prot · G909134 · 1985-12-31 00:00:00 — Anslag till åklagarväsendet handlarförevarande betänkande om. Jag tror att man kan säga att i stort är vi överensi denna fråga inom utskottet. Det föreligger dock tre borgerliga reservationersom de olika borgerliga partiernas företrädare har talat för, I mitt anförandekommer jag att beröra reservationerna nr 2 och 3, och kommeratt beröra reservation nr 1, Jag vill dock först göra en liten tillbakablick pååklagarväsendet. genomfördes en ändring av åklagarväsendetpå så sätt att det inrättades 13 regionåklagarmyndigheter somlänsåklagarorga-nisationen avskaffades - allt i enlighet med det principbeslutsom hade fattat. Jämsides härmed har verksamheten vid riksåklagarenskansli fått delvis ändrade uppgifter och ändrad organisation. Vidare har enstatsåklagarmyndighet för speciella mål inrättats, avlämnadesitt betänkande . Jag tänker inte kommentera det betänkandetnu - vi får säkert anledning att återkomma till frågan vid ett senaretillfälle. Reservation nr 2 är en gemensam borgerlig reservation.Grunden för reservationen är två motioner som väckts av moderatasamlingspartiet och . har ingen motion i frågan omåtalsunderlätelse utan har hoppat på den borgerliga vagnen. Reglerna om åtalsunderlåtelse utvidgades - som flera av deföregående talarna påpekat - genom lagändring . De nya reglernahar alltså fungerat under . När vi debatterade frågan hade de som dåföreträdde de borgerliga reservanterna inget konstruktivt att komma med utanägnade sig åt att föra fram svepande formuleringar om att förslaget skulleallvarhgt skada rättssäkerheten och ställa centrala straffrättsliga principer-som likhet inför lagen - ät sidan. Samma svepande formuleringar återkommer i reservationnr 2. Jag-anser att det är betänkligt att man från borgerlig sida häller fastvid detta A talsunderlåtelse och åtgärder mot ekonomiskbrottslighet, m. m. resonemang.Man fortsätter att sätta på pränt formuleringar som man inte har grund för. Detkan i förlängningen få till följd att människor börjar tvivla på värrättssäkerhet, vilket vore mycket allvarligt. Reservationen tar särskilt upp frågan om ungdomarslaglydighet. Det är viktigt att samhället reagerar på lagöverträdelser. Tillskillnad från reservanterna anser majoriteten i utskottet att så sker , I reservationen heter det: "Ett system som innebäratt lagöverträdelser ofta inte beivras - eller beivras inkonsekvent och ryckvis- fär en destruktiv inverkan på ungdomarnas ofta outveckladerättsbegrepp." Inte ett ord om att förundersökning elleråtalsunderlåtelse faktiskt är en reaktion från samhället och innebär ett visstmått av ogillande eller varning. Till skillnad från , som tyckeratt det inte förhåller sig pä detta sätt, anser faktiskt majoriteten iutskottet att en åtalsunderlåtelse är en reaktion från samhället, I reservation nr 3, som åren folkparti- ochcenterreservation, tas frågan om förtur för ungdomsmäl upp. Frågan om förtur för ungdomsmål är en angelägen fråga. Videlar reservanternas oro, och vi skriver i vårt betänkande att detta inteenbart är en kriminalpolitisk angelägenhet. De sociala insatserna är av mycketstor betydelse. Jag anser att om man ser på handläggningstiderna hos polisoch åklagare finner man inte att tiderna är anmärkningsvärt långa. När det gäller de sociala myndigheterna ärhandläggningstiderna längre. Detta har bl, a, att göra med vilken organisationman har. Har man ett väl fungerande samarbete mellan polis och socialtjänst,kommer utredningen fram fortare. Det kan också bero på att arbetsbelastningenär olika stor hos myndigheterna. Men en gemensam strävan är att utredningar iungdomsmål skall handläggas med största skyndsamhet. En arbetsgrupp inom BRÅhar undersökt möjligheterna för bestämda tidsfrister för utredningar hos polisoch socialnämnd. Arbetsgruppen fann att det bästa sättet är att organiseraverksamheten på lämpligt sätt och att förbättra samarbetet mellan berördamyndigheter. Vi menar också att den genomförda polisorganisationen kankomma att bidra till lämpliga lokalt anpassade lösningar på detta område. Med det anförda yrkar jag bifall tilljustitieutskottets hemställan i betänkande 22 samt avslag på reservationerna 2och 3, Anf.23 () replik: sade att vi i stort sett äröverens. Det är vi naturligtvis, även om det föreligger tre reservationer.Folkpartiet står bakom samtliga dessa tre reservationer, sade också att vi bara för att folkstilltro till rättssäkerheten inte skall urholkas inte skall tala om den faraför rättssäkerheten som det innebär att man ger åtalsunderlåtelse på ett sättsom framför allt ungdomar kan missuppfatta. Det är naturligtvis ett visstobehag för ungdomarna. Det tror åtminstone jag, precis som ,Men vi får inte vara rädda för att säga att den alltför generöst givnaåtalsunderlåtelsen är farlig för rättssäkerheten.Det är detta det gäller, och vi får inte vara rädda för att säga det, 24 () replik: konstaterar, i och för sigmed all rätt, att vi från sida inte väckt någon motion om ändraderegler för åtalsunderlätelse. Men det torde inte vara någon nyhet förUlla-Britt Åbark vad härför inställning i denna fråga. När de nyareglerna infördesvar vi motståndare till dem och hade reservationer i frågan.Så det kan inte vara någon nyhet. Sedan är det litet konstigt när utskottsmajoritetenstalesman säger att den kritik som riktats från olika håll mot en del av denförda kriminalpolitiken kan leda till att allmänheten får ett sämre förtroendeför rättsväsendet. Är det någon form av försök att lägga munkavle på dem somkritiserar socialdemokraternas kriminalpolitik? I så fall kommer det försöketatt misslyckas. Vi kommer att fortsätta att kritisera de delar avkriminalpolitiken som vi tycker är felaktiga. Det kan inte vara så att det ärden kritik som vi framför som leder till att allmänheten eventuellt får ettsämre förtroende för rättsväsendet, utandet gör den politik som förs pä dettaområde. Det är ju de konkreta åtgärderna som människorna märker. Det är i såfall dessa som leder till ett sämre förtroende för rättsväsendet.Åtalsunderlätelse är bara en del. Vi har tidigare i andra sammanhang redovisatområden där vi tycker att man för en felaktig politik som leder till ett sämreförtroende för rättsväsendet. Beträffande förtur för ungdomsmålen tycker vi det är braatt vi är överens om det nödvändiga i att ungdomsmålen handläggs med störstaskyndsamhet av alla inblandade instanser. Det har vi varit överens om ganskalång tid och också gjort olika uttalanden om. Men vi vet nu att dessa allmännauttalanden inte räcker. Det finns ett flertal exempel där det gär alldeles förlång tid innan man är färdig med utredningar, undersökningar, osv. Det är därförsom vi frän sida ställer oss bakom förslaget att vi nu måsteinföra en tidsregel på samma sätt som gäller för domstolarna. Tyvärr har detvisat sig att den allmänna välviljan och de allmänna önskemålen om att vi skallhandla med snabbhet inte räcker. Här behövs distinkta regler för att vi skallfå det hela att fungera, 25 () replik: Till bäde och jag; Visst kan man kritisera, men dä skall man också komma med någontingkonstruktivt, som jag sade tidigare. Man skall inte använda svepandeformuleringar utan tala om att det här är fel, och så här vill vi ändra på det. Vi vet faktiskt inte hur många ätalsunderlåtelser som harskett sedan den nya regeln infördes , Därför menar jag att man skallavvakta och komma med kritiken först när den är befogad. Då skall visocialdemokrater lyssna; det brukar vi göra. När det gäller det andra som tog upp,sociala myndigheter, polisorganisationen, förundersökningar och förtur förungdomsmål, häller vi med reservanterna om att det är beklagligt att det skallta sådan tid. Åtalsunderlåtelse och åtgärder mot ekonomiskbrottslighet, m. m. 3 protokoll 1985/86:133-135 Åtalsunderlåtelse och åtgärder mot ekonomiskbrottslighet. Men jagtror fortfarande att det är en lokal fråga. Jag tror inte att skallkomma med några regler för hur det skall fungera. Har man ett bra samarbetemellan de olika myndigheterna lokalt så kommer det att bli bra, 26 () replik: menade att vi användersvepande formuleringar och inte är beredda att ställa upp några konstruktivaförslag. Jag vill bara påpeka att tror att om man går tillbaka tillde regler för åtalsunderlåtelse som gällde före så fårdomstolarna mer att göra, och därför är vi beredda att satsa mera pengar på densaken. Det är ett konstruktivt bidrag, tycker jag, 27 () replik: vill att vi skall varakonkreta i vår kritik. Det tycker jag faktiskt att vi är, inte bara i detärende som vi just nu diskuterar utan även pä andra områden inom detkriminalpolitiska fältet. Vi redovisar också alternativa handlingsvägar imotioner och i reservationer. Det är bara att läsa där, så får redovisning som hon efterlyser. När det gäller förturer och tidsfrister för handläggningav ungdomsmål, är det riktigt som säger att det fungerar brapä de allra flesta ställen, där man har en bra lokal organisation osv. Men detär ju inte där problemen finns, utan där det inte fungerar bra. Ungdomar hamnari kläm, där man får långa handläggningstider. Det är för dessa fall vi menaratt det behövs ett regelsystem på ungefär samma sätt som det som gäller fördomstolsväsendet. 28BENGT-OLA (): Till utskottets betänkande 22 har defolkpartistiska ledamöterna fogat en reservation som berör kampen mot denekonomiska brottsligheten. Den knyter an till partimotion Ju606.som närmare utvecklar partiets syn pä hur ekobrotten bör bekämpas, I allmännaordalag säger man i motionen: "Det är angeläget att bekämpa ekonomiskbrottslighet". Det betonade också i sitt huvudanförande.Direkt efteråt säger man dock: "men det mäste ske med andra medel" ändem som har använts. Vilka andra medel föredrar går detinte att få fram av motionen, men det kanske vi får veta . Att folkpartietinte vill förstärka ekopoliserna fick vi besked om i det beslut om polisen somtogs här i kammaren för sedan, I reservation 1 tar man upp utbildningsfrågorna inomåklagarväsendet. Tyvärr är det svårt att av reservationens motivering läsa utatt ekobrottsbekämpning är någon prioriterad fråga för . Av motion Ju606, som man hänvisar till i reservationen,får man en känsla av att närmast beklagar de satsningar som gjortsmot ekobrottsligheten inom polisen och åklagarväsendet. Den har, som manuttrycker det. "gått ut över effektiviteten i annanbrottsbekämpning". Folkpartisternamenar att man genom "kompletterande utbildning" av polis ochåklagare ytterligare skall höja utredningskapaciteten när det gäller ekobrott. Enligt min mening sker det emellertid redan nu enordentlig satsning på ekobrottsbekämpningen. Rikspolisstyrelsenfår 1,3 milj. kr. till sitt förfogande på detta område. avsätts till en extra åklagarkurs - även omden inte helt och hållet omfattar utbildning om ekobrott. I årets budget har , anslagits för kvalificeradekonomisk utbildning för åklagare. Hade det funnits någon uppriktig mening bakom folkpartietsreservation, hade man naturligtvis också begärt ytterligare medel för dennautbildning. Men det gör man inte. Vi måste då fråga oss om anser att dennuvarande utbildningen har stora brister och vilka brister det i så fall ärfråga om. Bör utbildningen kanske ha en annan inriktning, och i så fall vilken? Jag förutsätter att reservanterna har studerat dennuvarande utbildningen och funnit den vara otillräcklig i någon aspekt - vadanannars denna reservation? Jag tycker att det är rimligt att folkparfiet här ikammaren ger besked om vad man vill, eftersom man inte har gjort det tidigare. Jag är övertygad om att också riksåklagaren är intresseradav att få besked. Även från utskottsmajoritetens sida är vi intresserade av ettbesked innan vi går till beslut. Det sägs inte mycket i den mofion som reservanternahänvisar till. Där står det, på en och en halv rad, kort och gott sä här:"Vad som framstår som mest angeläget är att fortsätta satsa påutbildning av poliser, åklagare och domare." Men det är ju precis det somregeringen har föreslagit och som alla andra partier i utskottet också harställt sig bakom. har t. o. m. godkänt anslagsbeloppen. Man måstedå verkligen fråga sig: Vad menar egentligen? Reservanterna har krävt att deras mening skall gesregeringen till känna. Vad det är som skall ges till känna framgår inte. Mendet tycker jag att kammaren och de som bedriver denna utbildning bör få beskedom här . Jag förväntar mig att ger oss detta besked. Vilka kompletteringar behövs? Jag yrkar därmed bifall till utskottets hemställan ochavslag pä reservation 1. Å talsunderlåtelse och åtgärder mot ekonomiskbrottslighet, m. m. Anf.29 (): Den här reservationen ger naturligtvis uttryck för enprincipiell markering. Som jag sade, är det genom att - som vi hargjort - fortsätta att utbilda som vi skall bekämpa den ekonomiska brottsligheten.Vi tycker nämligen att socialdemokraterna har lagt fram förslag, t. ex. ipropositioner, som enligt vår mening strider mot grundläggande rättssäkerhetsprinciper.Det får ju inte vara så att man därför att man tycker hjärtligt illa om en sak- vilket vi tycker om ekobrottsligheten - är beredd att tumma pä grundlägganderättssäkerhetsprinciper. Vi menaratt det finns en del sådana förslag. Jag kan t. ex. nämna Å talsunderlåtelse och åtgärder mot ekonomiskbrottslighet, propositionenom bulvanförhållanden, propositionen om kontroll av rådgivare, propositionenom företagsbot, propositionen om fortsatt giltighet av lagen om skatteflykt, m.m. Än en gång: Bara för att man tycker hjärtligt illa om ensak får man inte angripa saken på ett sätt som strider mot grundlägganderättsprinciper. Det är den principiella markering vi vill göra. Det är genomfortsatt utbildning av t, ex. åklagare som den ekonomiska brottsligheten skallbekämpas, 30 (): Det är förståeligt, , om ni anseratt vi har vidtagit fel åtgärder för att bekämpa den ekonomiska brottsligheten,Men reservationen handlar faktiskt om utbildningsinsatserna och inte omrättssäkerheten i sig. Däremot räknas det i motionen upp en väldig massa skälemot att gä vidare och bekämpa ekonomisk brottslighet. Den andas ingenting avden övertygelse som har om att ekonomisk brottslighet skallbekämpas ordentligt. 31 (): Det beror naturligtvis på hur man läser motionen. Jaghävdar bestämt att den handlar om att vi skall bekämpa den ekonomiskabrottsligheten, men inte till priset av en hotad rättssäkerhet. Sedan socialdemokraterna övertog regeringsansvaret har detlagts fram en rad förslag som vi tycker strider mot rättssäkerhetsprinciper,för att inte tala om de förslag som ekobrottskommissionen har presenterat.Visserligen kan det sägas att regeringen inte i någon proposition har instämt iekobrottskommissionens tolkning, men regeringen och socialdemokraterna har,som jag har uppfattat det, inte heller tagit klart avstånd från en hel delprinciper som ekobrottskommissionen formulerade. Det vore intressant att här och få hörasocialdemokrater klart och tydligt ta avstånd från ekobrottskommissionens nyadefinition på rättssäkerhet. Att en skyldig fär går fri och på det viset kanvålla ytterligare skada kan vara lika olyckligt som att en oskyldig blir dömd,hävdade kommissionen. Det är ett farligt uttalande. 32 (): I motionen uppehåller man sig ganska mycketvid ekobrottskommissionens förslag, men säger, precis som nu gör,att man i och för sig inte har sä mycket att invända mot regeringens förslag pådetta område. Vi har fortfarande inte fått något svar pä frågan vad detär för fel pä den utbildning som erbjuds poliser, åklagare och domare föratt de på ett bättre sätt skall kunna bekämpa ekonomisk brottslighet. Det ärganska avancerade kurser som det är fråga om. Det finns kurser på mellan sexoch på detta område. Skall vi bygga vidare på dem, vilketreservationen handlar om, bör man faktiskt precisera sig frän folkpartietssida. Jag kaninte komma ifrån den känslan att tar till resonemanget omutbildningen för att komma bort från bekämpandet av den ekonomiska Prot.1985/86:134 brottsligheten. 33 (): ""''"S"'"domstols- känslor kan inte jag göranågot åt. Jag har i väsendet, m. rn. tvä tre inlägg sagt att vi måstefortsätta att bekämpa den ekonomiska brottsligheten genom att satsa påutbildningen. Däri ligger naturligtvis ett erkännande - utbildningen är bra.Det är också denna väg som vi måste gå vidare på. Det är den principiellamarkeringen i vår reservafion, 34 (): Varken i motionen eller i reservationen talasdet mera preciserat om vad det är för fel på den utbildning som bedrivs ochsom är av stor omfattning, I motionen behandlar man utbildningen på en och enhalv rad. Det är allt som sägs om utbildningen. Däremot radar man upp argumentmot en satsning på bekämpandet av ekonomisk brottslighet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om justitieutskottetsbetänkande 23.) 35 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera justitieutskottetsbetänkande 23 om anslag till domstolsväsendet. I fråga om detta betänkandehålls gemensam överläggning för samtliga punkter. Anslag till domstolsväsendet, m. m. 36 (): I justitieutskottets betänkande 23, som harrubricerats Anslag till domstolsväsendet, behandlas också en del kontroversiellafrågor om antalet nämndemän. Jag skall återkomma till det. Jag vill redan inledningsvis konstatera att det frånmajoritetens sida finns mycket motsägande skrivningar i utskottets betänkande.Majoriteten skriver; "Utskottet ser domstolarnas arbetssituation som enfråga av största betydelse, och utskottet har anledning att påminna om sinatidigare uttalanden rörande bl. a. vikten av att domstolarnas dömande ochrättsvårdande verksamhet bibehålls på hittillsvarande höga nivå. Utskottetsställningstagande i dessa delar är självfallet fortfarande fulltaktuella." Sedan konstateras i utskottsmajoritetens skrivning attregeringen föreslår en förhållandevis kraftig begränsning avmedelstilldelningen till de allmänna domstolarna. Men, fortsätter man, detta innebäratt utskottet bedömer att det föreliggande budgetförslaget inte leder till atträttssäkerhet och effektivitet hos domstolarna sätts i fara. Man kan fråga sig hur utskottsmajoriteten har resoneratför att komma fram till detta uttalande. Ibetänkandet behandlas också tingsrätternas och länsrätternas samman- 37 Anslag tiU domstolsväsendet, m. m. sättning,och jag skall återkomma till detta . När det gäller den medelsanvisning som regeringen föreslärmenar vi moderater att det föreligger en uppenbar risk för att domstolarna intelängre kan bibehålla sin höga kvalitet i väsentliga avseenden. Vi har oftakritiserats för att vi vill spara på statens utgifter, men när det gällerrättsväsendet hävdar vi att ytterligare besparingar inte kan försvaras om manönskar att även i fortsättningen skall betecknas som rättsstat. Vi troratt vi i den bedömningen har ett starkt stöd bland medborgarna. Mot denna bakgrund anser vi att anslaget bör räknas uppmed 5 milj. kr., vilket vi också har krävt i motion 217 och understrukit i värreservation nr 2, Jag yrkar, fru talman, bifall till reservation 2, Något som upprört mänga medborgare är den reform i frågaom nämndemän som tillkom 1983, speciellt när det gäller tingsrätternasnämnde-mannaantal. Kritiken har varit massiv inom alla partier. Det är därförmed tillfredsställelse vi noterar att regeringen har uppdragit ätdomstolsverket att göra en allmän analys och utvärdering av överklagande- ochändringsfrekvenserna i samtliga mål och ärenden för att därigenom få underlagför en bedömning av om reformen har fått de negativa konsekvenser som många ilikhet med varnade för vid dess genomförande. Tillsammans med övriga borgerliga partier har vi i ettsärskilt yttrande förklarat vår inställning fill frågan om antalet nämndemän itingsrätt. När antalet nämndemän minskades frän fem till tre inormalfallen motsatte vi oss mycket bestämt denna förändring. Vi har vidhållitdeniia uppfattning och som behandlat frågan medeftertryck gett denna vår åsikt till känna. Vår uppfattning stär alltså fast,att minskningen av nämndemännens antal från fem till tre i de flesta mål itingsrätt innebär att den önskvärda allsidigheten och bredden har försämratsinom den del av rättsskipningen där tyngdpunkten i praktiken ligger för deflesta människor. Detta är för övrigt en uppfattning som inånga yrkesdomare ochäven åklagare delar med oss. Inte minst den enkät som redovisades ochsom gällde vanligt folks förtroende för domstolarna understryker ytterligarebetydelsen av ett brett lekmannainflytande i våra tingsrätter. Moderata samlingspartiet har i ett flertal motioner framhållitdenna sin ståndpunkt. Så sent som föregående år framhöll vi på nytt genom enpartimotion vikten av en återgång till fem nämndemän i tingsrätt vid alla mål. En sak som vi också fäster stor vikt vid är de ändradeförhållandena gällande omröstningsreglerna. Vi vill inte gå tillbaka till dengamla ordningen, men vi understryker med skärpa att man vid lika röstetal intebör kunna medge att lindrigaste domen skall gälla, I stället hävdar vi att vidlika röstetal den mening skall få fälla avgörandet som ordföranden, dvs, denlagfarne domaren, omfattar. Med nuvarande ordning, som knappast kan kallas fören reform, kan den situationen uppstå, att om två nämndemän vill fria och denlagfarne domaren och en nämndeman vill fälla, blir det ett frikännande. Det skalldå tas i beaktande att ett mål innan det kommer till fingsrättens avgörandemånga gånger har föregåtts av omfattande polisundersökning, varefter också enåklagare prövat målet. Praxis att den lindriga domen skall gälla vid likaröstetal innebär enligt vår mening en diskriminering av den lagfarne domaren,om denne tillsammans med en lekman röstar för en Vi vill också understryka att vi fortfarande stär kvar vid våraståndpunkter beträffande antalet nämndemän i tingsrätt liksom också när detgäller omröstningsreglerna. När nu regeringen emellertid gett iuppdrag att göra en utvärdering av domförhetsreglerna -helt i enlighet medutskottets betänkande frän 1983, där det uttalades att man uttrycklingenförväntade sig att en prövning kom till stånd - har vi, trots att vi inte harändrat uppfattning i sak, låtit det bero med ett särskilt yttrande. har den regeln gällt att man, om en utredning eller någon annanbedömning av ett ärende pågår och en redovisning ligger mycket nära i tiden,skall respektera detta och inte ställa nya krav. Den utvärdering som det nugäller skall redovisas , och det anser vi motiverar att vinöjer oss med ett särskilt yttrande. Från flera håll har framförts att utvärderingen, som skallbelysa ett antal olika frågor av betydelse inom rättsskipningen, är ettbeställningsjobb. Vi har inte den uppfattningen utan har fullt förtroende fördomstolsverkets objektivitet i detta sammanhang. Även när det gäller minskat antal nämndemän i länsrätternamotsatte vi oss den förändringen. Vi står fortfarande kvar vid dennaståndpunkt, och tillsammans med har vi utvecklat vårt ställningstagandei ett särskilt yttrande. Med hänsyn till en pågående utvärdering avstår vi irådande läge från att kräva att de gamla reglerna återinförs. Frågan om begränsning av antalet nämndemän itingsrätter och länsrätter har mycket starkt upprört såväl nämndemän som domareoch åklagare. Det finns i ca 8 000 nämndemän. De har på senare ärslutit sig samman i . Det är en organisation som skallföra deras talan i skilda angelägenheter. Minskningen av antalet nämndemän harenligt organisationens talesmän allvarligt begränsat nämndemännens förmåga attfullgöra sitt uppdrag. Främst vänder man sig mot det minskade antalettjänstgöringsfillfällen . Det har man inte gjort mot bakgrund av någraekonomiska motiv utan därför att ett färre antal tjänstgöringstillfällen kan gäut över nämndemännens förmåga att döma rättvist. Särskilt för nyvalda nämndemänkan ett ringa antal tjänstgöringstillfällen medverka fill att vederbörande harsvårt att vänja sig vid det juridiska språk som förekommer vid en domstol. Hangår också miste om möjligheten att få nödvändig rutin i sitt uppdrag. Angående tingsrätts sammansättning har inlämnats tremotioner, därav två moderata och en socialdemokratisk, I samtliga begärs enutvärdering av nu gällande ordning.