga upp en särskild beredskaphärför. Visst behov kan dock föreligga av enkla importerade hus, exempelvis försjukvård och administration eller som förråd, I den mån de aktuellahjälporganisationerna skulle inkludera sådana hus i sina framställningar kansjälvfallet användning av katastrofmedel komma i fråga. Jag vill i sammanhanget erinra om de åtgärder som harvidtagits för att stimulera en ökad trähusexport, i enlighet med regeringensproposition /84:168 om exportfrämjande verksamhet. Knutet till Sverigesexportråd har bildats ett särskilt organ - Svensk bygg- och energiexport - meduppgift att främja bl, a, svensk export inom trähusbranschen. Under det förstaverksamhetsåret har insatser inom trähussektorn prioriterats särskilt. Om katastrofbistånd till , m. m. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar, 25 (vpk): Jag vill försttacka statsrådet för svaret. Det är svårt att resa allvarliga invändningar motinriktningen av ett katastrofbistånd, allra helst som behoven vid sådanatillfällen är så stora. Men statsrådets svar är på en punkt intetsägande, SIDA hartydligen gjort en studie för att få fram behovet av nödbostäder. Dennastudie ledde inte till någon rekommendation om tillverkning av katastrofhus förexport till . Vad bestod hindren i? Var det transportproblem? Fanns detotiHräckliga medel för ändamålet? Vilka skäl SIDA än har haft för sinaställningstaganden bör de öppet redovisas. Mot bakgrund av detta ställer jag frågan till statsrådetLena : Vilka faktorer i SID A-undersökningen ledde fram tillbeslutet att inte rekommendera produktion av svenska nödbostäder för exporttill katastrofområden? Statsrådet avrundar sitt anförandemed att något beröra vad som gjorts för att främja svensk export av trähus. Jagavser inte att fördjupa mig i de problemen, trots att hela trähusbranschen iSverige är hotad. De hittillsvarande samhällsinsatserna för exportfrämjandeåtgärder är helt otillräckliga. Men de faller utom ramen för denna debatt. Den studie som har gjorts inom SIDA ärnaturligtvis offentlig, så den kan få del av. SIDA drar sinslutsats efter att Omkatastrofbistånd till , m. m. ha lyssnat till dem somverkligen är inbegripna i olika typer av katastrofbistånd. Denna slutsats äratt det är de fattigaste befolkningsgrupperna som drabbas allra värst vidkatastrofer. Många av dessa människor bor i utsatta områden och normalt imycket nödtorftiga bostäder, oftast tillverkade av lokalt producerat, billigtbyggnadsmaterial. Det är sådant byggnadsmaterial, exempelvis korrugerad plåt,cement, lera, spik och gångjärn, som efterfrågas och behövs vidåteruppbyggnadsarbetet. Importerade trähus, även mycket enkla sådana, är ettofta orealistiskt alternativ, såväl för de drabbade som för dehjälporganisationer som med knappa resurser skall finansiera hjälpen. Jaghåller gärna med om att vi i har en fin fabrikation avträhus, och jag hoppas att de svenska tillverkarna skall finna exportmarknader.Jag tror dock inte att det i särskilt hög grad kommer att kunna ske inom ramenför katastrofbistånd. 27 (vpk): Det är alltså dedrabbade folkens enorma fattigdom, deras små möjligheter att ha den standardsom det här ändå är fråga om, som är orsaken. Det blir slutsatsen om man drarut kontentan av senaste inlägg. Men det är ingen direktkonkret upplysning om varför man inte tog in tillverkning av svenskanödbostäder för export tiH i programmet. Med hänsyn till det emotserjag att få del av SIDA;s fullständiga rapport i frågan. Överläggningenvar härmed avslutad, 8 § Föredrogs ochhänvisades Propositionerna 1985/86:30 till justitieutskottet /86:40 tillsocialutskottet 9 § Anmäldes och bordlades 1985/86:23 Ändring ibrottsbalken m, m, (företagsbot) 1985/86:27 Lag omobHgatorisk kontroll genom teknisk provning m, m, 1985/86:34 Ändring i lagen(1957:577) om prästval 1985/86:35 Ändring i lagen(1976:666) om påföljder och ingripanden vid olovligtbyggande m, m, 1985/86:36 Avgifter för granskning av filmer och videogram m. m,1985/86:37 Registrering i vissa fall av beslut enligt ledningsrättslagen (1973:1144)och anläggningslagen (1973:1149) 1985/86:38 Vissa socialförsäkringsfrågor1985/86:41 Tulltillägg 1985/86:43 Avgifter förålders- och förtidspensionärer vid sjukhusvård m, m, 1985/86:44 Ändring ibyggnadsstadgan (1959:612) 1985/86:45 Schablonavdrag för egenavgifter iinkomstslaget tjänst, m.m. 1985/86:46 Lotterivinstskatten /86:48 Medel för avhjälpande av fukt- och mögelskador i småhus, m. m. 1985/86:49Fortsatt giltighet av lagen mot skatteflykt Prot, 1985/86:19 1985/86:52 Förbud mot införsel av jordbruksvaror frånSydafrika, m, m. Om katastrofbistånd till , m. m. 10 § Anmäldes och bordlades Redogörelse /86:5 förvaltningskontors redogörelse för verksamhetsåret 11 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1985/86:66av m.fl. 1985/86:68av m.fl. 1985/86:69av m.fl. 1985/86:73av m.fl. 1985/86:77av och 1985/86:78av . m.fl. 1985/86:79av . m.fl. 1985/86:80av m.fl. Förslagtill ny plan- och bygglag (prop. 1985/86:1) 1985/86:81 av m.fl. Förslag till lag om exploateringssamverkan, m. m. (prop.1985/86:2) 1985/86:82 av och 1985/86:83av m.fl. 1985/86:84av m.fl. 1985/86:85av m.fl. 1985/86:86av och 1985/86:88av m.fl. 1985/86:89av m.fl. 1985/86:91av . m.fl. 1985/86:93av m.fl. Förslagtill lag om hushållning med naturresurser m.m. (prop. 1985/86:3) 1985/86:94 av andre vice talman m. fl. 1985/86:96av och i 1985/86:97av m.fl. 1985/86:98av m. fl. Lokaliseringav kemikalieinspektionen (prop. 1985/86:19) Prot.1985/86:19 12 § Anmäldes och bordlades 1985/86:1Vilande grundlagsändringar m.m. 1985/86:2 Justitieombudsmännensredovisning av sin verksamhet till 1985/riksdag 1985/86:2Allmän fastighetstaxering uppdelad på skilda år för olika fastighetstyper1985/86:3 Utvidgning av schablonmetoden vid bostadsbeskattningen 1985/86:2Ändring i resegarantilagen (prop. 1984/85:214) 1985/86:3 Näringsidkares rättatt sälja saker som inte har hämtats (prop. 1984/85:210) 1985/86:1Villkoren för obduktion 1985/86:2Vissa socialtjänstfrågor 1985/86:3Vissa bidrag från allmänna arvsfonden 1985/86:2 En ny namnlängd i almanackan 13 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1985/86:38av () till finansministern om beskattningen avgemensamhetsanläggningar; Förnyelse och underhåll avbyggnader och anläggningar är viktigt. Det får inte försvåras av samhället. Förnyelsearbetetbör i stället underlättas för att grundinvesteringarnas värden inte skall gåförlorade. Det gäller inte minst de betydande kapitalmässiga värden som finns ide gemensamhetsanläggningar inom storkvarter som tillkommit och förvaltas genomden nu gällande anläggnings- och samfällighetslagstiftningen. De beskattningsregler som gäller utgör en hämsko påsamfällighets-föreningarnas benägenhet att fondera, vilket gör att planeringför underhåll och förnyelse uteblir. För en samfällighetsförening, som förvaltar engemensamhetsanläggning till vilken är anslutna schablonbeskattade en- ochtvåfamiljsfastigheter, gäller följande i beskattningshänseende. Principen för såväl inkomstbeskattning somförmögenhetsbeskattning av gemensamhetsanläggningen är att beskattningen skerhos delägarna. lighetsföreningenär således inte skattesubjekt och därmed inte heller skyldig att betala skatt.Om de fastigheter som är anslutna till en gemensamhetsanläggning till 90 %eller mer utgör småhusfastigheter som schablonbeskattas, ingår värdet avgemensamhetsanläggningen i det taxeringsvärde som åsatts fastigheterna.Eftersom taxeringsvärdet ligger till grund för inkomstbeskattning av varjedelägarfastighet enligt en schablon, betalar varje delägare inkomstskatt försin andel av gemensamhetsanläggningen. Delägarna får härvid göra avdrag för sinandel av eventuell ränta som föreningen betalar med anledning av exempelvisupptagna lån. andra tillgångar än själva anläggningen, t. ex.fonder, skall värdet av dessa tillgångar och den avkastning som föreningen fårfördelas på delägarna för att beskattas hos dem.