prot · G909137 · 1985-12-31 00:00:00 — Tills denna utvärdering ärfärdig bör vi låta riksdagsbeslutet från är 1980 gälla, baserat som det varpåfolkomröstningen och kompletterat med många åtgärder därefter. Om åtgärder för att minska beroendet av kärnkraften, m. m. Om åtgärder för att minska beroendet av kärnkraften, m. m. Anf.61 (): Ju längre debatten fortskrider, desto mer tror jagBirgitta har förstått vikten av en informationsskrift. Det är enskrämmande okunskap som blottas om hur energisituationen egentligen ar och vadsom skulle hända om vi tog bort de kärnkraftverk som vi faktiskt utmärkt välklarade oss utan . Det är en propaganda från kärnkraftsintressenternasom tydligen har gått hem och som är beklaglig. Jag tycker också att det är beklagligt att höra föra fram sådana här storsvenska tankegångar om att vi är världsbäst ochatt alla andra är dåliga, att detta aldrig kan hända hos oss. Jag hoppasinnerligt att slipper ångra sitt uttalande . som utförligt har analyseratriskerna för stora kärnkraftsolyckor säger att det icke är omöjligt att ensådan olycka kan hända också hos oss. Det finns fel, läser vi i tidningarna ochfår vi rapporter om från kärnkraftinspektionen, också i våra aggregat. Detfinns tillbud och det förekommer sprickor och en uttröttning i materialet. Hurskickliga vi än försöker vara, hur samvetsgranna vi än är, kan vi alltså integarantera att inte den stora olyckan händer här. Då tror jag att ångra det inlägg han gjort under dagens debatt. Jag skulle vilja lägga till något om möjligheterna att fäfram mer elektricitet . Vi har inom industrin en utbyggd kapacitetför att producera el genom mottrycksanläggningar. Den utnyttjas inte till fulloi dag. Kapacitet motsvarande ungefär vad ett stort kärnkraftverk producerar omåret används inte. Det är oerhört viktigt att energiministern ser överbestämmelserna, så att det alltid blir fördelaktigt för industrin att utnyttjaden kapaciteten. Som det nu är tror jag att det är en del skattebestämmelsersom gör att man väljer att inte använda den, och det är mycket beklagligt. Därkan alltså samhället direkt se till att vi använder en utbyggd kapacitet förel. Och så måste vi äntligen få klara bestämmelser som låterelektriciteten från små vatten- och vindkraftverk komma ut på nätet tillrimliga priser. Detta har tagits upp, och det har fattats beslut iriksdagen, men det blir liksom ingenting i praktiken. Idealiskt vorenaturligtvis att man kunde få låta den elström man själv producerar från ettlitet vindkraftverk eller vattenkraftverk matas in på nätet och att elmätarendå gick baklänges och krediterade i stället för att debitera. Det kanske äralldeles för enkelt - så enkelt får man måhända inte göra det. Men såvitt jagförstår har man sådana system i . Det är fullständigt obegripligt att regeringen inte satsarkraftfullt på vindkraften-fullständigt obegripligt! Man har överlåtit dethärtill kraftbolagen. Även om jag tror att nu försökerställa om till ett mer framtidsvänligt energisystem har ändå detta verk varitvindkraftens intensivaste belackare . Man har hånflinat - jagöverdriver inte; jag har själv sett det - åt möjligheten att använda vindkraft.Det är därför risk för att det nybildade utvecklingsbolaget i integår in för vindkraften med den entusiasm som alltid behövs när det gäller attinföra något nytt. Varför skulle inte vi kunna producera el billigt när Danmarkkan? säljer vindkraftverk för 1 miljard till bl. Varförskulle inte kunna göra det? Den stora satsning som den borgerligaregeringen gjorde påvindkraften har ju visat att de aggregat vi har här fungerar över förväntan.Man har räknat ut att skulle de tillverkas i serieproduktion skulle man därkunna få ut el till ett pris som är konkurrenskraftigt i förhållande tillkolkondens. Jag tror att det kommer att bli mycket bättre, men redannu är såvitt jag förstår vindkraften med konservativa beräkningar lönsam.Varför då inte satsa? Våra varvsorter upplever stora kriser. En stor del av denkapacitet som där finns skulle kunna utnyttjas för att bygga vindkraftverk -det är mycket lämpliga anläggningar för den typen av byggen. Om vi gick in föratt producera vindkraft för ungefär skulle det enligtberäkningar ge ungefär 1 000 människor arbete. Jag skulle vilja fråga: Kommer att försökatala med industriministern och med resten av regeringen för att ytterligaresatsa pä vindkraften? Det behov av mer elektricitet som man nu talar om skullegöra det särskilt angeläget. Här skulle vi kunna få en för vårt näringsliv, förvår export och för en god energiframtid mycket viktig energikälla. Min fråga,som jag hoppas vill besvara, är alltså; KommerBirgitta attta upp till förnyad prövning en ytterligare satsning på vindkraften däroberoende människor, som inte är knutna till kärnkraften, har huvudansvaretför programmet? 1985/86:137 . Om åtgärder för att minska beroendet av kärnkraften, m. m. Skälet till att det går bra att satsa påvindkraft i är inte att det är billigt där utan att den danskaelproduktionen är sä dyr som den svenska, och därför kanvindkraften hävda sig, trots att kostnaderna är jämförbara med dem förkolkondens - det är alldeles riktigt. Vi satsar på vindkraft i förhoppningenatt kunna pressa kostnaderna, därför att vi bedömer den som en i förhållandetill kolkondens miljövänlig energikälla. Själva poängen med den nuvarandesatsningen är att man förmår dem som inte har velat satsa på den attgöra det, och det är en stor framgång att vi har lyckats med det. Den centrala frågan att diskutera här är den som viupplevde en sådan kampanj kring fram till den dag olyckan i Tjernobylinträffade. Man hävdade nämligen frän industrin, från moderat håll och vissaandra kretsar att svensk industri inte har möjlighet att behålla sinkonkurrenskraft om den inte får expandera sin elanvändning. Detta är i grundenen felsyn helt enkelt därför att inte har möjlighet att expandera sinelanvändning utan att kostnaderna för elen kraftigt ökar. Detta beror på att viinte har tillgång till utbyggnad av ytterligare billig vattenkraft. Vihar bara dyra alternativ vad vi än väljer. Så ser det ut nu vare sig vi väljerny kärnkraft, kolkondens eller oljekondens eller vindkraft. Då har jag påregeringens vägnar sagt, att om vi skall klara detta, måste vi lära oss attanvända elen effektivt och för de områden där elen är specifik. För deområdena, och detta gäller industrin, skall man också ha tillgångtill el och billig el. Det är för att klara det målet som vi alltså har måsttala om att det inte längre går att förlita sig på expansion, utan nu handlardet om effektivisering och specificering. Dä är det en tillgäng att en så stordel av elen används för uppvärmning, för där kan man ersättael med annat och se till att Om åtgärder för att minska beroendet av kärnkraften, rn.m. industrinfår tillgång till den el som den behöver utan att vi behöver riskera ökadekostnader. Jag har mött så många misstrogna herrar i den härdiskussionen bland dem som annars brukar vara teknikpositiva i industrin ochinom moderata samlingspartiet så jag är förbluffad. har jag i helgennoterat att moderata samlingspartiet lanserar en ny kampanj på temat Låt ossgöra det omöjliga möjligt. Det stämmer eller hur, ? Jag undrarom ni vet att ni har stulit de orden från en dikt av i ensocialdemokratisk valskrift. Jag skall be att få läsa den dikten, för denhandlar mycket om attityderna hos somliga i den här diskussionen och det somjag skulle vilja stä för. Den heter Utmaning, i byrålådan och dom oomkullrunkeliga huvudskallerunkarna dom säger att det är omöjligt LÅT OSSGÖRA DET OMÖJLIGA Och detta, herr talman, är ettmycket trevligt sätt att uttrycka den målsättning vi har för att bygga ett braenergisystem . Jag tror ni gissar vilka de oomkullrunkeligahuvudskallerunkarna är! 63IVAR (): Jag fick inga svar på mina frågor till miljö-och energiministern, men det finns anledning att något kommentera inlägg här, eftersom han så direkt angrep centerpolitiken. Han sade bl,a, att det skulle bli elbrist om vi fick igenom våra förslag. Låt mig börja medatt konstatera en sak för att anknyta till , Den frän vissasynpunkter framgångsrika försäljningskampanj från kraftbolagen vi bevittnadeför ett ä innebar enligt en undersökning som Svebiq har gjort atteldningsanläggningar för biobränsle som var långt framme i planeringen, i vissafall fanns t, o, m, beslut, icke kom till stånd i en omfattning som välmotsvarar 2:s kapacitet, I klartext innebär detta, att om vi inte hadehängivit oss åt en prissättning pä el som är fjärran från den långsiktigamarginalkostnaden, skulle vi ha haft en kapacitet på biobränsleanläggningarsom mer än väl kompenserat bortfallet av , Vi skulle ha utnyttjat enbefintlig energiresurs, en miljövänlig energiresurs, som t, o, m, i någon månmotverkar försurningen genom svagt basiska utsläpp. Det skulle också innebäraen ökad sysselsättning för 1 000 personer. Att det nu har skett försummelseroch missgrepp fär inte förleda oss till att upprepa dessamisstag gång efter annan till dess vi även viss tidsplan, , tvingas attvidta det som vi skulle ha gjort i går och det som kan göras . Hela vårtresonemang går ut på följande; Låt oss för all del handla , låt inteomvårdnaden och omtanken om felinvesteringarna i kärnkraften vara det som styroch därmed försena en vettig hantering av effektivare energianvändning och enökad användning av förnybar energi. Diskussionen om att det inte finns andra alternativ än koloch olja upplever jag enbart som ett spel för att dölja att det är omvårdnadenom felinvesteritig-arna som man sätter främst. Det tycker jag är mycketbeklagligt. Jag hoppas att jag nu får svar från energiministern på mina frågor. Prot, 1985/86:137 Om åtgärder för att minska beroendet av kärnkraften, m. m. 64LARS DE (): sade i sitt första inlägg attdet var ett stort misstag att bygga ut 3 och , eftersom vifick ett mycket högt pris på den elkraft som dessa aggregat producerar. Men dånämnde han inte orsaken till att priset blev sä högt. Orsaken var ju attaggregaten fick en med förlängd byggnadstid. medförde fick en orimlig räntekostnad på anläggningen och att man ramlade in i enfördyring av företagens dollarlån, som tillsammans medförde denna våldsammaökning av den rörliga kostnaden på kraften frän O 3 och , Det var alltsåpolitikerna som var orsak till att dessa aggregats kraft blev så dyr. sade sedan att man skulle ha kunnatåstadkomma lika mycket energi som i , om man hade höjt elpriserna, säatt ett antal biobränsleanläggningar hade kommit till stånd. Det är ett ganskaintressant påpekande av , eftersom de biobränsleanläggningar somhar byggts har kommit i kläm i mycket hög grad pä grund avnuvarande prisfall på olja. Man får alltså säga att det var nästan tur fördessa byggare att de inte byggde anläggningar som skulle ha varit direktkatastrofalt olönsamma. Sedan säger att kol och olja är allt somkraftindustrins representanter kan tala om. Han vill precis som BirgittaHambraeus säga att det finns många andra saker som är bra. För att konkret ta på orden vill jagsäga följande. Hon talar om orsakerna till varför vi inte satsar mer påvindkraft. Vindkraft skulle ju kunna ge förfärligt mycket billig energi. Tyvärr, , är det inte så. Deuppskattningar som finns, det har kommit en stor bibba om det , visaratt vindkraft kostar . Man måste ta hänsyntill att man inte kan ha enbart vindkraft, man måste ju komplettera vindkraftenmed ett dyrt element av annan kraft, som skall träda in när vinden inte blåser.Att säga att vi kan lösa problemet med bristen på elkraft genom att tillverkaden till är inte realistiskt. Då kan manbara använda elkraft till mycket kvalificerade ändamål och absolut inte tillnågon basindustri. Däremot häller jag med om attmottrycks-anläggningarna borde kunna användas. Det finns alla möjliga orsakertill att de inte används. I fråga om detta tycker jag att hon har rätt.Mottryck är ett användbart alternativ, som tyvärr bara går att använda där manhar ett Om åtgärder för att minska beroendet av kärnkraften, m. m. värmebehovsom är så stort att det finns en teknisk möjlighet att även ta utmottryckskraft. angrep mig och sade att jag bortserfrån riskerna. Det ger mig anledning att säga att fullständig säkerhet,, fär vi inte förrän vi ligger i graven. Men tänk på allaolyckor som inträffar i stenkolsgruvor, tänk på de gruvliga saker som händernär oljetankrar kapsejsar utanför kuster, osv. Den fullständiga säkerheten trorjag inte att vi kan begära ens av våra svenska kärnkraftverk. Men isäkerhetsavseende är de svenska kärnkraftverken sannolikt bäst i väriden. Dettror jag är ett faktum. Att det har blivit så kan ta åt sig en del aväran för. Anf.65 (): Det är helt riktigt, , att viarbetar med temat att vi skall försöka låta det omöjliga bli möjligt. Vimoderater är optimister. Jag är helt säker på att vi även i detta sammanhangskall göra det omöjliga möjligt, nämligen övertyga om att denverklighet som vi moderater beskriver successivt kommer att anammas avenergidepartementet och . Vi har tidigare bjudit på något helt annat. Man skallkunna leva på sin lön, har vi moderater hävdat. Det har socialdemokratin köptav oss. Vi är väl därför ganska jämspelta. Som och jag har sagt är det enuppenbar risk för att vi inom bara har brist på el. Det scenariosom har beskrivit är klart: Vi kommer att höja priserna. Då drarvi ned elförbrukningen inom bostadssektorn och hos familjerna. Det är de somskall drabbas först. De som råkar värst ut är de som bor längst uppe i norr ochsom har det kallast. Socialdemokratin skall sedan styra elanvändningen, vilketleder till att vi får en planhushållning - och en sådan är intesocialdemokraterna särskilt obenägna att sträva mot. Vi kommer att drabbas aven ransonering och av restriktioner. Vi kommer dessutom att uppe i fåen industriell verksamhet som möjligtvis kommer att vara stabil men som lärsakna dynamik. Som Per har sagt blir resultatet sänktlönsamhet. Låt oss anta att skogsindustrin ökar sin produktions- ochavverkningsför-mäga. Vilka möjligheter har då Mo o. , och en del andra skogsindustrier såsom att bygga ut med dennya teknik inom den skogsindustriella verksamheten som kommer att kräva mellan10 och mer per är, om man inte kan tillhandahålla dennaelenergi? Jag är övertygad om, herr talman, att den utvecklingenkommer att leda till att den elintensiva industrin i får stå tillbakaför en mer energisnål industriell verksamhet och dataindustrin i storstäderna.Om socialdemokratin och fortsätter att bedriva energipolitikenpå det sätt som sker är det inte omöjligt att detta scenario blirverklighet. Anf.66 (): Man kan i beräkningar uppskatta vad vindkraften kostar ochuppnå olika resultat, men verkligheten är inte så dum den heller. I harman alltså producerat och fortsätter att producera vindkraftverk som gär attsälja på export till . Det borde kunna vara ett bevis för att det är enanvändbar elkälla, som kan utnyttjas också av oss. säger här att allt har risker. Han nämnersedan de energikällor som vi definitivt inte vill ersätta kärnkraften med ochjämför deras risker. Det är riktigt att vi har byggt upp ett samhälle medfruktansvärda risker överallt. Lät oss då försöka hitta intelligenta,ekologiskt balanserade och socialt ansvarsfulla lösningar för att ändra påsamhället och alla dessa system, så att de i stället blir kloka. Låt oss intespela ut den ena risken mot den andra. har vi dock upplevt attkärnkraften är en risk som allt färre människor är villiga att över huvud tagetleva med. Jag känner mycket ofta en enorm sympati för ,När hon här citerade blev jag mycket lycklig och tacksam,har visat prov på mod och beslutsamhet som jag tycker är hedrandeför den socialdemokratiska regeringen. Det är också mycket fint gjort av henneatt ha lyckats få vindkraftsmotståndarna att nu gä in för att vi skall byggavindkraftverk. Man måste ändå förstå att det kanske inte blir med någonstörre entusiasm de griper sig verket an. Vore det inte klokt att dessutom låtade entusiastiska och kunniga vindkraftsexperter som vi har i få iuppdrag att t. ex, pä varvsorterna bygga vindkraftverk? Vi hade i faktiskt ett stort rotorblad liggande som aldrig användes. Detfinns en kunskap som är splittrad, men som kanske skulle kunna utnyttjas vidKockums. Varför inte ta upp en diskussion med industriministern? Det är kanskeinte bara bilar som är intressanta för framtiden. Nog skulle man minst likagärna kunna satsa pengar på att få vindkraftsprogram? Man kunde låtakraftindustrin göra sina satsningar och jämföra med vad entusiasterna kanåstadkomma. Jag skulle vilja vädja till att ta upp densortens överläggningar och komplettera det nuvarande vindkraftsprogrammet meden mycket större satsning. Om åtgärder för att minska beroendet av kärnkraften, m. m. 67IVAR (): Det var rätt intressant att höra , Låt mig först påminna om att CDL, en motsvarighet till Kraftsam, avgavett yttrande till där det framhölls att den rätta tidpunktenför att färdigställa de två reaktorerna och O 3 var mitten av ,Vad kan vara mer än 1985? Så kom inte här och säg attdet skulle vara försening jämfört med den planering som CDL ansåg varaidealisk, optimal! I vad gäller , oljepriset och lönsamheten förfliseldning kan vi börja med att konstatera att utbytet av ånggeneratorn iRinghals 2 absolut inte är lönsamt, inte ens enligt de, som jag anser,felaktiga kalkyler som och gjorde med dagensoljepriser. Prot.1985/86:137 ' Om åtgärder för att minska beroendet av kärnkraften, m. m. inteintressant att jämföra dem, utan det intressanta är att jämföra med denalternativa elproduktion som vi skulle ha ersatt. Då är det helt klart attutbyggnad av fliseldning som var planerad men som icke kom till skulle ha gettmycket lägre kostnader än och O 3, Målsättningen för oss alla, hoppas jag,är att bygga upp ett så billigt och miljövänligt system som möjligt. Detvanskliga i debatten är ju att jag upplever att industrin talar emot sig själv.För vad ärdet som händerom vi bygger ut dyr, ny elproduktionskapacitet? Jo,självfallet stiger priset på el. Industrin får dyrare elström. Man har redan,som jag sade tidigare här, varit med om att aktivt subventionera elvärme.Självfallet hade det varit mycket bättre för industrin om och O 3 inte hadebyggts utan de 35 miljarderna hade satsats på effektivare energianvändning ochanvändning av förnyelsebara energislag. Då hade vi fått lägre medelkostnad förelproduktionen. Industrin representerar bara en tredjedel av dagens totala elanvändning,så det finns gott om utrymme. Vi skulle med mycket god marginal och lägrekostnad kunna tillgodose energibehovet på den del av värmemarknaden som vi nuförser med ström frän och O 3, Jag upprepar: Både miljömässigt och framförallt industripolitiskt är centerpolitiken den bästa. 68LARS DE (): Jag har inte tagit upp CDL;s påpekande skulle behöva mer kärnkraft till diskussion. Men närIvar säger att de kraftverken blev mycket dyra vill jag framhålla attdet beror på att byggnadstiden blev nästan dubbelt så lång som den skulle hablivit utan den kärnkraftsdebatt som vi hade. Jag vill inte alls säga attkärnkraftsdebatten på något vis var omotiverad. Den var i hög gradmotiverad. Men det är, , inte rätt att säga att kraften i frågablivit orimligt dyr - om man inte tar hänsyn till att byggnadstidenblev dubbelt så lång som beräknat. Om man bygger ett vanligt egnahem på dubbeltså som det normalt skall ta, blir också egnahemmet betydligt dyrare ändet borde bli. När det rör sig, som här, om byggnadstider slåren förlängning kolossalt hårt, i synnerhet om den sker med en mycketkraftig dollaruppgång. Jag bestrider påstående att flis ochbiobränslen kan konkurrera i pris med 2-ombyggnaden - dvs, utbyte avånggeneratorer på , erkänner jag att det är svårt attbevisa detta, eftersom den ena kraftkällan framställer högvärdig elenergi, denandra lågvärdig energi för uppvärmning av hus osv. Det är alltså svårt attbevisa, och jag vill inte ta upp kammarens tid för det ändamålet, säger att vindkraft har gått mycket brai , har redan bemött det. Hon påpekade att man i Danmarkhar ett mycket högt kraftpris, och då lönar det sig att tillverka elkraft i småaggregat, spridda över landet. Då säger , att det går att exporteravindkraftsaggregaten till . Ja, det har gått, därför att iallmänhet och i synnerhet har haft otroligt förmånligaskattevillkor för installation av vindkraft. Därför har det gått. Deskattevillkoren håller man nu på att ändra. Jag vill tillslut påpeka än en gäng, att de enda realistiska alternativ till vattenkraftoch kärnkraft som man kan se är kondenskraft från olja och framför alltkol. Vi i vill gärna dra en lans för koletdärvidlag, eftersom man med nuvarande reningsteknik på anläggningarna skallkunna få fram ren miljövänlig kolkraft. Det är de två alternativ som finns.Det är klart att man kan komplettera dem med torv, biobränsle, solvärme ochvindkraft, men om vi skall lösa problemen, måste vi satsa på kol - och det villvi undvika så länge det går! Om exporten av kärnkraftsutrustning Jag vill börja med att säga till BirgittaHambraeus att vi satsar oerhört mycket resurser på utveckling av alternativen,inkl. att vi faktiskt satsade några miljonerkronor på en ingenjörsfirma som vill utveckla den teknik för vindkraft somtidigare fanns hos . Av de sammanlagt som sedan 1975har satsats på ny teknik har faktiskt merparten - -satsats efter regeringsskiftet , Jag vill också säga att företrädare här ochockså har fel om de tror att det finns någon billig nyelproduktionsteknik utom vattenkraft - och vi förfogar inte över stora resurservattenkraft att bygga ut. Även ny kärnkraft är mycket dyr. Kostnadsökningarnavid och 3 är inte i första hand ett resultat avförseningen - som man har fått särskild kompensation för - utan anläggning avkärnkraftverk har faktiskt blivit dyrare. Skulle vi byggaytterligare nya anläggningar - vilket vi inte skall - kommer kostnaden för elatt komma upp på 40-öresnivån, Därför är det inget bra alternativ, ekonomisktsett, för , Skall vi klara elförsörjningen för måste vi göra detutan någon våldsam expansion av elanvändningen. Av siffror som jag har fått från Kraftsam under helgenframgår, att elanvändningen har stabiliserat sig och slutat öka. Man bedömerinom Kraftsam att den kommer att ligga kvar på fram , Till slut vill jag säga till att denlilla skrift ur vilken dikt är hämtad heter Du vars hjärta ärhos vänstern. vice talmannen anmälde att och anhållit att fill protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare inlägg. Överläggningenvar härmed avslutad, 8 § Svar på interpellationerna 1985/86:173 och 199(delvis) om exporten av kärnkraftsutrustning har ställt vissa frågor tillmig, avseende export av kärnkraftverk, har, i samband medinterpellation om kärnkraftspolitiken efter kärnkraftsolyckan i Tjernobyl somjag har besvarat , även frågat om regeringen är beredd attföreslå ett 7 Riksdagensprotokoll 1985/86:137-138 Om exporten av kärnkraftsutrustning stopp förexport av kärnkraftsutrustning från . Jag vill erinra om att export av kärnteknisk utrustningregleras genom lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet (kärntekniklagen), somträdde i kraft , Enligt kärntekniklagen krävs tillstånd förutförsel ur riket av bl, a, utrustning eller material som har särskiltkonstruerats för bearbetning, användning eller framställning av kärnämne. De riktlinjer som tillämpas av regeringen för export avkärnteknisk utrustning har redovisats i proposition 1983/84:60 om nylagstiftning på kärnenergiområdet samt i proposition 1984/85:120 om riktlinjerför energipolitiken. Som en allmän princip för den svenska politiken gäller attutförseltillständ till icke-kärnvapenstater endast lämnas om dessa harratificerat icke-spridningsfördraget (NPT) eller gjort minst motsvarandeåtaganden om lAEA-kontroll över all sin kärnenergiverksamhet. Vid utförsel tillkärnvapenstaterna måste garantier föreligga om fredlig användning av det somlevereras och I AEA-kontroll av att dessa garantier uppfylls. Därutöver sker ivarje utförselärende en allmänpolitisk prövning. Vidare pågår ett beredningsarbete nu inom industridepartementetsom syftar till införande av förbud mot ytterligare utbyggnad av svenskkärnkraft.