prot · G90971 · 1985-12-31 00:00:00 — mångakommuner som fungerar bra och där det inte är lämpligt ätt dela. Men det gälldeattityden till framställningar om delning av kommuner. Om vi nu skall försöka engagera fler människor i detkommunala arbetet och sprida inflytande och beslutanderätt till kommundelsräd,kommundels-fullmäktige eller vad de skall kallas, är det vikfigt att dessa nyaorgan uppfattas som reella kommunala beslutsorgan, att de har befogenheter, ochäven att de uppfattas som representativa organ, I de stora kommunerna uppvisarden politiska kartan ett mycket varierat mönster - det vet vi. Det är naturligtvis inte särskilt fillfredsställande atten kommundelsnämnd uppifrån får sig anvisad en politisk majoritet som intestämmer med den politiska majoriteten i kommundelen. Civilministern undvek attsvara på min fråga på vad sätt facklig representation i alla kommunala nämnderbidrar fill att stärka politikerrollen, Till vill jag säga att det kommer ett förslag tillriksdagen om den kommunala demokratin. delar hans uppfattning att man, omman genomför en reform med decentraliserad beslutsorganisation i form avkommundelsnämnder, skall ge dessa nämnder ett reellt beslutsansvar.Demokratiberedningens förslag har också denna innebörd. tog i sitt anförande upp frågan om RRV:sroll. Det är en klar missuppfattning om man tror att regeringen önskar enförändring av revisionen så att den försvagas. Direktiven gick tvärtom ut påatt revisionen skulle förstärkas. Det har heller aldrig uttalats någonstans attRRV inte skulle få ta egna initiativ i fortsättningen. Inte hellerverksledningskommittén talar i sitt förslag om att revisionen skall försvagas.Diskussionen på den här punkten skall vara saklig. 72 (): Jag har suttit och lyssnat på debatten ochvill gärna ta tillfället i akt att tacka civilministern för hans strävan attlägga fram ett förslag nu i vår med anledning av verksledningskommitténsbetänkande. Jag vill också tacka honom för att han vill stärka deförtroendevaldas roll som ombud för medborgarintresset också istatsförvaltningen liksom har varit fallet i frikommunsförsöken. Jag tycker också det är bra att man breddar deoffentliganställdas erfarenheter med studier från andra nordiska länder, vilkahar ett samhällsskick som är likartat vårt men kanske varierandeförvaltningsutveckling. Vi vill ha kvar en effektiv och serviceinriktadoffentlig sektor. Jag hade också tänkt göra några kommentarer till vad NicGrönvall har sagt, men eftersom han är i kammaren avstår jag fråndet. Jag skall nu säga några ord om inflationen.Socialdemokraterna har sagt sig vilja verka för ett ökatsamförstånd i den ekonomiska politiken i , Av den tidigare debatten har jag också kunnat utläsa att partierna är ense om vissa mål i politiken.Man är överens om att den ekonomiska tillväxten måste öka och konkurrenskraftenförbättras, att kampen mot inflationen är viktig såväl iör löntagare som förföretagens korikurrenskraft internationellt, att det måste föras en akfiv sysselsättningspolitiksamt att speciellt barnfamiljerna måste uppmärksammas i fördelningspolitiken.Man vill dock gå olika vägar för att nå dessa mål, och det har mycket vältaligtredovisats under förmiddagens debatt. Vanliga medborgare upplever kanske sin egen ekonomiskasituafion som något fjärran från det makroekonomiska resonemanget i enriksdagsdebatt. Därför vill jag gärna se det hela ur mer hushållsnära synpunkt. Det är otvivelaktigt så att den minskade inflationen intebara har internationella orsaker. Det villkorliga prisstoppet har också haft engod inverkan på inflationen. Det har stor betydelse för konsumenterna att det förlivsmedel skedde en minskning i prisökningstakten , Också när det gällerandra för vanliga hushåll viktiga utgiftsposter som kläder och skor,boendekostnader, bensin och kollektivresor har det under variten klart dämpad takt i prisökningarna jämfört med , Det är sådant som kännsbra i hushållens plånböcker. gäller det att fortsätta att hålla hårt iprissättningstömmarna, så att inte priserna skenar i väg, I en motion till årets riksdag har jag återigen givituttryck för missnöje med att de procentuella prispåslagen i handeln gerkraftiga prishöjningar på kvalitetsvaror. Sådana påslag har eninflationsdrivande effekt genom att de ger prishöjningar utan något motsvarandekostnadsunderlag. Det gläder mig att vår prisövervakningsmyndighet, SPK, i ettför övrigt rätt lakoniskt meddelande i sin januarirapport ger uttryck för sammamissnöje. Det är inte bra med automatiska prishöjningar, och det ärglädjande att SPK nu synes ha fått i uppdrag att se överprissättningsprinciperna. Det är ett viktigt led i kampen mot inflafionen, mendet brådskar. Vi har väntat nu i ett tiotal år på åtgärder, så jag hoppas attdet snart skall komma sådana. Jag lyssnade med intresse till m.fl.plädering för ett vårdnadsbidrag till småbarnsföräldrar. Man kan undra omcenterparfiet och tagit del av uppgifter om olikahushällskostna-der. De visar nämligen att familjer med tonårsbarn - 15-18 är -är i en lika svär ekonomisk situation som småbarnsföräldrar. Om man tarutgifter för livsmedel, kläder, skor, hälsa och hygien, med avdrag förskollunch, kostar ett barn mellan ca . och ett barnfrån 7 till , men ett barn mellan 15 och 18 är kostar 1 150 kr.per månad - ännu mer är det faktiskt för en pojke i den åldern. Detta är kostnader som inte beror av om båda makarnaarbetar delfid eller helfid. Att en höjning av barnbidrag och/ellerbostadsbidrag är en bättre stödform för barnfamiljer än vårdnadsersättningeller ojämlikt verkande skatteavdrag måste stå klart för många barnfamiljer närde ser på sin ekonomi. Det är också viktigt att bygga ut barnomsorgen tillfulla behovet, så som regeringen avsett i sin proposifion . Det bästa tryggheten för att såväl man som kvinna kan välja yrkesarbete ochändå ge sina barn en trygg uppväxt. Det är viktigt att regering och riksdagständigt har sysselsättningssituationen under kontroll. Det är positivt att vikan bibehålla en låg arbetslöshetssiffra samfidigt som inflafionen dämpas. Detär en välfärdssignal, som fä andra nationer i kan peka pä. Men i mitteget län var över 15 000 personer öppet arbetslösa, och antalet ökadeunder december med 700, Eftersom nära 13 000 personer i länet harsysselsatts med AMS-åtgärder, är det i verkligheten nästan 30 000 personer somsaknar arbete pä den reguljära arbetsmarknaden i . Vi hararbetslöshetssiffror över riksgenomsnittet. Övriga måste ha förståelse för den förbittring somökar i , när nu en stor arbetsplats hotas av nedläggning med följder förmänga leverantörsföretag och servicenäringar. Vi måste arbeta och spara oss urkrisen, har vi sagt. Det gäller dock att inte spara så att det kostar meraarbetsmarknadsstöd för staten eller socialbidrag för kommunerna. Jag har förtroende för att vår regering, som kraftfulltklarat kampen mot den ekonomiska krisen och kunnat vända de negativa trendernapå mänga områden, också skall lyckas ordna fortsatt sysselsättning ät skickligamen förtvivlade varvsarbetare på i , 73BIRGITTA RYDLE (m): I årets budgetproposition skriver den nyeutbildningsministern mänga vackra ord om våra barns och ungdomars utbildning.Redan i inledningen kan man läsa: "I ett samhälle, som ställer individensintresse i centrum, måste också den enskildes intresseinriktning, anlag ochambifioner vara en viktig utgångspunkt för utbildningsplaneringen. Detta ärnaturligt för ett samhälle som bygger på principen om människors likavärde," Så läser man vidare och är som företrädare för moderatskolpolitik nyfiken på vilka förslag utbildningsministern skall komma med föratt åstadkomma denna viktiga, elevcentrerade utbildningsplanering. Men därfinns inga förslag. Förhoppningarna om ett nytänkande grusas definitivt när manpå nästa sida läser; "Den sammanhållna ger oss den gemensammakunskaps- och värdebas som lägger grunden för lösningar pä olikasamhällsproblem som ligger i hela befolkningens intresse, Samfidigt skärperdetta kraven på att verkligen vara en skola för alla," Att alla elever skallha en gemensam kunskapsbas i termerna läsa - skriva - tala - räkna igrundskolan är vi alla överens om. Men måste ge eleverna mycket merän så. Vad blir det av det vackra talet om att tillgodose denenskildes intresseinriktning och ambitioner i den sammanhållna ,? Borde det inte vara självklart att skolan kombinerar sinuppgift att ge alla elever baskunskaper och basfärdigheter med möjligheter attta hänsyn till - och ta till vara och utveckla - varje elevs personligainriktning och fallenhet? Vilka åtgärder tänker utbildningsministern vidta föratt åstadkomma detta? Vi moderater har ett heltäckande program för enelevinriktad skola, Alla barn och ungdomar har rätt att få,en utbildning somutvecklar deras inneboende förmåga. Skolan måste möta elevernas utveckling påett sådant sätt att de känner sig engagerade. Då sporras de också att göra sittbästa. Detta är vår utgångspunkt då vi bedömer hur skolan praktiskt skall varautformad. Det första vi föreslår är en sänkning av skolstartsålderntill , men med inslag av flexibilitet, dvs, rätt för föräldrarna attuppskjuta skolstarten ett år om deanser att det bättre passar barnet. En sen skolstart som vi ju har i -internationellt sett - missgynnar de elever som inte hemma kan få utlopp försitt naturliga och spontana intresse för att lära. Man försummar att ta tillvara den tid i barnens utveckling då de är särskilt receptiva och motiveradeför att tillägna sig grundläggande kunskaper och färdigheter. Detta leder till att många barn inte sfimulerastillräckligt,. När barnen väl börjar skolan har värdefull inlärningstid gåttförlorad, I värsta fall kan den förlusten aldrig tas igen. Kan barnen ges en god skolstart, undviks åtskilligaproblem som skolan i annat fall tvingas att söka lösa . Vi föreslår också att en sänkning av skolstartsåldernkombineras med ett årskurslöst lågstadium - flexibeh på så sätt att möjligheterges att sprida lågstadiestudierna . Det avgörande är att man näreleverna fortsätter vidare till mellanstadiet vet att de har fått grunderna-för att fortsätta där. Det andra vi föreslår när det gäller rörhögstadiet. Som inte minst alla elever på högstadiet har kunnat konstatera ärdetta numera nästan helt sammanhållet. Med det menas att valmöjligheterna genomåren har blivit allt färre. Allmän och särskild kurs i tyska är avskaffad,allmän och särskild kurs i franska är avskaffad, och förbereds ocksåavskaffande av allmän och särskild kurs i engelska och matematik. Förändringarna motiveras officiellt med oviljan mot att -som det heter -"sortera" eleverna. Effekterna av de minskande valmöjligheterna har emellertidinte blivit de som socialdemokraterna hoppats, nämligen att alla elevertillförsäkras en god utbildning. Tvärtom har utslagningen på högstadiet snarareförstärkts. De elever som slås ut - antingen i bokstavlig bemärkelse ellergenom att de tillgodogör sig för litet av undervisningen - är dessutom ofta desom från början hade de sämsta sociala förutsättningarna. Det är, herr talman, inte förvånande att det har blivitså. Elevernas skiftande personligheter börjar i högstadieåldern få avgörandebetydelse. Tar inte skolan hänsyn till skillnaderna går intresset förskolarbetet förlorat. Hänsyn till varje elevs egenart är enligt vår mening detbästa medlet såväl för att främja kunskapsinhämtandet som för att motverkautslagning. Det är därför nödvändigt med större valmöjligheter på högstadietför att vi skall fä en skola som engagerar och utvecklar alla. Jag vill, med anledning av utbildningsministerns uttalandei budgetpropositionen om att arbetet med att förhindra utslagningen pågrundskolans högstadium skall ges fortsatt hög prioritet, frågautbildningsministern: vad sätt? Jag har inte kunnat finna någonting om det ibudgetproposifionen. Gymnasieskolan skall - om regeringen fär somden vill - gå samma väg som högstadiet. Med argument som liknar dem som manmotiverat avvecklingen av valmöjligheterna för högstadieeleverna med bedrivs nuförsöksverksamhet med en gymnasieskola, där olika utbildningars särdrag suddasut, Alla skall ha mer av samma sak. Vi moderater har en annan syn på utformningen avgymnasieskolan. Den skall inte vara en förlängning av , utan dessuppgift är att förbereda eleverna för yrkesarbete, fortsatt yrkesutbildningeller fortsatta studier. Detär då både nödvändigt och naturligt att olika utbildningars krav påförkunskaper vad gäller bäde bredd och djup klart anges. Bestämdaförkunskapskrav bör uppställas för gymnasieskolans olika linjer. Det ger elevenrätt information om linjens karaktärsämnen och om vad som krävs för att haneller hon skall ha en rimlig möjlighet att klara studierna. Attsädana förkunskapskrav ställs är särskilt viktigt när gymnasieskolan öppnas föralla elever. De elever som av ett eller flera skäl behöver komplettera sinakunskaper före inträdet i gymnasieskolan skall erbjudas en möjlighet tilldetta. Kompletteringsstudier skall anordnas inom ram efterårskurs 9, Möjligheterna till detta underlättas om skolstarten sker redan vidsex års ålder. Närregeringen i budgetpropositionen påpekar att ökade resurser till specialundervisningoch särskilda åtgärder inom gymnasieskolan behövs på grund av det vidgadetillträdet, är detta uttryck för en grundläggande felsyn. Specialundervisningoch andra åtgärder i gymnasieskolan behövs inte annat än i mycket speciellafall, om eleverna tidigare mött bestämda förkunskapskrav och erbjuditskompletteringsmöjligheter för att klara den kommande utbildningen. är genom internationella avtal skyldigt att tillåta friaskolor. Däremot saknas avtal om det allmännas skyldighet att också ge sådanaskolor rimliga ekonomiska arbetsvillkor, Ireglerna för statsbidragsgivningen sägs uttryckligen att det är de friståendeskolornas nytta för det allmänna som är avgörande för om statsbidrag skall utgåeller inte. Detta betyder att socialdemokraterna har tagit ifrån föräldrarnarätten att välja skola för sina barn, I de fall statsbidrag beviljas är dettabara hälften så stort som motsvarande anslag till den allmänna skolan. Statenskall enligt vår mening stödja fristående skolor på i princip samma sätt somskolor i offentlig regi. Kommunerna skall likaså stödja fristående skolor, medett belopp som motsvarar högst den rörliga kommunala elevkostnaden. Det skullegöra det möjligt för de fristående skolorna att erbjuda sin undervisning föralla, inte bara de elever vars föräldrar har en särskilt stark ekonomi eller ärberedda till stora uppoffringar. Eftersom i ett stycke riktar frågor som direkt rör mittansvarsområde i regeringen pä ett avsnitt som är mycket centralt förregeringen, har jag valt att ta replik . Det gäller insatserna motutslagningen i . Detsom sades i budgetpropositionen gäller också : kampen motutslagningen på högstadium har mycket hög prioritet. Det somtillförs är bl. a. att vi anger att också de s. k. lägstadiepengarna iviss utsträckning bör kunna användas till insatser på mellanstadiet. Jag har ibudgetpropositionen också förutsett en möjlighet för insatser för att förstärkamatematikundervisningen. Detär alltså en mycket medveten och klar handlingslinje regeringen följer i dettastycke, och jag har för regeringens del anledning att uttala fillfredsställelseöver detta. Jag noterar emellertid att i sin skolmotionhar valt att göra en mycket brutal nedskärning av anslagen till skolan, inteminst pä de områden där man kan göra insatser mot utslagning. 75 () replik: När man läser budgetpropositionen konstaterarman ju att det är utbildningsministern som står som ansvarig för de citat somjag använde. När sedan går upp och svarar, kan jag väl säga attvi moderater naturligtvis hälsar det där om matematikundervisningen med mycketstor tillfredsställelse. Men det är väl egentligen inte någonting som' har medsjälva utslagningen i skolan att göra. Jag ser de pengar som satsas påmatemafikundervisningen närmast som en kvalitetshöjande insats för skolansdel. När det gäller den särskilda satsningen medlågstadiepengarna är det väl bra att man nu låter anslagen gå över tillmellanstadiet, men det har varit litet tråkigheter med den satsningen, eftersomdet har satsats på sådana projekt som har varit mycket kortvarigaoch som egentligen inte har lett dit man hade tänkt sig. Jag blev faktiskt förbluffad när skolministern sade att visänker anslagen till . Då skall jag verkligen be att skolministerntar och läser vår motion, så skall han finna att vår satsning på grundskolanligger åtskilligt högre än vad regeringens budgetförslag gör, 76 (); Behovet av stimulans till människorskreativitet var en av de bärande tankarna i i den allmänpolitiska debatten . Endast med ettsamhällsklimat som är positivt till människor med initiativ och idéer kanSveriges tillväxt öka och landet utvecklas. Kreativiteten är emellertid en ömtålig planta. Den kaninte kommenderas fram för att slå ut i full blom efter att länge haundertryckts av makthavare av socialdemokratiskt snitt med övertro påkollektiva lösningar. Nej, kreativiteten kan fås att växa sig stark endast omde omgivande attityderna är gynnsamma. Därför måste människors kreativitetgrundläggas och stimuleras i hemmet och i den obligatoriska skolan, där barnenfillbringar nio av sina mest formbara år. En satsning på kreativitet och ökad kvalitet är därförockså den röda tråden i partimotion om skolan. Den första och viktigaste åtgärden blir naturligtvis attfånga upp barnens motivation för att lära sig läsa och skriva så fort den finnsdär. Det är nu något mer än 100 är sedan vi i bestämdeatt barn skall börja skolan när de är . harsamhällsutvecklingen förändrats i nästan alla avseenden, t, ex, när det gällerskolvägens längd, hemförhållandena, arbetslivsförhållandena och synen på skolaoch utbildning. Skolan har också väsentligt ändrat arbetssätt och innehåll. Till detta kommer att barn generellt mognar tidigareän . Genom radio och TV, tidningar och tidskrifter och datorer är de ocksåmer informerade än barn någonsin varit tidigare. också tillatt barn själva vill skaffa sig ytterligare information. Att kunna läsa är dåden första och viktigaste förutsättningen, I de flesta utvecklade länder inträder skolplikten dåbarnen är fem eller sex är gamla. Det är endast de nordiska länderna,utom , och ett fätal andra länder som låter barnen börja skolan när deär . Skolstart innebär inte att pedagogikenoch det kunskapsstoff som skall inhämtas av sjuåringarna skallöverföras till att gälla också för sexåringarna, I stället förutsättssjälvfallet att man under hela lågstadiet utgår från det enskilda barnetsbehov, mognadsnivå, motivation och förutsättningar. Eftersom vårt förslag inte förespråkar att sexåringarnaskall lära sig lika mycket som sjuåringarna , innebär förslaget ipraktiken en utvidgning av skolplikten från nio till , vilket medför atteleverna kommer att sluta vid samma ålder som . Genom riksdagsbeslutet om en rätt för alla barnatt delta i barnomsorgsverksamhet från åldertill dess de börjar skolan har staten bundit sig för kostnader som uppkommeroavsett om man sänker skolpliktsåldern eller ej. Snarare finns det tecken sompekar på att ett "lågstadieår" i vissa fall kan kosta mindre än ett"förskoleår". Förutom att pedagogiska skäl talar för en tidigareläggningav skolstarten tillkommer också andra positiva effekter. Behovet avnybyggnation för en utbyggnad av förskolan minskar, och färre klasslärarebehöver sägas upp på grund av att elevkullarna blir mindre. Om man fattarett principbeslut av den innebörd vi förespråkar kan skolpliktsåldern sänkastill 1991. Kreativitet förutsätter mångfald och alternativ. Det ärdärför talar så varmt för att det skall ges verkligaförutsättningar för de fristående skolorna att verka. beslutade om ett nytt statsbidragssystemför fristående skolor. Ett av villkoren är att skolan i något väsentligtavseende skall skilja sig från . De här reglerna har dock visat sigvara alltför njugga, i synnerhet om de tillämpas av en regering som i grundenär negativ till fristående skolor. Bedömningen av om statsbidrag skall utgå till enfristående skola skall inte som inskränkas till vad skolan tillför detallmänna skolsystemet. Det måste också betraktas som ett allmänt intresse atttillgodose önskemål från föräldrar och elever som vill ha alternativ till denoffentliga skolan. Detta är inte möjligt inom ramen för de bidragsregler somgäller , och därför måste reglerna ändras. Också när det gäller möjligheterna för föräldrar ochelever att välja skola inom det kommunala skolväsendet bör större frihet medgesän , I olika sammanhang kan det vara av betydelse för en elev att fä gå ien annan skola än den som normalt skulle anvisas av skolmyndigheterna, Isamband med att t, ex, familjen byter bostad inom kommunen bör det varafamiljen som avgör om eleven skall byta skola eller inte. Vi menar också att ett elevanknutet statsbidragssystem skullege större utrymme för föräldrarnas möjligheter att påverka skolsystemet, liksomatt det skulle underlätta för kommunerna att ha inflytande över hurtillgängliga resurser skall disponeras. Kritiker av ett sådant system säger då genast: Men vadhänder då om föräldrar börjar flytta bort sina barn från en viss skola, så attunderlaget tunnas ut? Det självklara svaret är naturligtvis att det är någotalldeles uppenbart fel med den skolan, som måste rättas till med detsamma, omdet är så att föräldrarna inte vill ha sina barn kvar där. Varje människa har egenskaper som är värdefulla ochviktiga att utveckla, dvs, varje människa har en fond av kreativitet, störreeller mindre, som måste tas till vara. Det är därför vi folkpartister opponeraross mot att regeringen utestänger vissa elever från gymnasieskolan genom attskära ner det antal platser som har begärt. Om man harambitionen att alla ungdomar i första hand skall erbjudas en platsi gymnasieskolan, så är SÖ;s förslag det realistiska. har regeringen under löpande budgetårfått öka antalet platser med 5 000 eller fler. En tilldelning i efterha5 000eller fler. En tilldelning i efterhand innebär dock alltid en sämre planeringoch därmed också ett sämre utnyttjande av de knappa resurserna. Jag sade tidigare att varje människa har egenskaper som ärvärdefulla och vikfiga att utveckla. Det finns inom gymnasieskolanmöjligheter till särskilda insatser för svaga eller omotiverade elever. Menäven teoretiskt begåvade elever eller elever med annan specialtalang har rätttill och behöver uppmuntran och stimulans för att kunna utvecklas. För elifidrottande ungdomar finns en sådanmöjlighet. Det finns också försöksverksamhet med estetiskt inriktadegymnasielinjer, likaså med kombination av specialidrott och studier vidhemortens gymnasieskola. Men varför skall inte den elev som t. ex. har speciellaförutsättningar för språk, matematik, dans eller sång också kunna arbeta enligtdet s, k, hemortsalternativet, dvs, byta ut motspecialintresset? Varför skall inte dessa ungdomar få utveckla sin kreativitet?Nej, säger socialdemokraterna, bara de som idrottar får lov att göra det. Inledningsvis framhöll jag att satsning på kreativitet ochökad kvalitet var den röda tråden i motion om skolan. Vilka är dåförslagen för att öka kvaliteten? Det viktigaste är förstås välutbildadelärare. Skolans viktigaste mål är att ge eleverna kunskaper och färdigheter.Detta lyckas inte alltid sä bra med. Det är många elever som lämnatgrundskolan med otillfredsställande kunskaper. Skolan befinner sig i en situation där elevantaletsjunker. Därav följer att många lärare är arbetslösa, och fler kommer atthamna i den situationen . Det bästa sättet att utnyttjaden resurs de övertaliga lärarna utgör är att de får lära alla barn läsa,skriva och räkna, I budgetpropositionen föreslås attförstärkningsresursen fär användas till anställning av fler lärare liksom tillvidare ramar för vikarieanställning. Detta ligger helt i linje med vad vitidigare har föreslagit. Vi anser dock att man klart skall säga ifrån att denbreddning som detta innebär skall användas till att stärka undervisningen igrundläggande kunskaper och färdigheter när det gäller att lära barnen läsa,skriva och räkna.