prot · G90964 · 1985-12-31 00:00:00 — Så länge det nuvarande systemet med obligatoriska avtal medsjukvårdshuvudmännen består måste avtalen utformas så att de medger etttillmötesgående av en ökadbesöksfrekvens vid City-akuterna. För att anpassningarna skall kunna ske på etttillfredsställande sätt, som socialministern säger, måste avtalen utformas såatt City-akuterna kan hålla öppet , även om besöksfrekvensernatyder på att antalet patientbesök blir större än 75 000 resp. 80 000 . Jag hoppas att socialministern håller med mig om attsjukvårdshuvudmännen bör konstruera sina avtal med City-akuterna så att de kanhålla öppet året om, även om patienttillströmningen visar pä högre tal. AnL 27 Socialminister ; Jag vet inte om riktigt hörde vadjag sade i mitt svar. Jag har där redogjort för orsakerna till attCity-akuterna i och hade stängt och att dethuvudsakliga skälet var ombyggnader. Dessa uppgifter har jag inte bara gripitur luften, utan dem har jag fått av , som är delägare i City-akuternaoch VD i . För att travestera : Jag håller inte alltid medom vad läkarna säger, ungefär som han inte alltid håller med om vadfackföreningspressen skriver. Jag har emellertid ingen anledning att betvivlauppgifterna om orsaken till stängningarna. Det var alltså inte så attCity-akuterna inte hade möjligheter att hålla öppet via det avtal som de harslutit med sjukvårdshuvudmännen. Det är också angeläget att vi kan leva upp till detta meden god hälso- och sjukvård för hela befolkningen, som det står i hälso-ochsjukvårdslagen. Jag tycker emellertid att det är viktigare att fylla de mycketstörre behoven i andra delar av landet än i storstadskommunerna, där det finnstillräckligt med läkare. AnL 28 (); Vi behöver inte använda tiden till attdiskutera varför City-akuterna stängde. Det kanske var så att de passade på attgöra reparationsarbetena när de såg att besöksfrekvensen blev större än volymeni avtalen. blir det alltså fler patientbesök genom de nya avtalen, och detär bra. Det viktiga är att det finns garantier för attCity-akuterna inte behöver stänga om besöksfrekvensen skullebli större än väntat. Om ännu fler människor vill besöka City-akuterna ser mankanske i oktobernovember i att man kommer över 75 000 patientbesökper är. Det enda jag önskar är att socialministern kompletterarsvaret till mig med att säga att hon håller med mig om att det är angeläget attCity-akuterna håller öppet året om också under dessa förutsättningar. Ytterstmåste det vara patienttillströmningen, människors behov av akutvård, som är detavgörande. Överläggningen var härmed avslutad. Prot, 1985/86:64 Om verksamheten vid City-akuterna i ochGöteborg Prot.1985/86:64 ll § Svar på frågorna 1985/86:313 och 331 om internationellhjälp mot blockad av Om internationell hjälp mot blockad av AnL 29 Statsrådet : har frågat utrikesministernvilka åtgärder den tänker vidta med anledning av vädjandenafrån om internationell hjälp mot blockad. Arbetetinom regeringen är sä fördelat att det är jag som skall svara på frågan. HädarCars har frågat rnig vad regeringen avser vidta för åtgärder för att stödjaLesotho mot den sydafrikanska rasistregimens blockad. Jag besvarar bådafrågorna i ett sammanhang. Det svenska biståndet till är ett bidrag tilllandets ansträngningar att minska det ekonomiska beroendet av ,har finansierat utbyggnad av telefonsystemet, vilket bl.a, gett Lesothointernationella förbindelser som ej går genom . Utveckling avsysselsättningsfrämjande teknik för väg- och vattenbyggnad har stötts i syfteatt ge sysselsättning åt bl, a, gruvarbetare som sänder hem som ettled i sina påtryckningar. Inom ramen för stöd till organisationen förregionalt samarbete i södra (SADCC) som omfattar alla frontstaterna(samt , och ), har bekostat ett passagerar- ochfraktflygplan åt flygbolag med så lång räckvidd att det kan nådestinationer utanför , har detta flygplan använts för attflyga ut en grupp sydafrikanska flyktingar från , Det pågår diskussioner om att Sverigetillsammans med skall bekosta en utbyggnad av landets elförsörjning pålandsbygden som ett led i SADCC-biståndet, Avsikten är att elkraften skallproduceras inom landet med egna vattenkraftverk i stället för att som nuimporteras från , Den aktuella situationen i är ännu oklar. Dettagäller såväl konsekvenserna av den sydafrikanska blockaden som arménsmaktövertagande. Det är därför för tidigt att föra diskussioner om extrabistånd, vilket tas upp i fråga. Vårt biståndssamarbete med rör sig i hög grad omatt motverka landets sårbarhet och beroende av , Utvecklingen avLesothos förbindelser med är avgörande för möjligheterna att ifortsättningen arbeta för dessa målsättningar och kommer därför att påverkabiståndets storlek och inriktning, AnL 30 (vpk); Jag tackar biståndsministern för svaret på min fråga. Vi kan konstatera att apartheidregimen i delvishar lyckats med den här blockaden mot , som den utlyste förraåret. Regeringen i har nämligen fått avgå och man har fått en annanregering i stället, under ledning av militären, som också framhålls i svaret. Det ärnaturligtvis svårt att säga vad det kommer att bli för utveckling i fortsättningen.Men vi vet att efter detta regeringsbyte har en viss del av 16 blockaden hävts, vilket vi kantolka så att man anser att man har fått en mera Vad som är intressant är ju vilka åtgärder en stat somSverige kan vidta i detta sammanhang. Det har inte hörts någonting från densvenska statsledningen om vad man anser om blockaden mot , Det skullevara bra, tycker jag, om vi här kunde få en deklaration från biståndsministernom vad regeringen anser om sätt att behandla sina grannländer - idet här fallet den lilla enklaven , När det gäller våra åtgärder i fortsättningen är detnaturligtvis bra med bistånd, om vi-kan få in sådant. Jag tycker att det sistastycket i svaret är mycket defensivt. Där säger biståndsministern;"Utvecklingen av förbindelser med är avgörande förmöjligheten att i fortsättningen arbeta för dessa målsättningar" - atthjälpa , Jag tycker alltså att det är för defensivt. Visserligen måsteman gå genom i alla sammanhang för att komma in i , Men detkan väl ändå inte vara så, att vi måste avvakta tillstånd för attkunna ta ställning till frågan om bistånd till , Om internationell hjälp mot blockad av AnL 31HÄDAR (); Jag tackar statsrådet för svaret. När jag ställde min fråga var syftet att uppmuntraregeringen att skyndsamt ta till vara de möjligheter som kunde finnas atthjälpa regeringen i mot den sydafrikanska blockaden, t, ex,genom att i FN ta initiativ till en luftbro. Det som har inträffat i visar vilka betydandemaktmedel den sydafrikanska rasistregimen förfogar över. Liksom andraodemokratiska regimer tvekar den uppenbarligen inte heller att använda dessamedel i aggressiva syften. General regim har redan tvingats till viktigaeftergifter mot . En fråga är då vilken attityd skall intatill den nya regimen i , och på den punkten är statsrådets svar mycketoklart. Enligt min mening bör vi fortsätta att också ge den nya regimen vårtfulla stöd. Att en militärt överlägsen rasistisk stormakt tvingar ett litetland till eftergifter har hänt förr, och vi i behöver inte gå långt föratt finna en parallell. Sannolikt mildras nu den sydafrikanska blockaden motLesotho och avlägsnas hotet om massuppsägningar av lesothiska gruvarbetare, mensamtidigt ökar också riskerna för att återkommer med nya och allthårdare krav. Aggressionen var ju framgångsrik, snaran kan på nytt dras åt. Minfråga är därför alltjämt aktuell. Kanske - och det är t. o. m. sannolikt - kan vi inte frånsvenskt håll göra mycket för att radikalt minska sårbarhet, men skullevi inte kunna försöka att tillsammans med andra länder skapa ett ökat mottryck,ställa inför konkreta hot om ekonomiska och andra motåtgärder, om blockadenmot upprepas? Har statsrådet någon egen uppfattning i den frågan? Jagtycker det finns utrymme för nytänkande. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 2 protokoll 1985/86:64-67 Prot.1985/86:64 AnL 32 Statsrådet : Jag vill återigen göra klart att huvudmålsättningen fördet ,..., svenska biståndet till äratt minska sårbarhet mot Om internationell hjalp , f, , ,., sydafrikanska aggressioner och attmotverka ekonomiskt beroende av motSydafrikas ' ** Om kommer att vilja ha stöd enligt denhuvudmålsättningen, är det något som kommer att påverka oss när vi bedömerdet framtida stödet till . Detta är inte att fråga om vi skallstödja utan det är att fråga vad vi kan göra för att motverka Det ärsjälvklart att vi kraftfullt fördömer blockaden mot och att vi hoppasatt skall få en sådan regering att man också fortsättningsvis kan ha ettbiståndssamarbete med den målsättning jag nämnde. AnL 33 (vpk); Jag är glad att vi får ett fördömande frånregeringen av handlande mot . Det hade kunnat ges direkt,mycket färmt och snabbt, så fort vi fick beskeden om hur blockaden fortsatte.Den pågick ju i åtskilliga veckor, som vi alla känner till. Det är viktigt,även om det naturligtvis bara blir en markering i ord, att uppmärksamma ochsäga ifrån i sådana här sammanhang. Som jag sade tidigare tycker jag svaret är litet defensivtnär det gäller hur det skall bli i fortsättningen. Man kan ju tänka sig andraåtgärder. Hädar nämnde t. ex. upprättandet av luftbroar, som är aktuellt ien sådan här enklav som är helt beroende av transporter genom det fientligaområdet, och vi får betrakta det sydafrikanska området som fientligt iförhållande till . Sådana åtgärder och insatser kan bli aktuella. Vi kanbehöva satsa pengar, kanske från anslaget till katastrofbistånd eller av andramedel som finns tillgängliga, för att hjälpa i en fortsatt svårsituation. Naturligtvis behövs det också, som i alla sådana här stater, merahjälp till befolkningen i övrigt, när man nu skickar hem gruvarbetare ochförsörjningsmöjligheterna för familjer och andra försämras kraftigt. AnL 34 HÄDAR (): Statsrådet tycks tro att det går att medsvenska medel radikalt minska sårbarheten för . Det tror inte jag. Skallvi åstadkomma någonting kan vi bara göra det genom att trycka på såatt man där känner att man har ett hot över sig om man upprepar en blockad motLesotho. Statsrådet säger i sitt svar: "Utvecklingen avLesothos förbindelser med är avgörande för möjligheterna att ifortsättningen arbeta för dessa "Det är ett hot som statsrådet riktar mot den nya regimen iLesotho i stället för att rikta det mot den som hotet bör riktas mot. Och det statsrådet sade sist i sin replik, att hon "hoppades att kommer att få en regim" osv,, aren direktönskan att den regim som kommer snabbt skall bytas ut. Vad är det statsrådet är ute efter egentligen? Jag tycker att vi skall arbeta också med den regim som finns, som har utsatts för hot och påtryckningar, och som har tvingats till ° eftergifter. Vi skall inte tro attvi är sa oerhört överlägsna - även vi har stundtalstvingats till eftergifter. Låt oss se vad vi kan göra för att hjälpa den! Ett mål för vårt bistånd till är atthjälpa att vara så oberoende det går av . Det är klart att detär intressant att ta reda på vilken åsikt den kommande regeringen - vi vet ännuinte hur den regeringen kommer att se ut - har i den frågan. Det blir ocksåavgörande för storleken och inriktningen av det fortsatta biståndet. Detta ärinte på något sätt ett hot - det är bara en realitet. Till vill jag säga att jag på intet sättutesluter katastrofbistånd till , om det skulle visa sig behövas. Jagvill också nämna, att om , som är inblandat ihjälpen till Lesothoflyktingarna, vädjar till oss att vi skall hjälpa till pånågot sätt, är vi beredda att ställa upp. 1985/86:64. Om internationell hjälp mot blockad av AnL 36OSWALD (vpk); Den beredskap att ställa upp medkatastrofbistånd och annan hjälp som statsrådet sist talade om tycker jag ärpositiv. Men vi måste ändå ha uppmärksamheten riktad på vad som händer denallra och framöver. Sydafrikafrågan har ju varit en följetong iriksdagen , och vi vet ganska väl hur läget är; den vitaapartheidregimen i är mycket klämd av den opinion som finns inomlandet och internationellt. Det finns alltså anledning att mot bakgrund avblockaden mot skärpa kritiken mot , driva på och utnyttja deni en kraftig protest mot apartheidregimen också i fortsättningen. AnL 37 HÄDAR (); Låt oss då summera debatten så, att vigemensamt uppfattar det som riktigt att arbeta med den regim som finns iLesotho, om den inte vidtar några åtgärder som vi har anledning att klart taavstånd från, och det har ännu inte skett. Att den gjort eftergifter kan viinte anklaga den för-det skall vi anklaga den regim för som tvingat den attgöra eftergifter, nämligen . Jag tolkar det så, att statsrådet tartillbaka eller i varje fall omtolkar innebörden av sin formulering i den förstarepliken, nämligen att hon hoppas att skulle komma att få en sådanregim att..., osv. Om man uttrycker .sig på det sättet, utgår man ifrån att dennuvarande regimen inte är en sådan som man skulle kunna arbeta med. Det tyckerjag skulle ha varit olyckligt. Tredje vice talmannen anmälde attstatsrådet anhållit att till protokollet få antecknat att honinte ägde rätt till ytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. Om planerna på att slå samman de båda Om av oppositionspolitiker i kommunerna 12 §Svar på fråga 1985/86:301 om planerna på att slå samman de båda AnL 38 Civilminister ; har frågat mig om regeringen har för avsikt att föreslå ensammanslagning av de bägge . Svaret är nej, någon sådan avsiktföreligger inte. AnL 39 BO (); Låt mig tacka civilministern för svaret. Som statsrådet är mycket väl medveten om föranleds fråganav en skrivelse från chefen för statskontoret, där han som en möjligrationaliseringsåtgärd inom den statliga förvaltningen tar upp vissaförändringar av den nuvarande länsindelningen. Han nämner då särskiltmöjligheten att slå samman län och . Jag är självfallet tacksam för att civilministern nu sägeratt regeringen inte har för avsikt att följa det rådet. Jag hoppas att chefenför statskontoret får del av det svaret. är, även bortsett från det rent språkliga, ennaturlig region - det tror jag de flesta är överens om. Men även inom en regionkan balansproblem uppstå, vilket har skett i . Det finns, som jag ochkolleger i mitt parti från län har påpekat, en tendens att vidnödvändiga rationaliseringar inom den offentliga förvaltningen alltid se detstörre Skånelänet som den naturliga lokaliseringen för olika organ. Detta harvi påtalat i riksdagsmotioner. Det är beslut som, sedda i det enskildasammanhanget, kanske förefaller logiska, men sammantaget skapar man här riskför ett balansproblem. Länsindelningen i är gammal, men det får inteinnebära att man har absoluta gränser. Som jag sade är en naturligregion. Det förekommer därför samverkan när det gäller sjukvård,kollektivtrafik och mycket annat, och denna samverkan måste byggas ut. Detskulle emellertid vara helt orimligt, och sannolikt inte heller leda till någrabesparingar, snarare tvärtom, att riva upp länsindelningen. Detta har framhållitssåväl av landshövdingen i som av landshövdingen i Kristianstadslän. Däremot finns det anledning att öka den samverkan som existerar. Ån en gång ber jag att få tacka för svaret. Jag hoppas attsvaret också har vidarebefordrats till berörda myndigheter. Överläggningen var härmed avslutad. 13§ Svar på fråga 1985/86:329 om valen av oppositionspolitiker i kommunerna Med hänvisning till en händelse därmajoriteten i en kommuns fullmäktige röstat fram ett s. k. oppositionsråd somsaknar sitt eget partis stöd, har frågat mig om jag är bereddatt vidta åtgärder för att motverka att liknande beslut tas i andra kommuner. Jag villinte uttala mig om detta enskilda fall. 1 kommunallagen finns inga regler som särskiltgäller valen av heltidsengagerade förtroendevalda, dvs. Självfallet bör dock dessa val spegla de politiska opinionernai kommunerna. Ansvaret för att demokratins spelregler följs ankommer i förstahand på de politiska partierna. Min uppfattning är att partierna normalt tarsitt ansvar för att dessa spelregler skall fungera. Frågan om valen av kommunalråd och oppositionsråd haruppmärksammats av demokratiberedning. Beredningen, som haft en bredparlamentarisk förankring, har inte funnit anledning att reglera det förhållandesom tagit upp. Jag gör inte någon annan bedömningoch är därför inte beredd att vidta några åtgärder. Om valen av oppositionspolitiker i kommunerna AnL 41 (); Den fråga som jag har väckt har ett stortprincipiellt intresse. Skulle den väg som socialdemokraterna valt att vandra iSollefteå vinna gillande även i andra landsting och kommuner, kan en politiskmajoritet genom slutna val i fullmäktigeförsamlingar välja in personer som meraföreträder majoritetens intressen än oppositionens. Vart har då den representativademokratin tagit vägen? Civilminister är inte bara ansvarig iregeringen för den kommunala verksamheten. Han är också som ordförande iÅngermanlands partidistrikt ansvarig för att socialdemokraterna i Ångermanlandför en politik som står i överensstämmelse med grundlagar och praxis och sominnebär att även partivänner skall respektera de regler som gällerför den representativa demokratin. Jag vill, herr talman, tacka för civilminister svar och konstatera, att trots att det som gjorts i stridermot vedertagen praxis, är han inte beredd att vidta någon som helst åtgärd föratt förhindra någonting liknande . Han hänvisar till demokratiberedning. Det ärklart att den inte funnit anledning att ta upp frågan, eftersom den frågan intevar aktuell när demokratiberedningen behandlade frågan om val av kommunalrådoch oppositionsråd. Det är anmärkningsvärt attcivilminister i sina två egenskaper inte är beredd att vidta någraåtgärder för att förhindra liknande fall i andra delar av . Sådana fallkunde lika gärna drabba hans eget parti negativt. Får jag säga till att jag är här iegenskap av civilminister och inte i egenskap av distriktsordförande iÅngermanland. I den senare egenskapen har jag uttalat vad jag tycker i den härfrågan. Låt mig också säga att det har vuxit fram mellan depolitiska partierna i en oskriven regel som säger att varje partisköter sina egna nomineringar, och när nomineringarna kommer till fullmäktigeoch landsting lägger sig icke andra partier i. Dén oskrivna regeln tycker jagatt man skall slå vakt om. Sker det ett avsteg från den linjen är detbeklagligt, men det kan icke vara tillräckligt skäl för att gå in och lagstifta på ett område som Om Ik h I kl partiernasjälvavaltattskötaochsjälvaifortsättningenocksåvill sköta och ta AnL 43 (); Det hade varit betydligt bättre omcivilminister i sitt svar hade givit uttryck för de tankar som hannu har fört fram i sin replik. Det kan uppenbarligen ge signaler tillpartivännerna i olika delar av landet att respektera de regler och den praxissom ändå gäller. Överläggningenvar härmed avslutad. 14 §Svar på fråga 1985/86:323 om alkoholreklamen i vissa tidskrifter AnL 44 Statsrådet . har frågat mig om jagavser att ingripa mot den reklam för alkohol som förekommer i tidskrifter sombl. a. riktar sig till restauranger. Frågan om marknadsföring av alkoholdrycker behandladessenast av (LU 1985/86:13). ställde sigdärvid bakom den gällande ordningen. Den innebär bl.a. att facktidskrifter somsprids till näringsidkare i deras egenskap av tillverkare eller distributörerav alkoholhaltiga drycker inte omfattas av alkoholreklamlagen. S. k. specialtidningarfår enbart tillhandahållas på försäljnings- eller utskänkningsställen, varvidalkoholannonserna omfattas av kravet på särskild måttfullhet. Marknadsföringenav alkoholdrycker i form av annonsering får ske på ställen där sådana dryckerförsäljs eller utskänks under förutsättning att marknadsföringen är måttfull.Det finns enligt min mening inte anledning att överväga ändringar i gällanderegler. Det ingår i uppgifter att övervaka attgällande regler följs. Enligt vad jag har inhämtat har verket i en skrivelsetill berörda parter krävt bl, a, att s, k, hotelltidningar inte läggs ut isådana hotellrum eller andra utrymmen som inte omfattas av aktuelltserveringstillstånd. De nya rutinerna bör enligt verket vara genomförda den 1mars 1986, Jag räknar därför med att de avvikelser från lagens intentioner somKarl pekar på kommer att undanröjas, AnL 45 vice talman (): Herrtalman! Jag tackar statsrådet för svaret. Det är bra, tycker jag, men tyvärr ärverkligheten inte lika bra. Statsrådet citerar lagutskottets betänkande fråndecember på ett par ställen och använder ordet måttfullhet . Dåvill jag säga att utskottet nämner i det betänkandet några tidningar. Jag harmed mig fem tidningar här, just av den typ som omnämns. När vi tar en titt idem, finner vi att i dessa tidningar- ett nummer av var och en av de femtidningarna - finns det fyra helsidor vinannonser, 13 helsidor ölannonseroch 19,5 sidor spritannonser..Då kan varken statsrådet eller jag eller någon annan säga att det ärmåttfullt. Jag har ytterligare en tidning med mig, som går ut i 14000 exemplar, där man sida upp och sida ner har helsidesannonser om starkspritoch starkvin. Om den tidningen säger lagutskottet i betänkandet att den fårdelas ut på ställen där drycker försäljs eller utskänks, under förutsättningatt marknadsföringen är måttfull. Ett viktigt inslag i betänkandet är den hänvisning somgörs till lagstiftningen; "Tidningsannonsering för spritdrycker, vin ochstarköl förbjuds, utom i fråga om skrifter som tillhandahålls bara påförsäljnings- och utskänkningsställen," Den tidning jag nu talar om harkommit till ett försäkringsbolags huvudkontor. Sedan jag ställde frågan har jagerfarit att sådana tidningar kommit bl, a, till jordbrukets föreningsrörelseskontor. vill jag ställa en rak fråga med anledning av svaret:Får jag tolka svaret så, att det från skall bli ordning och reda?Får man ta det statsrådet säger i den delen som en garanti för att det sker ensanering i den här annonseringsfloran ? AnL 46 Statsrådet , Å, : Ja, det får gärna göra.Jag har visserhgen inte så god kännedom som om de härskrifterna, även om jag tvingas vistas på hotellrum då och då, men jag harinformerat mig om att de aktuella reglerna inte har följts i den typ avhotelltidningar som riktar sig till hotell som är utskänkningsställen.Konsumentverket har med anledning härav skickat ut en erinran om gällanderegler.och begärt att rättelse skall ske. Jag räknar med att så också kommeratt bli fallet, och jag tycker att vi kan utgå från att det skall bli så, AnL 47 vice talman (): Herrtalman! Det är inte svårt att få uppgifter om hur det förhåller sig. Sedan jagställde min fråga har jag fått mängder av reaktioner, som visar hur befogat detär att peka på detta problem. Jag känner statsrådet sedan gammalt och vet atthan är en rejäl karl. Jag tar därför hans löfte på allvar och tror att vigemensamt, men främst med hjälp av statsrådets insatser, skall få tiH stånd ensanering. Det är meningslöst med lagbestämmelser om de skall överträdas såflagrant som sker i det här fallet. Om verksamhet gentemot konsumentrådgivare Överläggningenvar härmed avslutad. 15 §Svar på fråga 1985/86:326 om verksamhet gentemotkonsumentrådgivare AnL 48 Statsrådet . har frågat mig om jag avseratt vidta någon åtgärd med anledning av att har distribuerat ensamhng-argument mot införande av reklam i TV till landets konsumentrådgivare. Om verksamhet gentemot konsumentrådgivare I uppgift ingår bl. a. att fästaansvariga politikers, intresseorganisationers, företags och andrasuppmärksamhet på förhållanden som påverkar konsumenternas och hushållenssituation. Att TV-reklamen hör till ett område av stort intresse förkonsumenterna är uppenbart. Enligt vad jag har inhämtat har konsumentverketansett att konsumentaspekter på TV-reklamen inte har belysts tillräckligt i denhittillsvarande debatten. Verket har därför på eget initiativ ställt sammanvissa sådana argument. Jag finner inte skäl att vidta någon särskild åtgärd idenna fråga. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. AnL 49INGRID (): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret. regler hindrade mig från att ställa frågan såsom jag helsthade velat, nämligen: Vad tycker statsrådet om agerande?