prot · G909117 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag vill instämma iden kritik som och representanter har fört fram,Det är dåligt av regeringspartiet, av socialdemokratin, att man har lämnat detmålet men ändå genom manipulation - vilket är det rätta ordet - försökerupprätthålla ett sken av att ger ett bistånd som uppgår till enprocent. Det är inte fallet! Återflyttningen av icke använda medel, som räknasigen, kan aldrig godtas som en rättvis och just medtod för beräkning avenprocentmålet. Vi förväntar oss från vårt parti att detta rättas till ochatt vi får en riktigare beräkning och en justare användning av reserverademedel än . Vi har i detta fall inte reserverat oss utan nöjt oss medett särskilt yttrande, och vi väntar oss alltså en förbättrad attityd frånregeringen och det socialdeomkra-tiska partiet härvidlag. Jag vill också säga något om multilateralt kontrabilateralt bistånd. Vi anser inte från vårt parti att det mulfilateralabiståndet bör ökas mer än vad som redan har skett. Det är inte heller så enkeltatt man bara kan tala om mulfilateralt resp. bilateralt bistånd. Det finns multilateralaorgan som gör ett mycket bra arbete och som behöver ökade resurser. På denpunkten instämmer jag gärna i exempelvis tal för några minutersedan. Men vi satsar också pengar i multilaterala organ, som inte är bra, sominte för en politik som överensstämmer med det svenska biståndspolitiska målet.Därför bör det göras ett övervägande inom ramen för det multilateralabiståndet av vad pengarna skall användas till. Vi kommer attdiskutera anslag till , som behandlas i finansutskottetsbetänkande. Vi återkommer där på nytt till de här frågorna, och vi är kritiskatill att ger pengar till sådana multilaterala organ. Det bilaterala biståndet är enligt vår mening det bästasättet att använda pengarna. Med det systemet kan vi ha bättre kontroll överpengarna än om de går till de stora organisationerna. Vi kan prioritera desvenska resurserna på ett sådant sätt att de får en bättre verkan än de får omman sprider ut dem så att de används utan speciell inriktning. Därför är vinaturligtvis i det sammanhanget/ör att vi skall ha programländer och fortsättamed den typen av bistånd. Jag återkommer till den saken. En annan fråga gäller huruvida biståndet skall vara bundeteller obundet. Här har skett en kraftig försämring avseende det svenskabiståndet. Vi har tidigare - vilket vi har berört i vår huvudmotion - kunnatberömma oss av att kunna upprätthålla en mycket stor obunden del av vårtinternationella bistånd. Det har varit bra. Det har varit prisat över världen,och det har gett oss en mycket god profil i dessa sammanhang. Detsenaste decenniet har vi övergått mer och mer till att binda biståndet. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Det har knutits till svenska företags intressen snarare äntill utvecklingsländernas intressen. Det har använts för att främja svenskakontrakt - och här kommer vi naturligtvis in på posten u-krediter, där vi ocksåanser oss nödsakade att rikta hård kritik mot regeringen och detsocialdemokratiska partiet. När dessa krediter infördes av de borgerligaregeringarna under en mängd andra beteckningar - blandade krediter osv, -leddedet till kritik från det socialdemokratiska partiet i opposition. När niåterkom i regeringsställning behöll ni systemet och utvecklade det ytterligare.Det är anmärkningsvärt att man på det sättet har lämnat den mycket finainriktningen av det svenska biståndet som obundet som gällde tidigare perioder. Vi skulle vilja se en förändring i det sammanhanget, såatt en större del av det svenska biståndet är obundet. Vi säger naturligtvis,som vi alltid har gjort, nej till anslaget till u-krediter och vill i ställetlägga pengarna i katastrofposten - vilket jag återkommer till. Hit hör ocksådet dåliga utnyttjandet av u-krediterna, som också har berörts här - jag har t,ex, påpekat att man räknar pengarna två gånger. Ett annat nytt anslag som vi är kritiska till ärbetalningsbalansstödet, som vi godkände efter diskussioner iutrikesutskottet, dä det utlovades en bättre redovisning av och planering förhur dessa betalningsbalansmedel används, I årets proposition ochutskottsbetänkande har vi fått se att man nu knyter betalningsbalansstödet tillmultilaterala orgari som IMF och liknande institutioner. Erfarenheten visar attdet i de länder som blir utsatta för IMF, eller andra sådanainternationella ekonomiska institutioner är förödande för de breda folklagren.Svenska biståndspengar skall inte delta i de krav på ekonomiskastrukturförändringar som ställs från dessa organ på fattiga länder för att deskall få några skärvor i lån. Det åren dålig politik mot de breda folklagren,för den för med sig utsugning av dem som finns i botten på samhället. Det är enpolitik i anda, och med den skall vi inte hjälpa till medsvenska biståndsmedel. Vi har alltså valt att i stället för både u-krediter ochbetalningsbalansstöd lägga dessa pengar i katastrofposten, som därigenom får enmycket kraftig ökning. Vi anser att detta är högst motiverat, för här finnsmöjligheter att snabbt använda pengar vid katastrofer - även vid katastroferorsakade av krig, vilket kunde motivera hjälp från katastrofposten till Libyeni dagsläget - men också till katatrofförebyggande åtgärder, som är mycketviktiga och som flera talare varit inne på. Man har även berört om katastrofbistånd. Jag instämmer gärna i de uttalandena. Det är braatt träda till när katastroferna kommer; det är bättre om vi försöker vara medoch förebygga dem. Det har också talats mycket om länderval och biståndetsfördelning. Det finns en klar tendens från de borgerliga partiernas sida attförändra det svenska biståndet. Det finns variationer mellan moderatasamlingspartiet, och , men det är en tydlig inriktningmot att man vill bryta upp det gamla mönstret för det svenska biståndet. Man villluckra upp systemet med programländer. Man talar om regionala insatser. Frånmoderat håll talar man naturligtvis om marknadskrafterna och företagens storaroll och om hur bra de är för utvecklingen osv. i dessa fattiga länder. Vi motsätter oss naturligtvis bestämt sådana propåer. Viuppmanar regeringen och det socialdemokratiska partiet att slå vakt om ochstärka profil med landprogram, att satsa de trots allt små resursersom vi kan åstadkomma på det här området på ett riktat sätt och inte sprida utdem över stora områden, då den samlade effekten blir sämre än om vi satsar påt, ex, landprogram. Vi anser att det är lätt att konstatera vilka länder somarbetar för de biståndspolitiska målen. Man kan lätt konstatera om det finnssträvanden mot social utjämning och jämlikhet på gång och om något så närrimliga krav på mänskliga rättigheter uppfylls, osv. Och detta är fallet med deflesta av våra programländer - även om de naturligtvis i många fall blirutsatta för tryck utifrån och under mycket svåra förhållanden försöker byggaupp sina ekonomier. Missförhållanden skall man kritisera, och det har vi ocksågjort. Men landprogrammeringen - det sättet att använda de svenska pengarna -är det bästa medlet för att få effekt av de i detta sammanhang små medel som vikan avsätta. Jag hinner inte, fru talman, beröra alla propåer ochenskilda länder som vi tagit upp i vår motion. Jag vill bara kortfattat ta uppnågra. Först om : Det första den borgerligatrepartiregeringen gjorde när den kom till makten var att börja skära nedi Vietnambiståndet. Därefter har man fortsatt den politiken. Det finns också iårets betänkande reservationer från samtliga tre borgerliga partier, där mantalar om nedskärning och avveckling av biståndet till , Det gör man motden välkända bakgrunden att man säger att det inte finns någon demokratiskutveckling i landet, att det sker övergrepp, att angriper och ockuperarKampuehea osv. Men ingen på den borgerliga kanten talar ett ord ombakgrunden. Man nämner ingenting om det långa i , sombörjade redan 1944-1945 och som avlöstes av krig ,vilket pågick ända , Man nämner ingenting om det krigsskadeståndsom förutsattes i uppgörelsen mellan och 1975. Inte ett öre av depengarna har betalats ut till , trots den oerhörda förödelse som orsakat i det landet under krig med hjälp ochpå slutet med direkta inblandning. Varför tar ni inte upp de frågorna, när ni talar omavveckling av biståndet fill och diskuterar hur det är i ?Varför tar ni inte heller upp, när ni talar om Kampuehea, det angrepp som Vietnamvar utsatt för från territorium ? Där varVietnam tvunget att försvara sig , innan man slutligen gick in iKampuehea för att få ett slut på de övergrepp som ständigt skedde över den egnagränsen. Varför säger ni ingenting om det? Man kan inte lata bli att se dehistoriska sammanhangen här, i stället för att bara tala om den ena parten ochinte ta med de brott, övergrepp och anfall som företagits från den andra sidan. Vi har föreslagit en höjning med 100 milj. kr. avlandramen till , Det innebär långt ifrån någon återställning av detursprungliga biståndets penningvärde, men vi måste vända trenden ochnedskärningen för att i stället öka biståndet till detta land, som gör vad mankan för att förbättra förhållandena för sitt folk. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Internationelh utvecklingssamarbete m. m. Vi har också föreslagit ett extra bistånd på miljösidantill när det gäller , Kampuehea osv. Ett annat land som är utsatt för de borgerliga attackerna- dock inte från i det här fallet - är . Det äranmärkningsvärt att.man här från och inte nämner någoti sina reservationer och inget i debatten om bakgrunden. Varför talar ni inteom mineringarna av hamnar, som genomförde ?Varför talar ni inte om stödet till Contras, där man ständigt angriper landetfrån område och tidigare också från område? Vi vet att den amerikanska senaten och representanthuset,under stor påtryckning från , på nytt överväger att lämna100 och kanske mer till militär verksamhet och de banditstyrkorsom stör återuppbyggnaden och utvecklingen i . Där tigerni, från och . Men ni talar om dålig demokrati iNicaragua, fastän ni vet att det internationella samfundet allmänt har erkäntatt de val som genomfördes i för sedan var de mestdemokratiska val som genomförts i något land i under de senastedecennierna. Ni talar ingenting om de försök som har gjorts att utjämna desociala klyftorna och om att man har förbättrat levnadsförhållandena för debreda lagren av befolkningen. Ni tiger om detta, men ni talar om att minskabiståndet till i detta sammanhang. Vi har på de anförda grunderna naturligtvis krävt ett ökatbistånd till , och vi hoppas att den attityd som regeringen ochsocialdemokraterna i övrigt har i denna fråga och som vi tycker är bra skallutvecklas ytterligare i positiv riktning. Några ord om en hjärtefråga - för att använda sammauttryck som begagnade tidigare - nämligen . Det gälleren välkänd angelägenhet på det utrikespolitiska fältet, där också harsvikit. Vi vet att denna lilla stat blev ockuperad av stormakten envecka efter det att den hade lämnat det holländska kolonialväldet och blivitsjälvständig samt att därefter har bedrivit ett folkmordskrig motdet landet. Vi vet att deltar idet kriget, genom att vi har lagt nedvår röst i FN, först från de borgerliga regeringarnas sida och sedan från densocialdemokratiska regeringens sida. Det är också känt att vi har fortsatt att exportera vapentill , att vi arbetar mycket hårt för att öka vår handel medIndonesien, att vi är med i stödgruppen för , IGGI, och att vi därhar svikit vårt ansvar för en internationell solidaritet och för hjälp till detlilla fattiga och förtryckta folket i . Den frågan får inte glömmas bort, och vårt parti kommeratt fortsätta att driva den här i och på andra håll så länge någraändringar inte har inträffat. Några ord om , också det ett land som är utsattför aggression utifrån, där det behövs ökat stöd och där det är nära katastrofi dagsläget. Bara har den inrikespolitiskasituationen försämrats oerhört på grund av militära angrepp frånSydafrikaunderstödda banditförband, som härjar i landet. Slutligen,fru talman, också några ord om humanitärt bistånd till södra Vi har krävt en ökning av det humanitära biståndet till södraAfrika, framför allt fill ANC, SWAPO och UDF inne i och till Namibia.När det gäller har vi särskilt velat uppmärksamma de befriadeområdena i . Det finns där stora områden som hålls av folkfronten,vilken ute på landsbygden bygger upp en infrastruktur som är mycket bra och somverkligen tar till vara de möjligheter som finns att förbättra människornaslevnadsförhållanden. Vi kommer på dessa punkter, när våra egna reservationerhar fallit, att stödja de folkpartistiska reservationerna, som vi tycker är braoch som i stort sett motsvarar de krav som vi själva ställer. Med detta, fru talman, ber jag att få yrka bifall tillsamtliga vpk-reservationer vid detta betänkande och i övrigt till utskottetshemställan. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. 10STIG ALEMYR (s): Jag kommer i detta anförande inte att göranågon biståndspolitisk deklaration. Efter mig på talarlistan kommer nämligenbiståndsministern, och vi har kommit överens om att jag i detta inlägg skallnöja mig med att bemöta en del av den kritik som från olika talare har riktatsmot utrikesutskottets majoritets ställningstaganden. Jag tar inte upp kritikenpå alla punkter, eftersom vi i den socialdemokratiska utskottsgruppen har gjorten uppdelning, så att kolleger till mig kommer att beröra de avsnitt som jaginte går in pä. Detta betyder alltså inte att jag nonchalerar de inlägg som hargjorts, utan det är vår arbetsfördelning som gör att jag kommer att förbigå endel av yrkandena. Jag ber dock, fru talman, att inledningsvis få yrka bifalltill utskottets hemställan på samtliga punkter. Det innebär att vi föreslårriksdagen att fatta beslut om ett bistånd om 8 940 milj, kr, för nästabudgetår, och det är 880 miljoner mera än under det innevarande budgetåret. Utskottsförslaget och regeringsförslaget avviker på någrapunkter från SIDA:s anslagsframställning, och det är ganska naturligt med tankepå att SIDA i sina petita inte hade tagit upp någon önskan om ettbetalningsbalansstöd, som skall bidra till att lösa skuldkrisen. Vi ansåg iSIDA:s styrelse då, , inte att detta var aktuellt. När regeringen nuväljer att avsätta 400 milj, av dessa 8,9 miljarder till detta ändamål är detnaturligtvis nödvändigt att ta dessa pengar på olika punkter ibiståndsbudgeten, och detta har utskottsmajoriteten accepterat. Biståndets storlek kommer att vara av den beräknadebruttonationalinkomsten. Jag vill starkt betona att enprocentsmålet liggerfast. Det har från olika håll riktats krifik mot att vi avreserverade medel -reservationerna omfattar många miljarder -tar 280 miljoner och räknar in dem i det kommande årets budget. Jag kan hållamed om att detta är ett tillvägagångssätt som kan diskuteras. Det betyder, somdet har sagts här, att man räknar samma pengar två gånger. Utskottet skriveremellertid att detta skall betraktas som en engångsföreteelse och är berett attacceptera tillvägagångssättet i nu rådande budgetläge. riktade mycket stark kritik mot densocialdemokratiska biståndspolitiken. Hon använde uttryck som "detkravlösa, regiminrik-tade biståndet". Hon anklagade oss för att inte visatillräckligt intresse för Internationelltutvecklingssamarbete m. m. vaktslående kringmänskliga rättigheter och demokratiska värden i mottagarländerna. Jagtar nu inte upp någon Vietnamdebatt och inte heller någon debatt om -det kommer mina kamrater att göra . Men jag vill rent allmänt säga attnär pläderar för att vi skall dra bort biståndet frånländer vars regimer vi inte tycker om eller vars regimer på något sätt kränkermänskliga rättigheter, är detta ett uttryck för en fasansfullt cyniskinställning. Det betyder att vi, om vi möter ett litet barn som är hungrigt ochsjukt, säger till detta barn: "Du kan fortsätta att vara hungrig, du kanfortsätta att vara sjuk, för vi tycker inte om din regering," - Det är denyttersta konsekvensen av den moderata biståndspolitiken. Det lilla barnet vetingenting om regeringar och politik. Det vet bara att det gör ont, att detsmärtar när man är hungrig. Låtoss aldrig glömma att vårt bistånd icke är ett bistånd till regeringar, utanett bistånd till människor! Det är ett bistånd till människor som lever på heltandra villkor än vi kan ana. Det är ett bistånd till de sjuka barnen och dehungrande människorna. Därförär det en enormt stor skillnad mellan socialdemokratisk och moderatbiståndspolitik. Den moderata biståndspolitiken är utomordentligt cynisk och ärberedd att offra väsentliga värden hos mänskligheten. Detär inte så att socialdemokraterna inte fäster avseende vid ett vaktslående ommänskliga rätfigheter och demokratisk utveckling. Vi gör det! I varjebiståndsavtal utövar vi påtryckningar. Det är inget tvivel om att dessapåtryckningar på många håll i världen har varit framgångsrika. Vi skall inte geupp, utan varje gång vi träffar ett avtal - vare sig det gäller ellerandra länder - påpeka vikten av att den demokratiska processen fiillföljs.Demokratimålet skall alltid vara ett viktigt mål i den svenskabiståndspolitiken. Men det kan inte drivas hur långt som helst, inte så långtatt vi överger människor i nöd, Margarethaaf talade också om att vi bör vidga biståndet till att omfatta fleraländer än . Antalet programländer är visserligen inte särskilt stort, men omman ser på de totala svenska biståndsströmmarna, som gar via enskildaorganisationer och via andra kanaler, finner man att praktiskt taget allau-länder i världen får svenskt bistånd. Det är en karta med ett mycket stortantal biståndsmottagande länder som vi ser när de enskilda organisafio-nernasanslag granskas. Via de multinationella organen går det svenskt bistånd tillländer som vi normalt inte skulle vara beredda att ge bistånd till - i detavseendet har naturligtvis rätt. Detär i själva verket så att svenskt bistånd kanaliseras ut över hela jordklotet.Men vi har valt en teknik som innebär att vi låter de stora biståndsposterna gåtill speciella mottagarländer, där vi har möjlighet att företa ordentligaplaneringar och att mera långsiktigt arbeta med våra insatser. Efter det attfrågan hade utretts inom SIDA ändrades tekniken när detgäller landprogrammeringen så att den blev mer flexibel . Medhänvisning fill denna nya flexibilitet - som inte alls innebär att alla medelsom har beviljats inom en landram automatiskt går ut, utan där krav ställs påatt de biståndspolitiska målen skall uppfyllas och biståndet vara effektivt -slår vi vakt om tekniken med landprogrammering. Fleratalare har efterlyst en biståndspolitisk utredning. Jag har tidigaresagt från denna talarstol att vi naturligtvis inte skall hävda att vi för allframtid utesluter behovet av en biståndspolifisk utredning. Jag tror att detvar jag sade att man kanske bör ha en övergripandeutredning, men vi har valt metoden att se över delar av biståndet. Som mångaandra talare också har gjort erinrar jag om den katastrofbiståndsutredning somnyligen har avlämnats. Vi har haft en utredning om , omlandprogrammeringen, om enskilda organisationer osv. Vi har valt metoden attutreda skilda delar av biståndspolitiken var för sig för att sedan se efter omman kan göra förbättringar och justeringar i tekniken. Det tycker jag har varitganska framgångsrikt. Jag tror att exempelvis katastrofbiståndsutredningenkommer att leda till betydande förbättringar, när den leder tillpraktisk politik. Vi har alltså valt denna metod, men jag vill därmed inteutesluta att det kanske kan vara av intresse att få en mera samladbiståndspolitisk utredning. Jagnämnde inledningsvis att regeringsförslaget, stött av utskottsmajoriteten,anvisar 400 milj, kr, för att medverka till en lösning av skuldkrisen ivärlden, Skuldkrisen är egentligen ofattbar. Troligen finns det ingen definitivlösning på den, U-Iänderna /är ha skulder på S65 miljarder dollar. Deproblemen kan naturligtvis inte lösas av enskilda länder- det måste till storaskuldavskrivningar, och framför allt måste det till ett internationellt samordnatarbete. Därför är det bra att tar initiativ och försöker vara med påinternationella diskussioner om hur skuldkrisen skall angripas. Detta är icke -jag säger det för att det har framkommit misstanke därom i ett antal motioner -ett sätt att gömma undan pengar och spara pengar, utan det är, som utskottetskriver, en allvarlig avsikt att dessa pengar skall komma till användning, attdet skall vara möjligt att uppnå en internafionell samverkan så att detallvarligaste hotet mot , dvs. deras stora u-landsskulder, kan minskaoch gå ner ordentligt. Dethar också talats om u-krediterna - från sida framför allt.Jag kan hålla med om att det naturligtvis har funnits anledning att riktakrifik mot användandet av den biståndsformen tidigare. Men även här har det juskett justeringar. Det biståndspolifiska inslaget i u-krediterna har ökat,och det innebär att det finns anledning att gå vidare på den vägen och se hurutvecklingen blir . Vi står alltså bakom och accepterar förslagetatt fylla på beloppet till BITS med ungefär 500 miljoner. Jagvill också säga ett par ord om anslaget till SIDA:s verksamhet. Jag har självfidigare från denna talarstol sagt att det är otillfredsställande närbiståndsorganet inte har resurser att själv utföra insatser utan måste gå iitoch köpa konsulttjänster, som blir dyrare än det annars skulle hablivit. har emellertid SIDA fått en ny organisation, och det finns anledningatt avvakta och se resultatet av den nya organisationen innan vi på nyttdiskuterar frågan om att tillföra SIDA nya tjänster. Biståndetskall naturligtvis vara effektivt - jag skall inte gå in närmare på det, fördet har jag tidigare talat om - och det är självklart att detmåste kontrolleras. Somliga vill ha en biståndsinspektör. Det förslaget avvisarvi. Det fanns en sådan tjänst tidigare. Vi ansåg inte att det gav önskatresultat. har man en annan teknik för att följa upp biståndets effektivitet,och utskottsmajoriteten stödjer den. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Fru talmannen gav enmöjlighet att göra ett uttalande om angrepp på , Jag gårinte in i den debatten, men fru talmannen tillät att ställaen fråga till oss andra, hur vi bedömer vad som hänt i , Jag kan barasäga för den socialdemokratiska riksdagsgruppens del att den stödjer helt detuttalande som utrikesministern å regeringens vägnar gjorde i går. Debatten gäller en av mänsklighetens storaödesfrågor. Det är klart att det finns en koppling mellan krig och behov avbistånd. Jag sade i den utrikespolitiska debatten att det kan hända redan i åratt nya länder behöver svensk solidarisk hjälp. Det finns mycket som talar föratt diktaturen i snart kan falla. Det har hänt mycket i andra länder somunder långtid har lidit under hårda diktaturregimer. Det kan kanske blinödvändigt för oss att avdela pengar för att hjälpa nya grupper av människoroch nya folk , och då skall vi vara beredda att göra det. Fattigdomskrisen i världen, sjukdomarna och hungern hör de stora ödesfrågorna. Vi vet att den sociala oro som detta medför ocksåkan leda till stora politiska katastrofer. Därför är det värdefullt att noteraatt biståndet har en djup förankring hos den svenska allmänheten. Den svenskaallmänheten känner med barnen i och , Man frågar inte vilkenregering dessa länder har när man lägger sitt bidrag i kollektbössan ellerskickar sin postanvisning. Vi har, fru talman, ett mycket stort ansvar iSveriges riksdag när det gäller att slå vakt om biståndets djupa folkligaförankring. 11MARGARETHA AF () replik: tillät sig en grov vantolkning avvår politik. Det är ju ni. , som står för regimorienteringen av detsvenska biståndet. Om ett barn eller en kvinna är hungrig och sjuk på grund avregimens åtgärder - och tyvärr är det fallet i många av programländerna försvenskt bistånd - då säger vi att detta barn eller denna kvinna bör kunna fåhjälp genom ett svenskt bistånd, som i betydande utsträckning kanaliseras genomenskilda humanitära eller religiösa organisationer.