prot · G90987 · 1985-12-31 00:00:00 — Sedan skall dessa arbeta och spara mer,och skall det så att säga droppa ned litet välstånd på de fattiga.Nu känner vi igen er. Detta har vi hört . På den punkten hardebatten varit utomordentligt klargörande. Detta är alltså vad det är fråga om. Man skall skapatillväxt genom lägre förmögenhetsskatt och genom skattesänkningar på 20 000 kr.för dem som tjänar . har samma uppläggning. Både BengtWesterberg och säger att har så höga skatter attfillväxten hämmas här. Vi skulle ha västvärldens lägsta tillväxt i är. Men under de fre föregående åren hade vi den högsta tillväxten iVästeuropa trots dessa höga skatter. Jag tycker att borde vara någotförsikfig när han påstår att vår lilla omsättningsskaff på driver utaktiespekulanterna från börsen. Har inte noterat yran på börsensom nu pågått ? Har inte han noterat att i stället för att drivamänniskor frän aktiemarknaden dras till aktiemarknaden en hel del människor, endel som egentligen kanske inte borde vara där? Så fördelaktig är tydligensituationen för aktiespekulanter i . Jag håller med om att regering och riksdaginte kan sitta overksamma . Får vi inte fram en självsaneringpå aktiemarknaden, mäste vi försöka se vad vi kan åstadkomma med lagens hjälp.Sedan säger att man i - jag förmodar att det ärden nya linjen i , småfolkets parti - är så bekymrad över denkraftiga kursuppgången på börsen. Varför vill då offra 1 miljardkronor i sänkt skatt på aktier, arv och förmögenheter? Om något skulleytterligare öka kursuppgången, så skulle naturligtvis skattesänkningar på Imiljard för dem som arbetar med aktier göra det. har kommit iotakt med sin krisgrupp, eller vad det nu heter. De motioner som liggerborde sättas i en tuggapparat och göras om nu när man har fått nya riktlinjeroch skall bli folklig och jämlik. Då duger inte dessa förslag. för fram en tes som kommunisternalyckligtvis är alldeles ensamma om i riksdag. Han hävdar aff vi istort sett skulle kunna konfiskera det svenska näringslivets vinster ochanvända dem för mafsubven-fioner, barnbidrag och allting som kommunisterna villlova ut till svenska folket. säger att det är löntagarnaspengar, för dem har de arbetat ihop. Men, , vad hände de år dåvinsterna i svenskt Debatt med anledning av rapport om levnadsförhållandena iSverige Prot.1985/86:87 näringsliv sjönk fill botten, när företagen slogs ut och 35000 människor 26februari 1986 förlorade sitt jobb bara i industrin ? Ja,löntagarna fick inte högre , j f j , reallönerdärför att vinsterna sjönk. Tvärtom, det var av rapport om levnadsförhållandena i somreallönerna också sjönk. Det som har hänt nu är att vinsterna visserligen harstigit, men reallönerna har åtminstone hållits oförändrade och kan stigaganska betydligt, som vi har fått 100 000 nya jobb i , Visst kanvi ta bort vinsterna och dela uf dem kortsiktigt, men kommerhundratusentals människor att vara utan jobb och svenskt näringsliv gå i kvav, vill veta vad vi skall göra motarbetslösheten, särskilt ungdomsarbetslösheten. Han hävdar aff - det har hanrätt i - arbetslösheten har spelat en stor roll för det som har hänt medmänniskornas inkomster. Men minst lika väsentligt som arbetslösheten under degångna åren har varit det förhållandet att hela ökningen av sysselsättningen iSverige utgjordes av deltidsjobb. Det kom inte tillett enda nytt heltidsjobb. Det betyder att åtminstone 100 000 människor,framför allt kvinnor, tvangs att ta deltidsjobb fastän de inte ville ha detutan ansåg att de behövde jobb pä heltid. har vi fått 100 000 nyajobb i , Det intressanta är att alla dessa jobb är på heltid. Vi vet -det kan vi se i statistiken - att en rad hushåll fått en väsentligt förbättradinkomstsituation därför att man har kunnat gå över från deltid till helfid. Medden förbättring av arbetsmarknadsläget som pågår och med den ökning avsysselsättningen som vi nu har kommer arbetslösheten att fortsätta att trängasundan. frågar vidare om jag är intresserad av tankenatt sänka arbetsgivaravgiften för ungdomar. Jag antar att det gäller allaungdomar. I varje fall är det en mycket dyr metod, kanske är det en felaktigmetod, men det utesluter naturligtvis inte att man kan behöva studera den. Jagtror nämligen att risken är att vi låser fast ungdomar i låglönejobb, medfortsatt dålig utbildning, att vi missar chansen att ge dem bättre utbildningoch bättre arbetslivserfarenhet sä att de den vägen kan leva bättre årenframöver, inte genom en tillfällig subvention som sedan kan skapa svårigheter. Slutligen, herr talman! Vi är alla på det klara med.hoppas jag, att den faktor som kanske har orsakat de största skadorna när detgäller fördelningen av inkomster och förmögenheter i ärinflationen. Inflationen har omfördelat kolossala belopp frän dem som ägerlitet till dem som äger mycket. När nu inflationen går ned ger vi ettväsentligt bidrag till en jämnare fördelning. 12 () replik: Får jag bara säga till , att om vi skullefölja hans recept, skulle börsraset bli så stort att börsraset för viden jämförelse skulle framstå som en andeviskning. Jag tror att miljardernaskulle smälta som smör i solsken, , och det skulle inte bli mycketkvar. Kjell-OlofFeldt går runt problemen. Jag undrar om han egentligen inte vill tala omskälen till de problem vi har. Tillväxten, sade jag, är naturligtvis det viktigasteför att man verkligen skall kunna föra en bra fördelningspolifik. 36 måste ha sagt fel,eftersom finansministern ju måste veta att vi iSverige har haft en lägre tillväxt i genomsnitt än hela OECD-området under denperiod som har gått, och vi har haft den lägsta tillväxten i . Det ärfacit av er regeringstid, och det mäste ju finansministern känna till. Dethandlar naturligtvis inte bara om en tillväxt, utan det är också en fråga omhur man vill fördela. Det är därför som vi har sagt att vi vill ha skatt efterbärkraft. Vi måste också ha en fördelning som innebär att lönen blir en störredel och skatten blir en mindre del, eller, för att tala i klartext: får reallöneökningar, och stat och kommun tar litet mindre av dem.Det är därför som vi föreslår att man för barnfamiljerna skall sänka skattenmed , per barn. Därför tycker vi också att det är så bra attkommunalskatten sänkts i de kommuner där vi har majoritet - , ,; f,o, m, i har den sänkts mot vilja. Detär också därför som vi tycker att det är så vikfigt att man återinförinflationsskyddet. Inför denna avtalsrörelse kan man konstatera att vi iSverige får en inflation på - det verkar ju bli så. Dä krävs det enligt TCO7-8 % höjning brutto bara för att bibehålla oförändrade reallöner. Det visarhur viktigt det är att indexskydda skatteskalorna. Vi är medvetna om att det kan finnas behov av fler ochytterligare skattesänkningar än dem som vi har föreslagit. Vi är beredda attdiskutera detta. Men vi är också på det klara med att om skatterna skall sänkasytterligare mäste man spara i fråga om kommunerna och inte höja någon annanskatt eller fördela om. Inget förslag är fullständigt, och vi är beredda attdiskutera. Men grundtesen, när vi nu talar om den nya fattigdomen, måste ändåvara att den som betalar skatt inte skall behöva socialbidrag, och att den sombehöver socialbidrag inte skall betala skatt. Det måste vara ganska naturligt,och det vore egentligen enkelt för oss alla att komma överens om, att en personsom för sitt uppehälle måste begära socialbidrag naturligtvis skall slippabetala skatt. Vi borde verkligen kunna samlas kring något sådant. Men,, det besvärliga för regeringen är att vi har västvärldenslägsta tillväxt och att vi har haft en lägre tillväxt. Det är också därför somdet finns så litet att fördela, förutom att stat och kommun har tagit såmycket. Debatt med anledning av rapport om levnadsförhållandena iSverige Anf.13 () replik: Jag vill understryka det som sitt anförande med, nämligen betydelsen av den ekonomiska tillväxten,att kakan växer sä att vi kan både öka reallönerna och bättre lösa deoffentliga uppgifter som vi har tagit på oss. Det här borde inte vara enkontroversiell fråga. Jag tittade i regeringens finansplan där man skriverganska mycket och ganska utförligt om tillväxt utan att för den skull kommafram till några konkreta ätgärder. Men i den del av finansplanen där manskriver om den allmänna ekonomiska politiken nämns tillväxten inte mindre änfyrtioåtta gånger, medan däremot fördelningsfrågor nämns betydligt färre gånger- jag tror det var omkring åtta gånger. Även regeringen är alltså medveten omatt tillväxt är nödvändig för att vi skall kunna lösa en lång rad problem. Dåär frågan vilka slutsatser vi skall dra. Regeringen säger att det bl. a. behövsett skattesystem som har en mer tillväxtbefrämjande inriktning. Det är precisdetta som vi tycker är viktigt. Det är viktigt att ha ett skattesystem sombefrämjar tillväxten. Prot.1985/86:87 När vi föreslär lägremarginalskatter är det inte därför att det skulle vara 26februari 1986 särskilt synd om personer som betalar högamarginalskatter, att de har , ', ' , . för litetpengar efter skatt. Det viktiga är att den extra arbetsinsatsen. av rapport om levnadsförhållandena i risktagandet,det som kan göras utöver vad som redan görs också kan ge en Problemet är att väldigt många människor upplever att när degör en extra insats, när de tar en extra risk. när de sparar pengar och satsardem i ett företag, när de bygger ut ett företag som de har grundat och där dehar anställt några personer och där det finns en chans att anställa fler, dåförsvinner en mycket stor del av extrainkomsten i skatt. Detta gör att mångaavstår från de insatser som skulle kunna vara av mycket stor betydelse förtillväxten och möjligheten att få fler arbeten i samhället. Det är därför somvi föreslår en sänkning av marginalskatterna, inte för att ge högre materiellstandard åt de människor som i förstone skulle få del av de härskattesänkningarna, utan för att de skall göra insatser, så att alla nyfattigaoch alla löntagare som vill ha högre löner verkligen kan få ut någonting. En annan viktig faktor för att vi skall kunna fa tillväxti ekonomin är, som också var inne på, att vi får nedinflationstakten. Det har inte varit något fel på finansministerns ambitionerunder . Jag har berömt det mänga gånger, men det har varit felnär det gäller förmågan. Inflafionen har blivit dubbelt så hög som de mål somfinansministern i olika sammanhang har angivit. är det nödvändigt att vi fårned inflationstakten. Vi kan möjligen hoppas på att de sjunkande oljeprisernakommer att hjälpa oss , så att vi kommer ned till en inflationstakt somligger mer i linje med inflationstakten i andra länder. På det sättet kan viförstärka den svenska konkurrenskraften, och vi kan få större tillväxt och skapaarbeten. Fär jag bara säga att pä de frågor som jag harställt till finansministern om besparingar beträffande kommunerna, omvårdnadsbidrag och om ungdomar och arbetslöshetsförsäkring har jag ännu intefått något svar. Jag vädjar till finansministern att utnyttja sina sistaminuter till att svara pä frågorna. 14 () replik: Lät mig något återkomma till skatterna. Finansministern har inte tagit chansen att lätta påförlåten och tala om vad som pågår i . Det må så vara, menjag vill säga, att om man nu följer den linje som ryktena talar om, att detkommunala grundavdraget skall höjas, är det också viktigt att komma ihåg deneffekt på skatteskalan som följer av inflationen. Det blir en komplicering avavtalsrörelsen, om man tappar bort inflationsskyddet, vilket, som bekant, intehar varit tillräckligt . I avtalsrörelsen kommer det häratt spela en stor roll, vilket framgår av de bud som har lagts fram, inte minstbuden från' sida. Jag har inte fått svar pä min fråga beträffande denkommunala skatteutjämningen. Vi befraktar en utökad skatteufjämningsom någonting som i första hand berör låginkomsttagare. När det gäller enfamilj på två personer, där vardera tjänar , iir enligt den kommunalataxeringen skillnaden i skatt i en högskattekommun och i en lågskattekommun större än . Skillnaden måste anses vara oacceptabel, och vi har därförföreslagit att ytterligare reserveras för kommunalskatteutjämning. Att utjämna kommunalskatterna är också av stor betydelse iarbetet för att åstadkomma rättvisa marginalskatter. En kommentar till SCB-undersökningen, Även jag tycker attdet är viktigt att vi inte tar alla siffror för gott. Jag har därför hela tidenhänvisat till den ökning av antalet socialbidragsmoftagare som vi kankonstatera. Det är viktigt att vi får en analys och ett klargörande, men det finnsingen anledning att vänta med alla åtgärder fill dess analyserna iregeringskansliet är klara, upprepar ett argument som han användeockså i den allmänpolitiska debatten. Vi vill självfallet stimulera ävenvanligt folk, inte bara institutioner, att satsa riskkapital, och då bl, a, påbörsen. Det är bakgrunden till vårt förslag. Det har varit en oerhördomfördelning till institutionernas fördel. Genom devalveringspolitiken är detstorföretagen som har fått fördelarna, medan småföretagen ochsmäspararna har glömts bort. försökte ägna sig åt centerpartietsvalanalys. Vi lyssnar naturligtvis pä rörelsen. Får vi bidrag från något annathäll, lyssnar vi gärna pä det också. Men hur vore det om socialdemokraterna lyssnadelitet grand på rörelsen ute i sin egen rörelse, dvs. Infeheller i dagens debatt sägs det ett ord om betydelsen av regionalpolitik,regional balans och en strukturpolitik som värnar jobben. 15 (vpk) replik; Jag skulle vilja fråga ; Vadär en acceptabel standard för att man skall vara berättigad till socialbidrag?Det kan väl finansministern klargöra. Är det att vi skall gå tillbaka ända tillstatarsamhäl-let, eller vad menar finansministern? Det finns, , ingen annan fördelning än denmellan kapital och arbete. Under en rad år har vinsterna ökat oerhört kraftigtoch därmed också spekulationen. Ett exempel: Omsättningen på börsen har sedan1980 elvadubblats. Pä vilkens bekostnad har det skett? Jo, på de vanligamänniskornas. De har drabbats av sänkta reallöner och försämringar på andraområden. Det är därför som socialbidragskön växer. Det är defta som det handlar om. Då måste man föra enkonkret debatt och ge ett klart besked. Är det inte nu dags för enomfördelning, från dem som har berikat sig så oerhört såväl under de borgerligaregeringsåren som under de socialdemokratiska till dem som har fåttdet sämre? Om man pä detta sätt höjer människornas standard, kan man plockabort folk från socialbidragsköerna. Vi kör inte med några "buskargument" eller meddemagogi, ! Antingen har läst våraekonomisk-politiska motioner, eller också har han det inte. Jag förmodar attdet är det förstnämnda som stämmer. Vi har inte talat om konfiskation. Vi harsagt: Lägg skatt på aktiehandeln! När vi skulle lägga skatt påaktiehandeln skrålade de borgerliga: Dä försvinner börsen, och då blir detkaos. Detta hände inte, utan handeln ökade och blomstrar som aldrig . Lägg6 % skatt på aktiehan-deln! Vi harockså sagt: Höj bolagsskatten ! Debatt med anledning av rapport om levnadsförhållandena iSverige Debatt med anledning av rapport om levnadsförhållandena i Prot.1985/86:87 och är mycket låg. Höj också skatten på de stora arven och 26februari 1986 förmögenheterna! Det är vad vi har sagt. Det är väl ingenkonfiskation, Defta kan vi väl diskutera, vi som har den svenskaarbetarrörelsen som grund. Det är också dessa krav som alltmer reses i olika delar avlandet. Det är ingen skatterevolt av människor som högern tror att man kan sugaåt sig. De krav som förs fram ute bland folk handlar om en fördelningspolitikpå vinsternas bekostnad. Låt mig sedan säga följande till : I daghar bostadsutskottets socialdemokrater och vpk-are beslutat föreslå riksdagenatt återinföra bostadsbidragen för ensamstående. , ochcentern gick emot detta, Den något oordnade reträtten här frän UlfAdelsohn i resonemanget om skatterna och den nya fattigdomen är ganska talande.Kvar står ju att moderata samlingspartiet under hela valrörelsen och hela dennavinter har drivit tesen - faktiskt ända fram till - att det är skatternasfel att folk behöver socialbidrag. Den uppfattningen kan han infe stä förlängre, i varje fall inte i så extrem form. kommer med en helt annan idé: attsocialbidragstagarna borde slippa att betala skatt. Det är en ny och intressanttyp av socialpolitik. Jag vet infe riktigt hur den skall utformas, men jag sermed spänning fram mot en motion av den innebörden från moderatasamlingspartiet. Men då får ni också göra om hela ert skatteförslag. Ni kaninte höja skatten för de här människorna som ni talar om för dem attde inte skall betala någon skatt. Jag konstaterar att intresse förfördelningspolitiken rör sig någonstans i de övre sfärerna. Det är därlättnaden skall komma för att allt det vackra och fina för dem som harhöga inkomster, förmögenheter osv. skall lockas fram. Jag skall också knyta an till det resonemang som BengtWesterberg för och som jag ganska långt kan instämma i. Han sade att man genomriktigt insatta skattesänkningar kan främja den ekonomiska tillväxten. Vi harvarit ense om, bl. a. när vi utformade skattereform, attmarginalskatterna i stigit eller, om vi inte gjorde någonfing åt det,skulle komma att stiga till nivåer där de bl. a. definitivt skulle bliinflationsdrivande i en omfattning som allvarligt skulle skada tillväxten i densvenska ekonomin. Men det är en sak. En annan är att man från borgerligthåll för debatten på ett sådant sätt att man ger intryck av att lägremarginalskatter direkt gynnar de lågavlönade i . Det gör de inte. De kangöra det genom en process via lägre inflation och ökad tillväxt, men låt ossföra den debatten på ett sådant sätt att folk begriper vad vi talar om. Det är vidare riktigt att inflationen i har varithögre än vad som motsvarar de mål som regeringen har fastlagt. Men det intressanta är ju att vi faktiskt har halverat inflationstakten, frän till , och att vi klart har chansen att halvera den en gång till, ned fill . Det är inte bara vär egen förtjänst - det skall klart sägas - men den "+0 ekonomiska politiken här ändåbidragit till att vi nu kan utnyttja sjunkande oljepriser,förnuftigare valutakurser och lägre räntor. Det hade inte varit möjligt om vihade drivit en ekonomisk politik som t. ex. hade inneburit ständigt ökandebudgetunderskott. Jag vill också besvara en fråga som BengtWesterberg ställde inledningsvis. Den gällde utrymmet för höjda reallönerframöver och om jag är medveten om att det förekommer en konkurrens mellan denoffentliga och den privata konsumtionen och därmed om utrymmet för höjdareallöner. Ja, jag är medveten om den konkurrensen, och ytterligare åtgärdervilka berör den kommunala ekonomin kommer att föreläggas . Med anledning av fråga varför vi intelägger fram en proposition om reformering av den kommunala skatteutjämningenvill jag säga att vi har två skäl för detta. Det ena är att de förslag som harlagts fram enligt min mening inte löser de grundläggande problem som vi har medden kommunala skaffeutjämningen. Det allvarligaste är att det nuvarandesystemet trots sina enorma kostnader - det handlar nu om 12 miljarder istatsbidrag- fortfarande har en mycket liten utjämningseffekt på kommunalskatterna.Vidare har utredningen på området inte heller kunnat hitta någon väg attbemästra kostnadsstegringarna. var mycket stolt över attcenterpartiet lyckats framtvinga en fördubbling av kostnaderna för denkommunala skaffeutjämningen. Det är faktiskt en tveksam merit att haåstadkommit detta. Det andra skälet är att vi vid en genomgång av förslagethar funnit att det innehåller ganska allvarliga tekniska fel. Såvitt vi förstårär systemet felkonstruerat - det ger i varje fall helt oväntade effekter närdet gäller vissa former av bidragsberäkningar. Slutligen, herr talman, vill jag säga några ord tillBertil Måbrink, som inbjuder till samarbete till vänster. Om vänsterpartietkommunisterna skall bli en trovärdig samarbetspartner i ekonomiska frågor, kanni ju inte använda de allra enklaste varianterna av gammaldags kommunistiskretorik. Ni kan inte hävda att det enda fördelningsproblem som vi har är detsom gäller fördelningen mellan arbete och kapital. Vi har problemet medfördelningen konsumtion-sparande, sparande-investeringar, fördelningen skulderinom landet-skulder i utlandet. Den svenska arbetarrörelsen, som jag tillhör,var helt ense 1981 - både partikongressen och -om att vi måste gesvensk industri en ny chans till expansion och utveckling efter det attvinsterna hade pressats i botten . Och för det krävsdet bättre lönsamhet. Det var en stor påfrestning för vårt parti och förfackföreningsrörelsen att gä in för en sådan politik. Det har naturligtviskrävts oerhört mycket av pedagogiskt arbete ute bland våra medlemmar för attförklara detta. Men kommunisterna gör sitt bästa för att förstöra den politiksom har lagts upp. Medlemmarna i fackföreningsrörelsen är nog mer än vad BertilMåbrink tror medvetna om att det kommunisterna är ute efter är mycket kortköptavinster för landets löntagare. När man säger atl omsättningen på aktiebörsen har gått uppså våldsamt, aff det har skett på löntagarnas bekostnad och aff den ökadeomsättningen skulle driva ned reallönerna, är det bara att påminna om att detvar när börskurserna sjönk och vinsterna gick ned som reallönernasjönk. Debatt med anledning av rapport om levnadsförhållandena iSverige Debatt med anledning av rapport otn levnadsförhållandena i Prot.1985/86:87 är helt absurt att föra ett sådant resonemang som . Under fjolåret ökade börsens omsättning med 60-70miljarder. Då skulle löntagarna alltså ha förlorat 60-70 miljarder. harkurserna gått ned med 20 miljarder . Men jag skulle inte troatt går ut och säger att löntagarna nu har tjänat 20 miljarderdärför att kurserna har gått ned med samma värde. bör behärska sig en anmg när det gäller attbeskriva de ekonomiska sammanhangen. Om kommunisterna vill deltai arbetet här i på rimliga villkor, bör man infe slå blå dunsfer iögonen pä folk genom att säga att det finns oerhört enkla lösningar pä deekonomiska problem vi är i färd med att lösa. Jag tror, herr talman, att det för de svenska löntagarna -som ändå är de som kommer att utgöra huvudparten av dem som berörs avfördelningspolitiken framöver - just nu är viktigast att vi klararinflationsbekämpningen, att sysselsättningen kan fortsätta att öka och att vikan fullfölja den politik som leder till att de för första gängen sedan1976 fär en höjning av sin levnadsstandard. Talmannen anmälde att ,. och anhållit att tillprotokollet få antecknat att de infe ägde rätt till ytterligare repliker. 17 Förste vice talman (): Lät mig än en gång slå fast: Allt fler kaninte längre klara sig på sin lön. Det beror inte på att lönerna i och för sigär för låga utan på att skatterna är för höga. Skatterna är högre än iandra länder med samma sociala trygghet, socialminister ! Låt oss också än en gång slå fast att den fördelningskonfliktvi upplever inte är en konflikt mellan arbete och kapital utan mellan denenskildes krav pä att få behålla en anständig del av det han eller hon arbetarihop och politikernas allt hårdare anspråk på den enskildes pengar. Låt oss dessutom slå fast att de skattehöjningar somgenomförts sedan socialdemokraterna vann valet i hög grad har vänt dentunga änden nedåt och drabbat hushåll med låga inkomster eller storförsörjningsbörda särskilt hårt. Det må gälla höjningarna av momsen, el-, olje-eller bensinskatterna, löneskatterna - som urholkar löneökningsutrymmet -, detborttagna förvärvsavdraget för barnfamiljerna eller urholkningen av denunderbara nattens skattereform. Detta, , har faktiskt slagitsärskilt hårt i inkomstlägen . I högskattesamhället,, mäste man nämligen också beskatta låga och vanliga inkomsterhårt. Detta är ett av de viktigaste motiven för att försöka komma ifrån vårföga hedervärda ställning som högskattelandet nummer ett i världen. Dessaskattehöjningar, , har också drivit på inflationen ochmedverkat till att den blivit ungefär dubbelt sä hög som i våra grannländer.Och extra inflation har betytt mycket i fråga omförsämrad köpkraft för dem som har svag ekonomi. Så är det med den saken.