prot · G909100 · 1985-12-31 00:00:00 — fär reservanterna bestämma sig, BengtKindbom har fidigare sagt atf integriteten inte är hotad vare sig de tvåtjänsterna inrättas eller ej. försöker hävda ntt sä skullevara fallet. Jag tror aft vem som helst som sätter sig ned och sakligt gårigenom den här situationen inser aft datainspektionens betydelsefullaverksamhet infe allvarligt hotas om inte dessa tvä tjänster inrättas, Def ärminst lika viktigt aff tillvarata de effektivitetsvinster som går attåstadkomma utifrån de förslag som förf fram. Jag sade fidigare aff jag funnit vissa brister i dencentermofion varpå reservafionen bygger, och jag vidhåller att den har bädefelaktigheter och brister. Det sfär t, ex, klart och tydligt i motionen attdatainspektionens kostnader täcks av licensavgifter. Jag hävdar atf det absolutinfe är på def sättet, Datainspekfionens kostnader täcks infe avlicensavgifterna, utan kostnadstäckningen ligger på , Det äv obestridligt,1 motion sfär vidare: "Enligt uppfattning måstedatainspektionen ges de resurser som erfordras för att med kraft hävdadatalagen till skydd för den enskilda människan. Med hänvisning till detfa och datainspektionens uppgiftervad gäller fillståndsgivning, tillsyn och inspektion tillstyrker vi atf DItillförs de två tjänster som upptagits i anslagsframställningen för budgetåret1986/87," Def är väl inget tvivel om aft den redovisning jag gjordestämmer precis med det som jag nu läste upp ur motionen. Det är föga värt atfKindbom fortsättermed sina bortförklaringar på den punkten. Sedan vill jag peka pä en annan sak som jag trorreservanterna skall lägga på minnet. Den anslagsframställning somdatainspektionen gjorde byggde ocksä pä att ärendena vid inspektionen hade fåttökad svårighetsgrad. När vi hade atf fa ställning fill anslagsframställningenrådde det delade meningar på den punkten, Def fanns de som hävdade aff def intehade blivit någon ökad svårighetsgrad. Bl, a, gjorde DALK det. Mendatainspektionen hävdade atf så var fallet. har vi riksrevisionsverketsutredning pä den här punkten liggande på bordet, och där slås det klart fastaft ärendenas svårighetsgrad absolut inte har ökat. Riksrevisionsverketsrapport ger DALK fullständigt rätt på den punkten. Jag tror aff det är vikfigtatt komma ihåg - och även lägga pä minnet - när man diskuterar den anslagsframställningsom gjordes av datainspekfionen , Def är glädjande atf nu i varje fall har kommit sälångt aff han inser atf inte är ensamma när def gäller atf slä vaktom den personliga integriteten utan aft de andra parfierna i är minstlika intresserade av den frågnn. Jag har fidigare försökt tala om för Hökmarkatt socialdemokrater påtalade de risker som fanns på def här området underflera är, innan hans partikamrater här i kammaren började tala om integritetoch datapolitiska frågor. Man fär ju ändå inte glömma bort aft det var defsocialdemokrafiska partiet som i regeringsställning både genomförde datalagenoch införde datainspekfionen - det kan ju vara värt aft plantera i bakhuvudetpå inför de diskussioner vi i fortsättningen kommer aff ha här ikammaren om personlig integritet. Debatten gäller ju anslaget filldatainspektionen, men eftersom flera talare blandar in äveninfegrifetsfrägan vill jag betona detta. 118 (): Når blev överbevisad om enfelakfig tolkning av motionen försökte han med en annan variant. Men det löstesig rätt bra - precis det han läste in i protokollet är motivet för vär motionoch reservafionen. Därmed finns def infe utrymme för de tolkningar därutöver gjorde, kom nu med ett andra felaktigtpåstående, och det kan man diskutera ufifrån budgeten, I justitiedepartementetsbilaga till årets budgetproposifion - som jag har här - är utgångspunkten atfverksamheten är finansierad med avgifter, Def framgår av den medelstilldelningsom har beräknats /87, Man har inte nätt de målen - def var bl, a, defsom översyn handlade om - men def är en annan sak. Om manutgår frän de budgetposter vi har atf diskutera, finns det ingen grund för attpåstå aff uppgiften i min mofion är felaktig. Under detfa anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 119GUNNAR (): Jag vill ge rätt i en saksom han sade i sitt senaste inlägg. Jag håller med honom om atfsocialdemokraternas historia 1985/86:100 när det gällerskyddet av den enskildes integritet är väsentligt bättre än nuvarande praxis. Jag sade tidigare atf def säkerligen finns flera ledamöterhär i kammaren som är intresserade av att gä långt för aft skydda den enskildesintegritet, men jag sade inte aff jag var säker på aff dem. Tvärtom är min erfarenhet av hur socialdemokrater tagitställning i konkreta frågor tyvärr atf man oftast har valt atf låta sekretessenoch integriteten för den enskilde vika till förmån för myndigheternas krav påeffektivitet. Det är verkligheten, och den understryks inte minst av aff KurtOve framhåller aff socialdemokraterna var bättre . 120 BO (vpk): Jag är helt pä def klara med att det härbetänkandet handlar om två tjänster mer eller mindre till datainspektionen. Jagtycker inte aft behöver uppfatta def som skandalöst aff mantar denna fråga som utgångspunkt för en mer principiell diskussion omdatafrågorna, i synnerhet inte med tanke pä vad som har hänt ,den oro som människor känner och den debatt som har förts om datainspekfionen.Det var varken mer eller mindre vad jag avsåg atf framföra i mitt inlägg. Jagär ledsen om det har irriterat . Både och skall veta affdessa integritefsfrägor infe hänger pä om datainspektionen fär ytterligare tvåtjänster. Jag tycker bara aff def är så futtigt att ni båda, som har suttit idatainspekfionens styrelse och ansett defta äskande vara rimligt och vettigt,infe kan stä för den linjen i konstifutionsutskoffet, utan måste rösta nej,medan vi andra måste avge en reservation, 121 (): Två gånger har talat omför oss att datainspektionen via egen effekfivitefsförbäffring skulle få medelfill dessa tjänster. Men i RRV:s åfgärdsförslag kan jag infe finna atf det isig är några effekfivifefsförbätfrande ätgärder som skulle ge den effekten. Ettav förslagen går uf pä aff en informationsbroschyr skall utarbetas. Man skallge tillstånd fill samköming, så atf datainspektionen får tag i de företag pämer än fem anställda som troligtvis har register och därmed behöver få enlicens. Man skall höja licensavgiften och timtaxan samt förbättra redovisningenför underlaget. Man skall ocksä släppa på nuvarande begränsning av reseersättning.Dessutom skall man överväga aff överföra informationsprogrammet till effsärskilt anslag. Jag kan inte se aff det skulle finnas några effektivitetsvinsteraff hämta med detta. Licenserna är alldeles för fä, baraca 17 000, och borde vara vida fler. Om man slapp att lägga ned så mycketenergi pä atf bekymra sig om aft fä in fler licenser, skulle man säkert bättrekunna bevaka den enskilda integriteten. Sä hänger dessa två tjänster ihop. 122KURT (): 'Herr falman! Lät mig först säga fill atf vinaturligtvis är ense om ntf def är meningen aft datainspekfionensverksamhet skall Men i den motion som han har skrivit under står def affdatainspektionens kostnader täcks av licensavgifter, och jag vidhåller aft definte är på det sättet, har ju precis samma material som jag ochvef aft RRV har konstaterat aff täckningsgraden är och ingenting annat.Den motion som Bengf Kindbom har skrivit under är alltså behäftad med vissafelaktigheter. Men är den saken avklarad. Till vill jag bara säga atf jag har varitmed i polifiken sä länge nu att jag vef aft gamla socialdemokrater efter någraår alltid är bra även i munnar, Def far naturligtvis lifef tid förmoderater att komma underfund med aft socialdemokrater är bra, och jag ärganska övertygad om atf när det har gått kommer de socialdemokratersom nu fär lida spott och spe att fä beröm också frän moderat håll. Så har detalltid varit, och så skall det tydligen förbli när det gäller synpå socialdemokrater. Sedan vill jag säga än en gäng till atf def hadevarit bra om han hade lyssnat till våra argument för det ställningstagande vihar gjort i konstifutionsutskoffet. När anslagsäskandef gjordes fannsinte det material framme som utskottet kunnat fa del av. Om def materialet hadefunnits tillgängligt när datainspektionen diskuterade sin anslagsframställning,hnde def nnturligtvis ocksä satt sin prägel på detta dokument. Till vill jag säga att jag är ganskaförvånad. Här har vi på vårt bord eff dokument frän somsäger atf det går aff göra effektivitetsvinster i datainspekfionen. MenMargitta vef tydligen bättre än alln nndrn - och bättre än de som harägnat ät aff studera arbetsformerna i datainspektionen - atfnågra effekfivitefsvinsfer inte finns att göra. Jag hoppas då atf MargittaEdgren ändå förstår aff och jag, som följer datainspektionensverksamhet som styrelseledamöter, är övertygade om att det finns möjligheteratf göra effektivitetsvinster i datainspekfionens verksamhet. Jag anser aft det är rätt och riktigt atf ta fill vara deeffektivitetsvinster som finns atf göra pä def här området, Def kommer alla atftjäna på. Det kommer datainspektionen atf vinna på, Alla de människor somMargitta alldeles snde oroar sig för den personliga integritetentjänar på aft datainspektionen blir effektivare. Vi skall naturligtvis frånvårt håll bidra till att sä skall kunna bli fallet. 123MARGITTA (): Självfallet utgår jag ifrån att ävendatainspektionen kan bli effektivare, men jag tror inte att den kan bli såmycket effektivare aft det kan bekosta de två tjänster som datainspektionen harbegärt. Sedan kan man ju fråga sig varför just denna verksamhet,som vi alla här är så rörande eniga om är av stort och vitalt intresse för helaSveriges folk, själv skall tjäna ihop varenda krona som går ät tillverksamheten. De tvä tjänster som har gått med pä och reserveratsig för har vi täckt in i vårt budgetförslag, Def tycker jag är eff bra mycketriktigare sätt aft hantera frågnn. A rrendators rätt till friköp Anf.124 (); Jag skall inte förlänga den här diskussionenmera än aff jag barn konstaterar atf även folkparfiet har varit med om attbestämma att datainspektionens kostnader skall täckas med licensavgifter. Vihar i varit eniga om atf så skall det vara. På det området skallMargitta inte komma med några klurigheter, för då är hon på fel väg. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter debatten om lagutskottetsbetänkande 18,) Kammaren övergår nu fill att debattera lagutskottetsbetänkande 18 om arrendators räft till friköp. 126 (vpk): Vpk har i är liksom ett flertal gångerfidigare ställt krav på införande av friköpsrätt för s, k. historiska arrenden.De stora jordagodsens arrendaforer är en grupp som alltjämt är underkastadmånga ålderdomliga kontraktsvillkor och en socialt icke acceptabelberoendeställning i förhållande fill de stora jordägarna. Visserligen har en del reformer genomförts beträffandevillkoren vid arrende, vilka varit positiva för arrendatorerna, men def harvarit ett svagt genomslag för dessa reformer, om man får döma av de rättsfalldär bestämmelsernas halt har prövats. Obestridligt är ocksä aff t, ex,ensitfarla-gens avskaffande var fördelaktig för de stora jordägarnas allmännamaktställning gentemot arrendatorerna. Det nya intresset kring arrendatorernas situation harväckts främst därför att arrendejordens andel av jordbruksmarken tenderat ökaoch därför att arrendatorerna. särskilt under godsen, framträtt med organiseradopinionsbildning, Friköpsfrägan har skjufits undan och förhalats i olikaetapper, Arrende-lagskommiffén var negativt inställd, Rednn innan den lade sittbetänkande, gick den uf offentligt och förklarade aff någon friköpsrätt infeskulle införas. Även efter detta offentliggörande blev vpk-yrkanden i riksdagenbemötta med argumentet aft de infe kunde diskuteras, därför aff frågan varunder utredning. Vid upprepade tillfällen har tvä olika justitieministrarhänvisat fill den nya, nu sittande utredningen utnn ntt vagn säga vadregeringen har för inställning i grundfrågan. Det är beklämmande atf eff stortparti som det socialdemokratiska, som för övrigt torde ha de flesta smäarrendatorernas röster, skall behöva krypn bakom den formelln juridiken ochlåtn frågnn gä genom tvä utredningar utan aff självt kunna ha en klarpartiständpunkt till friköpsrätten. Hade så varit fallet, kunde frågan ha varitlöst , Det är angeläget att frågan kan lösas utan ytterligareonödigt dröjsmål. Det handlar här om en kategori människor som rednn alltförlänge fått vänta pä reformer. De som skulle omfattas av en friköpsrätt nrsmåbrukare som under oftahärda förhållanden bedrivit sitt jordbruk, hållit landskap öppna och sin bygdlevande. Tidsfaktorn verkar i flera avseenden fill nackdel för demindre arrendatorerna. Godsinnehavarna använder fillfället till aft söka görasig av med sina arrendaforer. För de små jordarrendatorer som närmar sig elleröverskridit pensionssfreckef är det i många fall betydelsefullt atf de iförekommande fall kan räkna på ntt få friköpa den ofria mark pä vilken derasboningshus är beläget. Det vore en akt av den elementäraste rättvisa attarrendatorerna finge se eff orättvist system gä i graven före dem själva. Efter aff först ha varit aviserad fill hösten1985 sägs nu den nya utredningen komma , Vi har i detfaperspekfiv infe anledning aft här ställa något yrkande, men vi noterar atttidsförskjutningen av frågan är typisk för hela handläggningen, Dét som äravgörande är: När kan man vänta proposifion? Det vore värdefullt, om någonförefrädnre för regeringspartiet kunde upplysa om hur planläggningen i detfaavseende är tänkt. Arrendators rätt till friköp 127PER-OLOF (): Tyvärr är jng tvungen aff göra besviken och säga aff argumenten kommer igen. Vi vänfar nu på enutredning, och jag skall därför infe gå in i någon sakdiskussion med ToreClaeson om dessa frågor. Jag vill gärna understryka atf jag också rent principielltär för en ägandespridning. men kanske inte enligt samma metoder som ToreClaeson vill använda. Vi är medvetna om aft def har varit en tidsförskjutning,men vi räknar med, vilket står i betänkandet, aft det skall komma ettbetänkande från friköpsutredningen , Mof denna bakgrund yrkar jagavslag på motionen. Jag är infe talesman för regeringen, , men jagvill ändå uttrycka förhoppningen aft regeringen, när den här utredningen ärklar, ger sin mening till känna och talar om vilken ståndpunkt denintar. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan, 128 (vpk): Jag är överens med omförhoppningen om atf något snart skall ske och aff regeringen skall lägga framett förslag i denna riktning. Sedan må def väl vara mig förlätet om jag använder bra ochriktiga argument när det gäller dennn frågn och dess lösning, även omnrgumenten har använts fidigare, Def gör dem ju infe sämre, 129 (): Subjektiva värderingar är vi ju infe heltfrämmnnde för i denna knmmnre. 10 protokoll 1985/86:99-100 Prot.1985/86:100 Anf. 130 (vpk): 19 mars1986 Herr talman! Det är riktigt. Sälänge vi har moderata samlingspartiet och 77 ', 77 dess företrädare kommer vi säkert allfid att fåuppleva det. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 2 (undantagsbestämmelse i bevakningsförefagslagen) Utskottets hemsfällan bifölls med 150 röster mof 138 förreservationen av m,fl. Mom. 2 (medel fill Lokaliseringsbidrag m,m,) Först biträddes reservation 1 av Bengf Wittbom m, fl, med64 röster mot 38 för reservation 2 av och , 184ledamöter avstod från aff rösta. Härefter bifölls utskottets hemsfällan med 183 röster mof67 för reservafion 1 av m,fl, 39 ledamöter avstod frän attrösta. Mom. 2(inrättande av tvä tjänster som handläggare vid datainspekfionen) Utskottetshemsfällan bifölls med 198 röster mof 89 för reservafionen av , fl, 2 ledamöter avstod från aff rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemsfällan bifölls. betänkande 1985/86:19 om vissa namnlagsfrägor, 131 (): Jag skall fatta mig kort, Def har fill årets väckts en motion fränfolkpartiefs sidn där man hänvisar till aff datoriseringen av folkbokföringenhar medfört atf vissa människors efternamn infe blir räft stavade ifolkbokföringens register, Defta har lagutskottet också uppmärksammat. För två årsedan gjorde utskottet ett tillkännagivande till regeringen med anledning avatf def i motionerövervägdes om inte vissa förändringar borde ske när def gällde namnlagen. Till årets har def väckts flera motioner i dennafråga. har, med anledning av atf regeringen har påbörjat ettarbete med framtagande av en departementspromemoria, kunnat konstatera atfarbetet med översyn av namnlagen skall fortsätta. Utskottet gör i är ingettillkännagivande, men man förutsätter aft också andra frågor som har berörts imotionerna skall tas upp vid denna behandling. Jag vill med hänvisning till att man i oftabetonar vikfen av aft nordiska medborgare skall behandlas lika, oberoende av ivilket nordiskt land man har sin hemort, bara framhålla atf åtskilliga danskamedborgare är alltifrån irriterade till mäkta förgrymmade över aft svenskfolkbokföring inte låter dem behålla sitt danska ö. Jag vill med detfa korta inlägg hemställa attdef vid den översyn som görs av lagen när def gäller stavningen, i sambandmed datorisering av folkbokföringen ocksä tas hänsyn till danskarnas enligt minmening rättmätiga krav pä aft fä sina efternamn - och förnamn - korrekt stavadei den svenska folkbokföringen. Ökat förtroendemannainflytande i försäkringskassorna m.m. 132 (): Jag förutsätter atf man inom departementettar del av protokoll från debatten om lagufskoffefs betänkande ochhoppas aft man dä också beaktar de synpunkter som här framför. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Ökat förtroendemannainflytande i försäkringskassornam. Föredrogs socialförsäkringsutskottefs betänkande1985/86:12 om ökat förtroendemannainflytande i försäkringskassorna m, m, (prop,1985/86:73), 133GULLAN (): Jag önskar atf vi i anledning av defbetänkande som skall debatteras, SfU 1985/86:12, verkligen kunde diskuteravad rubriken på propositionen och betänkandet anger, nämligen ett ökatförtroendemannainflytande i försäkringskassorna. Dess värre är rubriken ett exempelpå vad som kan kallas falsk varubeteckning, dä def i själva verket handlar omett minskat förtroendemannainflytande. i utskottet har yrkat avslag pä proposifioneni sin helhet, Def har vi gjort av många skäl, men främst av dessa: 1, Propositionensförslag innebär ett minskat lokalf förtroendemannainflytande, 2, Vi anser attläkare även i fortsättningen skall ingå som förtroendevalda iförsäkringskassornas förfroendemannaorganisation, Ökat förtroendemannainflytande iför-säkringskassorna m.m. 3, Kostnaderna för dennagenomgripande omorganisation har inte alls analyserats. Den proposifion som utskottet tagitställning fill har föregåtts av en utredning, SOU 1985:21, som har varit ute päremiss, och många av förslagen har blivit utsatta för härd krifik. Jag hoppasnaturligtvis atf def dåligt underbyggda förslag som föreligger infe gårigenom, utan att majoriteten följer den moderata linjen, dvs, avslårproposifionen och ber regeringen återkomma med ett nytt och mera genomtänktförslag. verksamhet har under senare ärdiskuterats livligt, och kassorna har ofta fått utstå ganska härd krifik försin handläggning av olika försäkringsfrågor. Detta har säkert delvis haft singrund i olika rafionalise-ringsätgärder och den omorganisation som har varitnödvändig på grund av besparingar. Frän och försäkringskassornas sidahar det funnits och finns en strävan atf fa fasta på kritiken och inrättaverksamheten på ett sådant sätt atf allmänheten upplever den som välfungerande.Ett exempel på detfa är den s, k, suhf-förnuft-kampanjen och pågåendeförsöksverksamhet i försäkringsnämnderna, bl, a, i mitt eget län, i syfte attöka kassornas service gentemot allmänheten. Mot den här bakgrunden och med tanke på atf def pågår enrad utredningar som kan ha betydelse för kassornas framtida roll, måste detstarkt ifrågasättas om tidpunkten är lämplig för en genomgripande förändringav försäkringskassornas förfroendemannaorganisafion. En sädan förändring bordevara väl genomtänkt och väl förankrad hos berörda parter, infe minst hosförsäkringskassornas personal och nuvarande förtroendevalda. Vi moderater anserinfe aff den föreslagna omorganisationen fyller dessa krav. Vi torde alla vara överens om atf en väl fungerandeförfroendemannaorganisafion är viktig i försäkringskassornas verksamhet, ochdet är ocksä angeläget att förtroendemännen uppfattar sin medverkan sommeningsfull. När def gäller försäkringsnämnderna är vi helt medvetna om aftmänga förtroendevalda i dessa knappast upplever sin medverkan sombetydelsefull, dä de frågor som avhandlas där, framför allt kommunalabostadstillägg och hustrufillägg, är hårt lagligt reglerade och i de flestafall ger föga utrymme för individuella ställningstaganden. Det finns emellertid en uttalad strävan från regering ochriksdag att beslutsfattandet bör decentraliseras såväl inom myndigheter som päförtro-endemannanivå. Om man verkligen önskar ett ökat förtroendemannainflytandeär def naturliga därför aft man tillvarafar den lokala organisafion som finns i försäkringsnämnderna och utökar deras kompetensområde, I stället sorterarman nu bort samtliga försäkringsnämnder, en i varje kommun, och ersätter demmed 150 socialförsäkringsnämnder för hela landet. Jag kan ta ett exempel frän mitt hemlän. , som jagkänner bäst fill, finns 3 pensionsdelegationer och 16 försäkringsnämnder.Efter den föreslagna omorganisationen torde det bli inalles 5socialförsäkringsnämnder. har i sitt remissvar angett aff manfår 7 nämnder i stället för 18försäkringsnämnder och 4 pensionsdelegationer. Detta medför för dess del aftantalet förtroendevalda minskar , Försäkringskasseförbun-det harvisserligen av för mig - eftersom sä mänga försäkringskassor varit negativa -svårförståelig anledning tillstyrkt den föreslagna omorganisationen, men manpåpekar aft förslaget innebär atf antalet förtroendevalda i försäkringskassornaminskar jämfört med dagens förhällande. Det är ganska anmärkningsvärt aff regeringen hävdar attutredningsförslaget tillstyrkts med få undantag. Flera av de tyngsta försäkringskassornahar nämligen avstyrkt hela förslaget eller uttryckt stor tveksamhet till olikadelförslag. Sådana kritiska remissinstanser är försäkringskassorna i ,och samt i , , , ,, och . Därutöver är flera kassor som tillstyrkerhuvudprincipen mycket kritiska till centraliseringen och vill ha en nämnd ivarje kommun eller bestämma den geografiska indelningen själva, t, ex, kassornai , , , och , Sammauppfattning har också . Flera motionärer har med anledning av propositionenuttryckt ängslan över den centralisering som förslaget onekligen innebär. Fleramotionärer framhåller aft lokalkontoren mäste behållas väl decentraliserade ilänen och atf man mäste fa stora regionalpolifiska hänsyn, I motion 266 avMarianne m, fl, sägs t, ex, aft en alltför strikt tillämpning avärendemängden som avgörande för antalet nämnder hos en kassa skulle kunna varaförödande för servicen i glesbygdslänen. Utskottet lugnar emellertid med "att den föreslagnamodellen för fördelning av nämnder över landet ger de möjligheter fill deregionalpolifiska avväganden som efterlyses i motionerna". Jag påstår atfden bästa förutsättningen för bibehållande av lokalkontoren i glesbygd är ettbibehållande av nuvarande nämndorganisation med ökade befogenheter. Jag vill nu ställa en direkt fråga till utskottetstalesman: infe den föreslagna nämndorganisationen helt enkelt början till enomfattande centralisering av konforsnät? Är det så atf vi imitt hemlän helt enkelt får se fram emot aft det inom loppet av en tioårsperiodblir 5 regionkonfor i stället för nuvarande 23 lokalkontor? En annan fråga, herr talman, som vållat debatt och därflera remissinstanser är kritiska, däribland flera försäkringskassor liksomLO, gäller resfriktivi-tefen vad avser möjligheten aff fä inrättaspecialiserade socialförsäkringsnämnder. Ytterligare en fråga som diskuterats mycket är hursocialförsäkringsnäm-derna bör utses.