prot · G90942 · 1985-12-31 00:00:00 — Det harkunnat ske därför att vanliga konkurrensregler och insyn från kommuninvånarnahar satts ur spel. är ett företag som indirekt via Stiftelsen hyresbostäder kontrollerasav kommunen. Detta kommunalt kontrollerade investmentbolag byggdes upp genomköp av ett otal företag. Inte mindre än 20 sådana ägs helt eller delvis avTetron, Ett av dessa, B , växte i mycket snabb takt sedan detövertagits av Stiftelsen hyresbostäder och sedermera Tetron, Företaget fick dåi stort sett monopol på alla måleriarbeten till Stiftelsen hyresbostäders 3500 lägenheter. Med detta i bakgrunden kunde sedan företaget ge sig ut ochkonkurrera på den fria marknaden med låga priser. Trots resekostnader och mångaandra extra kostnader kunde B bl, a, ta hem arbetet påTomtebodaprojektet i genom att ge det lägsta anbudet, är ett annat av . Det var tidigare ettdotterdotterbolag till hyresbostäder och det växte som sådant mycketsnabbt. revisor har granskat kommuns upphandling avelarbeten och därvid funnit att kommunen och Stiftelsen hyresbostäder utnyttjatNorrbottens i av alla utförda arbeten. Detsenaste bolaget som inköpts till Tetron är bilföretaget med monopol påförsäljning av i hela , Därigenom blev Tetron InvestmentAB det största lokalt ägda företaget i , Utöver dessa exempel kan nämnas att kommunalrådet i är ordförande i och sitter i ,äger aktier i och tillhandahåller lån till bolaget. i väckte en motion ifullmäktige där krävde en redovisning av verksamheten i Tetron,Motionen är ännu ej besvarad. Ägarstrukturen har successivt förändrats i Tetron, Än så längeäger den kommunala bostadsstiftelsen i av aktierna i , Genom manipulation med A- och B-aktier kommer Tetrons VD, vilkentidigare varit VD för hyresbostäder och VD förbåde Tetron och Stiftelsen, att tillsammans med två privatpersoner att äga av aktiekapitalet i men inneha avrösterna. Tetron har ett förlustbolag i , och VD i Tetron har tillståndav riksbank att föra ut pengar till , Med dettasom bakgrund vill jag fråga justitieministern: 1, Är detta enönskvärd utveckling i rollfördelningen mellan kommun och näringsliv? 2, Harjustitieministern för avsikt att vidta åtgärder för att förhindra att en kommunkan handla på det sätt jag här redovisat? 14 §Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1985/86:245 av () till socialministernom utredning om ansvaret för säkerheten hos tekniska implantat: Efter "dialysolyckan" iLinköping har vissa reaktioner utlösts; bl.a, tillsattes en utredning. Denmedicintekniska säkerhetsutredningen startade . Den skall utreda bl.a. vem som har ansvar för den tekniska apparatur som används i hälso- ochsjukvården. I dags- och fackpress har relaterats att minst 17 personerhar dött i för att deras konstgjorda hjärtklaffar inte har hållitmåttet utan gått sönder. Det dröjde innan fick vetanågot. De opererande läkarna sade inget. Ej heller slog importören larm.Efteråt har det också kommit fram att missförstånd funnits mellansocialstyrelsens råd för medicinteknisk säkerhet och FDA i (Food andDrug Administration). trodde att FDA hade typgodkänt den aktuellaklafftypen, och i trodde man att hade godkänt den. Har socialministern givit denaktuella utredningen de direktiv som krävs för att utreda även frågor som rörsäkerheten för tekniska implantat, t, ex, hjärtklaffar? 1985/86:246av () till finansministern om stämpelskatten på aktier; Meddelande om frågor 1 ett svar påen fråga av mig om finansministern var beredd att lämna förslag omtillägg till lagen om stämpelskatt på aktier av innehåll att stämpelskatt måefterges vid synnerliga skäl, förklarade finansministern att regeringenförordnat att pröva sådana frågor när det gäller bl, a,stämpelskatten på aktier. visar det sig att överlämnat ettärende, där onekligen synnerliga skäl förelegat för tillämpning av den tidigarestämpelskatten på , till regeringen för avgörande. Regeringen avslogemellertid ansökan. Med åberopande av detta fall avslår nu riksskatteverketäven andra, liknande fall. Realiter betyder detta att den av riksdagenbeslutade höjningen av stämpelskatten på aktier tillämpasretroaktivt. Med anledning härav vill jag fråga; Är finansministern beredd att låtautfärda bestämmelser där retroaktiv tillämpning av lagen om stämpelskatt påaktier undviks? 1985/86:247 av i (m) tillindustriministern om protektionismen inom varvsnäringen: i är ett avvärldens modernaste och effektivaste varv. Inom ett flertal områden kanMalmövarvet betraktas som ledande och konkurrera framgångsrikt. Tyvärrhar , på grund av den rådande varvssituationen, inte endast attkonkurrera med andra varv utan även med andra länders regeringar, vilket ärytterst besvärligt. Den protektionism som präglarvarvsindustrin i många länder måste motarbetas. Annars inträffar densituationen att i grunden framgångsrika varv riskerar bli utslagna, inte pågrund av bristande effektivitet utan därför att de saknar möjlighet följa med isubventionspolitiken. På vilket sätt avser industriministern att i internationella organ ochannorstädes verka för att protektionismen inom varvsnäringen försvinner ellerminskar? 1985/86:248av () till statsrådet om miljön på södraDjurgården i : Vilka åtgärder avser miljöministernvidta för att tillse att miljön på södra inte försämras på grund avdet eventuella uppförandet av en ny museibyggnad för regalskeppet ? 1985/86:249 av () till finansministern omanvändningen av uppgifterna i folk- och bostadsräkningen: skulle allai folkbokförda lämna in sina uppgifter till folk- och bostadsräkningen(FoB), I den broschyr som bifogades frågeformulären informerades om villkoren; "Enligt sekretesslagen är de uppgifter du lämnar påblanketten skyddade . Uppgifter som behövs för forskning, exempelviskring folkhälsan, eller sådana uppgifter som inte direkt kan kopplas samman meddig kan lämnas ut tidigare. Men bara om det efter prövning står helt klart attdu eller någon som står dig nära inte blir lidande." Enligt pressuppgift utlämnas de fastighetsblanketter somfastighetsägarna fyller i till fögderi, som sedan jämför med deuppgifter som folk lämnat till bostadsräkningen. Hur detta sker framgår inteklart, men tydligen erhåller fögderiet också listor över dem som anmält attderas adress på FoB-blanketten inte stämmer. Jag villmed anledning av detta fråga finansministern: Hur avser finansministern tillseatt uppgifter insamlade genom folk- och bostadsräkningen används på det sättsom framgår av den information som bifogats frågeformuläret? 1985/86:250 av () till industriministern omförmånsrättsordningen vid konkurs: I statens industriverkskonkursutredning föreslås bl. a. en ändring av förmånsrättslagen så att lönerhelt eller delvis ges förmånsrätt före företagsinteckningar. Följden av ett genomförande av detta förslag blir attvärdet av företagsinteckning skulle minska och i många fall helt försvinna.Det kan inte vara lämpligt att statens industriverk, som har till uppgift attverka för en positiv utveckling av småföretag, redovisar förslag som kommer attfå en direkt negativ effekt för flertalet företag. Avser regeringen att följa statensindustriverks förslag till ändring av förmånsrättslagen? 1985/86:251 av Hans Nyhage (m) tillkommunikationsministern om den planerade ombyggnaden av ; Enligt uppgift av statens vägverkkommer den beslutade ombyggnaden av att stoppas på grund avomdisponering av medel. Detta medför att vägbygget senareläggs och en etableradarbetsplats nedläggs. Är statsrådet villig att medverkatill att medel ställs till förfogande så att vägbygget kan fullföljas enligtgällande beslut? 1985/86:252av () till jordbruksministern om älgjaktens framtida utformning; Frågan om älgjaktens framtidautformning tilldrar sig ett starkt intresse ute i bygderna. Regeringen haruppdragit åt en enmansutredning att närmare undersöka hur många av landetsjägare som förlorar sina jaktmöjligheter om det förslag som jakt- ochviltvårdsberedningen framlagt genomförs. Förslaget innebär att den samordnadeälgjakten avskaffas. Det har ryktesvägen framkommit att den kompletterandeundersökningen som genomförs till stor del grundas på en enkät bland engrupp utvalda Prot.1985/86:42 jägare. För att man ej skall förledas tro att regeringen vill drivafram ett avskaffande av den samordnade jakten genom ettensidigt beslutsunderiag bör denna undersökning ske på ett objektivt sätt. Alla landets jägare finns registrerade ijaktkortsregistret. En slumpvis utvald, och därmed representativ, grupp jägarekan enkelt och till låg kostnad tillfrågas om sin åsikt genom utnyttjande avjaktkortsregistret. Är jordbruksministern beredd attvidta åtgärder för en allsidig och rättvisande undersökning om jägarnasinställning till samordnad älgjakt resp. helt reglerad jakt? 1985/86:253 av andre vice talman ()till finansministern om rätten att använda utlandsregistrerad bil; En norsk medborgare har tagittjänst i en gränsförsamling i såsom pastor. För att fullgöra sintjänst med hembesök m. m. har han hyrt en bil av en svensk firma. visar detsig att han inte får använda denna bil för resa till sin bostad och familj iNorge. Han måste ställa "hyrbilen" vid gränsen och hämtas av sin fru. Som svar på en motion från mig så beslutade riksdagenom ett tillkännagivande till regeringen där framhöll: "Utskottet anser därför att det är motiverat attundersöka möjligheterna att lätta på bestämmelserna i de fall en strikttillämpning ter sig omotiverad. Utskottet förutsätter att man uppmärksammarfrågan inom regeringen och tar upp den i ett lämpligt sammanhang. Eftersom detär till fördel att reglerna är likartade även hos våra grannländer kan detenHgt utskottets uppfattning finnas fog för att också aktualisera frågan på detnordiska planet." Medhänvisning fill det anförda vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder har statsrådet vidtagitför att lätta på de nu gällande stelbenta bestämmelserna om rätten att användautiandsregistrerad bil? 1985/86:254 av (vpk) tillarbetsmarknadsministern om en undersökning av de samhällsekonomiska följdernaav arbetslösheten: I kommun, som präglas avindustrinedläggningar och arbetslöshet, har genom forskningsinsatser desamhällsekonomiska effekterna kartlagts. En genomgång av samhällets olikaåtgärder och kostnader har företagits och frågan om satsning på arbete istället för andra bidrag har belysts. En motsvarande genomgång av dessafrågeställningar efter riksmåttstock borde vara angelägen. Jag villdärför fråga arbetsmarknadsministern; Är regeringen beredd att företa enundersökning av de samlade samhällsekonomiska följderna av arbetslösheten? 1985/86:255av (vpk) till statsrådet om ökat bidrag tillläromedel åt synskadade skolelever: Regeringenbeslöt att minska anslaget till Rikscentralen för pedagogiska hjälpmedel åtsynskadade. Detta medförde att redan otillfredsställande förhållandenförsämrades ytterligare. Avser statsrådet att verka för att Rikscentralenfår ökade resurser för att tfllgodose synskadade elevers behov av läromedel? 1985/86:256 av KnutWachtmeister (m) till finansministern om sammansättningen av skatteförenklingskommittén: Finansministern har entledigat bl, a. deparlamentariskt valda ledamöterna i skatteförenklingskommittén, som skulleutreda förfarandet inom skatteprocessen. Med tanke på den intensiva debatt som i höstförekommit om den enskildes möjlighet att hävda sig mot skattemyndigheten,skulle jag vilja fråga finansministern om han inte anser det olämpligt attdenna viktiga utredning kommer att sakna parlamentariskt inslag. 1985/86:257av () till jordbruksministern om åtgärder mot tillverkningav djurfoder innehållande självdöda djur; I massmedia har det avslöjats attsjälvdöda och sjuka djur som avlivats utnyttjas som råvara för djurfoder. Dethar konstaterats att djur som fått detta foder har drabbats av sjukdomar. Medanledning av dessa avslöjanden vill jag fråga statsrådet och chefen förjordbruksdepartementet: Vilka initiativ avser regeringen att vidta för attförhindra att självdöda djur och sjuka djur som avlivats används som råvara fördjurfoder? 1985/86:258av () till jordbmksministern om hälsorisker vidtillverkning av djurfoder innehållande självdöda djur: Enligt uppgift av Riksradios ekoredaktionförekommer det en omfattande verksamhet där självdöda djurkadaver från framföraHt lantbruket mals ner tiH råvara för tillverkning av djurfoder. Någraundersökningar eller forskningar kring de eventuella hälsorisker som ärförknippade med att föda upp djur med denna typ av foder har inte förekommit. Avser jordbmksministern att ta initiativ till enundersökning kring de hälsorisker för människor och djur som kan vara förbundnamed tillverkning av djurfoder som bl, a, innehåller självdöda djur? 1985/86:259av () till finansministern om användningen av uppgifterna ifolk- och bostadsräkningen: Enligt uppgift i media används uppgifterna i folk-och bostadsräkningen (FoB 85) inom fögderi för att kontrolleramedborgarnas skatter och avgifter. Eftersomen sådan kontroll synes vara oförenlig med den information som utgåtttill olika uppgiftslämnare i samband med FoB 85, vill jag fråga vilka åtgärderstatsrådet är beredd att vidta för att hindra en felaktig användning av folk-och bostadsräkningens uppgifter, 1985/86:260 av () tillkommunikationsministern om sträckningen av väg E 4 genom : Väg E 4 har genom omfattandeinsatser under en följd av år upprustats, så att vägen numera i huvudsak har enstandard som uppfyller skäliga krav. Ett väsentligt undantag utgör dock den del av som gårgenom tätort på sträckan mellan och , Denna sträckning delar tätorten, med bl, a, ca 600 skolelever, mitt itu. Vägen passerar dessutomgenom en smal vägport. Här passerar ca 8 000 fordon, varav ungefärhälften är tunga lastbilar, många med farligt gods. Inom finns förvisso flera angelägnavägfrågor att lösa men att denna "flaskhals", en av de sista på ,försvinner måste enligt min mening vara en riksangelägenhet och bli föremål fören speciell prioritering. Vill kommunikationsministern medverka till att det blir enupprustning? 1985/86:261 av () till finansministern omdispens från skyldigheten att göra inbetalningar till likviditetskonto iriksbanken; Staten har beslutat att tillfälligtdra in en del av kommunernas likviditetsöverskott. För flertalet kommunermedför detta beslut inga oöverstigliga hinder. För några kommuner ärsituationen däremot en annan, det finns ingen likviditet att dra in. För deaHra fattigaste kommunerna innebär inbetalningarna till likviditetskonto iriksbanken att man måste öka sin upplåning för att klara dessa. Därmed drardessa kommuner på sig ytterligare räntekostnader som än mer begränsar ett redanmycket litet ekonomiskt utrymme. Medhänvisning till ovanstående vill jag fråga finansministern: Avser finansministern vidtaåtgärder så att kommuner med låg eller i praktiken ingen likviditet i störreutsträckning kan få dispens från de av beslutade inbetalningarna tilllikviditetskonto i ? 15 § Kammaren åtskildes .