prot · G909142 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag tycker att det vore intressant att veta omfinansministern är intresserad av att lyfta ut alkoholpriserna frånberäkningsgrunderna för konsumentprisindex. Först kanske jag skall göra klart att det vikan diskutera är försäljningen av alkoholhaltiga drycker. Den har vi statistikpå. Konsumtionen av dessa drycker har vi ingen statistik på. Det som har hänt är att vi hade en mycket kraftig ökningav försäljningen - . Ökningen minskade till , ochsedan fick vi en minskning, och . Det äralltså långt ifrån klarlagt att vi befinner oss i ett skede med kraftig ökningav Systembolagets försäljning av alkoholhaltiga drycker. När det gäller prisutvecklingen är det så att enbartpriset på spritdrycker släpar efter konsumentprisindex. Där är det å andra sidan så att minskningen i försäljningen fortsätter. Man säljer alltså mindre brännvin , trots att priset inte har stigit lika mycket som konsumentprisindex. På övriga alkoholdrycker - starkvin, lättvin och starköl - har priserna stigit långt mer 53 Prot,1985/86:142 än konsumentprisindex. Detta i klarhetens intresse. 15 maj1986 Sedan tror jag inte att svenskafolket kommer att låta sig luras av, när det Om höjning av alkoholskatten gäller inflationen, om vi plockar ut just alkoholdryckernaur konsumentprisindex. 59ALF (); Jag föreställer mig att har människorna köptde här redan nu dyra varorna, har de gjort det för att konsumera dem. Det är alldeles uppenbart att i de kretsar som sysslar mednykterhetsvård råder det missmod över att finansministern inteär intresserad av att höja skatten. Den har inte höjts sedan december 1984.Därför släpar kostnadsutvecklingen på det här området efter. Har man sagt att konsumtionen inte skall ligga pä sammanivå som utan skall ner , måste man använda de instrument som finns.Har man sagt - och tidigare alltid hållit fast vid - att det skall ske medhjälp av prispolitiken, begriper faktiskt inte jag, fru talman, varför intefinansministern kan ställa upp på det. Annars visar onekligen finansministernvilja och intresse för att ställa upp för skattehöjningar. Jag tror också att de varor som inköps påSystembolaget konsumeras. Vad jag refererade till var att det finns andrakällor för alkoholutbudet i landet än Systembolagets diskar. Jag vill göra klart att jag är precis lika intresserad somnågon annan av att alkoholpolitiska målsättningar uppfylls. Men förden vara, nämligen starkspriten, som är den enda som enligt tidigarebeslut så att säga inte har följt rekommendationen när det gällerprisutvecklingen, fortsätter försäljningen att minska. Det är enbart detta jag ville att skulle haklart för sig när han, antar jag, nu fortsätter debatten i den här frågan påandra ställen. 61 (); Ja, jag tänker fortsätta debatten i dennafråga, och det kommer åtskilligt fler att göra. Det är bekant förfinansministern att det framlagts en flerpartimotion i detta ärende. Frånåtskilliga partier vädjar man till finansministern att ta det alkoholpolitiskaansvaret i denna fråga. De undersökningar vi har tyder på att just ungdomar mellan12 och ökat sin spritkonsumtion högst väsentligt. Jag tror inte att motståndet frånfinansministerns sida när det gäller att höja skatten skulle bero påförekomsten av hembränning och sådant. Jag tycker att det vore angeläget atthålla fast vid att prisutvecklingen på dessa varor i allra högsta grad skallhänga med övrig prisutveckling och helst vara litet brantare. Överläggningen var härmed avslutad. 15 §Svar på fråga 1985/86:529 om marknadsföringen av tobaksvaror har frågat mig vilka åtgärderjag är beredd att vidta för att stävja vissa marknadsföringsåtgärder som avsertobaksvaror. Enligt de riktlinjer som har utfärdat förmarknadsföring av tobaksvaror får denna bl. a. inte ske med hjälp av utdelningav varuprov. Gratis utdelning av snus i enportionsförpackningar är sålunda intetillåten. Endast i undantagsfall får varuprover lämnas ut till enstakakonsumenter, dock inte till ungdomar . har i samarbete med bl. a. socialstyrelsenoch berörda branschorganisationer påbörjat en revidering av gällande riktlinjeri syfte att åstadkomma ökad klarhet och en enklare praktisk tillämpning avreglerna. Arbetet syftar vidare till att ytterligare skärpa kraven påmarknadsföringen. Revideringen beräknas kunna slutföras . Mot bakgrund av de restriktioner som gäller och det arbetesom bedrivs anser jag det inte påkallat att jag vidtar några särskildaåtgärder. Om marknadsföringen av tobaksvaror Anf.63 (): Först ett tack till konsumentministern för ettbra svar på min fråga. Det är ingen slump att det finns en särskild lag ochsärskilda riktlinjer för marknadsföring av tobak. Orsaken är att det rör sig omvaror som vid bruk och missbruk orsakar sjukdom och ohälsa. Nikotin är ocksåett gift som är vanebildande. Det finns numera en stor samstämmighet, medicinskt ochbland politiker, om att ett upphörande med tobaksrökning är den enskilda faktorsom skulle medföra den kraftigaste förbättringen av folkhälsan. Mot den här bakgrunden har regeringen och riksdagenbestämt sig för att det skall vidtas åtgärder för att minska rökningen, Lagenom marknadsföring är ett exempel, upplysningsinsatser om skadeverkningarna ärandra. Många inom hälso- och sjukvården, inom skolan, bland fritidspersonaloch ledare inom idrottsrörelsen och hälsoorganisationer gör stora insatser föratt upplysa barn och ungdom och hindra dem från att börja röka, Alla dessa känner sig helt naturligt motarbetade av demsom tjänar pengar på tobakshandeln och ser ungdomen som en attraktiv målgrupp.Tobakshandlare delar ut gratis smakprov av snus, och de erbjudersmåförpackningar av cigaretter som blir lätt åtkomliga för barn och ungdom. Ochdet är inga enstaka exempel som ligger bakom min fråga. Jag har vid en konferensmed deltagare från skolan, sjukvården, hälsoupplysningen från hela landet mötten stor upprördhet över dessa marknadsföringsmetoder. De regler som finns följs alltså inte i dessa avseenden,De är också svåra att övervaka när det gäller de tusentals försäljningsställenai detaljistledet. Därför är det enligt min mening effektivare att gå påproducentledet och där skärpa bestämmelserna när det gällerförpackningsstorleken. Att den har en betydelse är en självklarhet. Det liggernågot i litet ironiska ledarstick med anledning av min fråga, närman skriver: Snus skall säljas i stora askar och till stora karlar. Detsammagäller naturligtvis också om cigaretter. Jag vill därför fråga statsrådet omhan håller med om att en 1985/86:142 skärpning av riktlinjerna i dennariktning, alltså mot producentledet, vore önskvärd. Omvillkoren vid utbyte av premieobligationer 64 Statsrådet , Å, : Får jagsvara attkonsumentverket inte fått in några anmälningar om problem av den art pekar på. Det är naturligtvis svårt att följa utvecklingen på alladessa försäljningsställen. Jag utgår ifrån att de här uppgifterna kommer medvid den bedömning som nu gör. Till det som nugår igenom hör just detta att det kan finnas anledning att begränsa reklamen påsäljstället. Det är alltså just den typ av problem som tog upp.Jag delar uppfattningen att om det här sker i betydande utsträckning, trotsriktlinjerna, finns det anledning till en skärpning. 65 (): Det har alltså utlovats en skärpning avriktlinjerna, och jag ser fram emot denna. Skärpningen kommer också rätt snart.För att riktlinjerna skall kunna övervakas blir det emellertid effektivare, omvi inriktar oss på vad som går att göra redan i producentledet. 1 ärskolförvaltningen mycket aktiv i dessa frågor, och där har Hem och skola öchskolförvaltningen upptäckt att gratisutdelning förekommer.Många kan vittna om detta, t. ex. skolpersonal. Cigaretterna ismåförpackningar, som jag nämnde, säljs till ungdomar. Det finns många exempelpå detta. Men jag ser fram emot riktlinjerna och får återkomma när deföreligger. Överläggningenvar härmed avslutad. 16 i)Svar på fråga 1985/86:535 om villkoren vid utbyte av premieobligationer 66 Statsrådet : Fru talman! har frågat mig om jag vill medverkatill att staten vid utgivande av nytt obligationslån i utbyte mot förfallet låninte tar ut ett högre pris än dess nominella värde. Villkoren för utgivning av premieobligationslån och utbyteav äldre premieobligationer fastställs av fullmäktige i . Jagkan därför inte närmare kommentera de villkor som bestämts för ett enskilt lan.Rent allmänt kan dock sägas att de villkor som syftar på äruttryck för en anpassning till rådande marknadsförhållanden. Att en sådananpassning sker finns det enligt min mening inget att erinra mot. 67 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Att köpa och investera i premieobligationer är ett sättatt spara, speciellt för de många småspararna. deltar man i en formav utdelning, som blir av vid en eventuell vinst. Detta är också de mångasmåspararnas sätt att låna staten pengar, vilket harvarit tacknämligt för staten.Många byter också sina obligationer när lånet löper ut efter fem eller tio år.Då har man kunnat byta det antal man haft av det lån som löpt ut mot samma antalfrån det nyutgivna lånet, och då med samma nominella värde. Många köpteexempelvis/i971 och bytte 1981. löper detta lån ut och ersätts med 1986 årslän. händer emellertid följande.Riksgäldskontoret begär nu vid utbyte , dvs. , mer än det nominellavärdet. Detta är inte rättvist mot de många obligationsspararna som ställt uppoch lånat staten pengar på mycket bra villkor. Statsrådet hänvisar till att fullmäktige i riksgäldenbestämmer, men är ju inte någon fristående enhet utanförriksdag och regering utan är i allra högsta grad inkorporerat i systemet.Riksgälden åker bl. a. världen runt och lånar upp pengar åt staten. Tyckerverkligen statsrådet att det är rimligt att ett värdepapper som det står 200 kr.på och som ges ut av staten, riksgälden, kostar . mer än vad somstårangivet? Det positiva som därefter sker på premieobligationsmarknaden måsteju utgöra den lilla vinst som obligationsköparen skall kunna få som ersättningför att han är med och satsar och hjälper staten att tjäna pengar. Det är interimligt att ta ut ett högre pris än det som står angivet. När staten emitterar obligationer är detganska vanligt att de emitteras till en annan kurs än den nominella. Det gällermycket ofta vanliga obligationslån. Det har inte varit vanligt tidigare i frågaom premieobligationslån. Om man gett ut ett premieobligationslån somhar fått en annan marknadssättning än den nominella, dä är det kanske inteheller rimligt, har fullmäktige tyckt, att det emitteras till någon annan kursän den som är etablerad på marknaden. En kund som har obligationer kan lösa in democh få det nominella beloppet tillbaka. Men man har en fördel jämfört med andraköpare genom att man inte behöver begränsa sina köp till 100 obligationer, somgäller normalt, utan dessutom kan få förvärva ett antal obligationer somgrundar sig på tidigare innehav. Men en tidigare innehavare kan givetvis integes andra villkor än dem som gäller på marknaden i övrigt, 69 (): Den marknadskurs som statsrådet hänvisar tillvet man egentligen ingenting om förrän lånet har givits ut och man sett vad obligationerna kommer att kosta i börshandeln. När ett nytt lån har givits ut kan man i och för sig ha en indikation på att det kommer att stiga i värde, men det mäste ändå vara det som är sporren för obligationsköpare. Och de är många. är det faktiskt människor som hela sitt liv köpt obligationer, för 50, 100 och , ' Det är naturligtvis riktigt att de har möjlighet att lösain obligationerna och fä sina , tillbaka. Men jag tycker det är ettdåligt besked. Har dessa köpare.ställt upp tidigare och hjälpt staten medpengar och fortfarande vill göra det, borde de kunna få byta sina gamlaobligationer som det står , på mot nya som det står , pä. Det finnsinget skäl, statsrådet, att de skall Om villkoren vid utbyte av premieobligationer Prot.1985/86; 142 tvingas att betala , utöver det nominella värdet den dag devill byta! Om konkurrensen inom försäkringsbranschen kanskeinte kommer att ställa upp mera. De kanske vill satsa på någonting annatframöver och inte ställer upp den dag staten behöver låna pengar igen, Jag tror att sporren för dem som köperobligationer i första hand är de vinster man kan få vid utlottningar, inte attkursen kan komma att etableras pä en högre nivå än vid emission. Jag trorheller inte, , att det är någon som kan påstå sig ha förlorat påde obligationer man köpt i den aktuella utgivning som åberopar. 71 (); Det är säkert riktigt att man köperobligationer för att fä vara med i dragningarna. Men just av det skälet är detinte rimligt att man skall ta en bit av den eventuella vinst som kanerhållas iförhållande till det nominella värdet. Den dag man vill lösa in sinaobligationer kan förutsättningarna mycket väl ha ändrats så att man inte fårmer än , för dem. Har man köpt dem genom mellanhand eller på något annatsätt är det en annan sak, men har man köpt dem av den dag degavs ut, har man rätt att få . tillbaka, och då är det inte vettigt attde från början skall kosta . Jag hoppas att obligationsköparna kommer att vara mycketljumma i fortsättningen, så att staten inser\vad detta innebär den dag manbehöver låna pengar. Jag vet att det inte är aktuellt att staten behövertigga och be människor att köpa obligationer, som man behövde tidigare. Men detkan komma andra tider, statsrådet, och då tycker jag att det inte är rimligtatt man handskas så här med dem som ställt upp . Överläggningenvar härmed avslutad. 17 § Svarpå fråga 1985/86:543 om konkurrensen inom försäkringsbranschen 72 Statsrådet , Å, : i har - med hänvisningtill regeringens beslut om kollektiva försäkringar för sedan - frågatmig om jag är beredd att vidta åtgärder så att konkurrensen i praktiken kanbevaras inom försäkringsbranschen. Jag är för min del övertygad om att efterfrågan på nyakollektiva försäkringslösningar kommer att öka och att försäkringsbolagendärför också får ett ökat intresse av att erbjuda grupplösningar av olika slag.Jag utgår ifrån att kollektiven kommer att utnyttja konkurrensen mellan bolagenför att få den försäkringsutformning och de villkor som är bäst för medlemmarna. Jag vill tillägga att jag har svårt att se det rimliga iatt genomföra begränsningar av en ideell förenings rätt att välja avtalspartför ett försäkringsavtal. Jagfinner med hänvisning till vad jag nu har anfört inte att några särskildaåtgärder är påkallade. Anf.73 i (m): Jag tackar försvaret. Redanfrån början vill jag säga att jag självfallet inte har någonting emot attLO-medlemmar eller andra får billiga hemförsäkringar, men den metod som man nuhar börjat tillämpa kan dels kortsiktigt innebära att det blir dyrt att varahemförsäkrad, dels och framför allt bli långsiktigt förödande, eftersom den kanfå som effekt att marknaden tappar all konkurrens. Statsrådetsäger att han inte kan se det rimliga i att genomföra begränsningar i enideell förenings rätt att välja avtalspart. Men detta är faktiskt just vad hangör. Han säger nämligen: Ni får teckna sådana avtal, under förutsättning attden enskilde medlemmen får reservera sig. Det är att gå litet baklänges tillväga, tycker jag. Om man ser hur facket har misslyckats med att informera sinamedlemmar om att de är kollektivanslutna till socialdemokraterna, kan man jumisstänka att det kommer att bli ett stort misslyckande på det här områdetockså och att många människor kommer att bli dubbeiför-säkrade. Jaghar ställt frågan därför att den är berättigad. Det har visat sig att framförallt förbund inom LO har tenderat att ensidigt teckna sina försäkringar hos ettenda företag. Jag har ett självupplevt exempel. På i sade man nejtill försäkringar som var bättre än hos det försäkringsbolag som facket iallmänhet brukar teckna sina försäkringar hos. Dettamåste på något sätt påtalas. Om vi skulle hamna i den situationen -risken ärstor - att vi bara får ett enda bolag här i landet som tecknar hemförsäkringar,blir det precis som i alla andra länder där det bara finns ett enda bolag;mycket dyrare för de enskilda människorna. Ometableringstillstånd för tandläkare vid i Överläggningen varhärmed avslutad. 18 § Svar på fråga1985/86:514 om etableringstillstånd för tandläkare vid iMalmö har frågat mig om jag är beredd att medverka tilletableringstillstånd för de tandläkare vid tandläkarhögskola vilka kanbli utan arbete efter nedläggningen av grundutbildningen vid skolan. Förprivatpraktiserande tandläkares anslutning till den allmänna tandvårdsförsäkringengäller särskilda regler. Dessa regler fastställdes av i december1985. Det ankommer i första hand på att pröva ansökningarom s, k, etableringstillstånd. beslut kan överklagastill regeringen. Enligtuppgift från har vissa frågor rörande situationenvid i diskuterats i den till verket knutna s, k,obs-gruppen, I denna grupp ingår representanter för ,. Prot.1985/86:142 bund, I den mån ansökningar om etableringstillstånd från berördatandläka- re inkommer tillriksförsäkringsverket prövas de av verket. Om de allmänna hälsokontrollerna Frågan orn etableringstillstånd prövas således avriksförsäkringsverket. Regeringen skall inte ingripa i handläggningen. Någrasådana åtgärder från min sida som frågeställaren efterlyser är alltså inteaktuella . 75 i (m): Jag tackar för svaret, även om jag misstänkeratt en del tandläkare i inte kommer att visa någon större förtjusning. 1984 beslöt man att antalet platser i grundutbildningen avtandläkare skulle minska. Beslutet var korrekt, av två skäl; vi hade fått förmånga tandläkare, och man fär som regel besparingseffekter endast om man läggerned en hel skola. Däremot kan det fortfarande ifrågasättas om det var bäst attlägga ned just skolan i , blir tandläkare i arbetslösa. Detandläkarutbildare som haft halvtidstillstånd att verka som privattandläkarekommer i flera fall att förlora tillståndet, och de som utbildat på heltid fårinte verka som tandläkare. Tandläkare som varit statligt anställda för attutbilda tandläkarstuderande i stället för att själva driva en praktik fåralltså nu som tack av staten inte längre arbeta som tandläkare. Förbudet förtandläkare att praktiskt verka inom sitt yrke innebär en kopia av ett medeltidaskråväsende som inte hör hemma i ett modernt samhälle. Det är ungefär likaintelligent som om jag skulle säga att de svetsare på i som blirutan arbete inte får jobba i därför att det finns för många svetsare där.Men man kommer aldrig att lägga fram något sådant förslag. Det kostar staten ingenting att geetableringstillstånd till de tandläkare som blir arbetslösa i ,beviljade man ett stort antal sådana tillstånd i , och jaghoppas att man kommer att göra detsamma i , Lät Malmötandläkarna självabestämma om de vill prova sina vingar, och låt inte ett obegripligt förbudstoppa dem. Fri konkurrens är bra för tandläkarna, men det är framförallt bra för svenska folkets tandhälsa. Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på fråga 1985/86:521 om de allmännahälsokontrollerna 76 Socialminister : Fru talman! har frågat mig om jag är beredd att vidta sådana åtgärder attsjukvårdshuvudmännen kan bedriva allmänna hälso-/ kontroller fullt ut meddecentraliserad organisation på flera enheter inom varje landstingsområde. Socialstyrelsenhar - efter en försöksverksamhet i bl, a, Kopparbergsoch - beslutat om allmänna råd om allmänhälsokontroll med mammografi för tidig upptäckt av bröstcancer, 60 Ansvaret för den organiseradehälsokontrollen bör enligt åvila encentral enhet inom varje landsting. Härutöver bör finnas erforderligt antalscreeningenheter som svarar för de primära hälsokontrollundersökningarna. Dencentrala enheten bör svara för samverkan så att kompletterande u'hdersökningaroch andra uppföljande åtgärder planeras pä ett enhetligt sätt. Det ankommer på strålskyddsinstitutet enligtstrålskyddslagen (1985:110) att ge tillstånd att bedriva radiologiskt arbeteoch att inneha röntgenutrustning. Enligt vad jag har inhämtat harstrålskyddsinstitutet ännu inte behandlat en framställning från länslandsting om tillstånd att bedriva allmänna hälsokontroller med mammografi.Behandlingen av ärendet sker i samråd med . Avslutningsvis vill jag framhålla att det ankommer på deansvariga myndigheterna att handlägga sistnämnda fråga. Några åtgärder från minsida anser jag inte påkallade. Om de allmänna hälsokontrollerna 77AGNE (): Jag tackar socialministern försvaret. Jag ärinte nöjd, men jag hade kanske inte väntat mig att socialministern skulle svarasä mycket annorlunda, eftersom hon i så fall kunde bli anklagad förministerstyre. Jag har väckt den här frågan för att belysa hur våramyndigheter agerar för att centralstyra och hålla tillbaka opinion emot ettsådant förfarande som det aktuella. läns landsting, som ligger långt framme inom dettaområde, har beslutat att bygga ut resurserna för allmänna hälsoundersökningarmed mammografi på ett decentraliserat sätt på tre ställen i länet.Socialstyrelsen, som är rådgivande myndighet, har gett ut anvisningar om ettcentraliserat system, som framgår av svaret. är rådgivande ochhar inga befogenheter att vägra något landsting att genomföra undersökningarsom man vill. Det organ som har makten och skall besluta om tillstånd ärstrålskyddsinstitutet. har begärt hos strålskyddsinstitutet attinstitutet skall säga nej. Det har SSI nu också gjort - det meddelades inyhetssändningarna . har inte vägrats att startaverksamheten med hänsyn till strålskyddsrisker, utan därför attsocialstyrelsens anvisningar ej följs. har gjort sin bedömningutifrån medicinska synpunkter. SSI har alltså sagt nej av medicinska skäl. Jag menar attSSI i detta fall har överträtt sina befogenheter och satt sig på landstinget.Om tvingas följa de centrala direktiven, blir det dyrare förlandstinget och sämre för patienterna. Mot denna bakgrund bordesocialministern, som ytterst ansvarig för sjukvården, ändå kunna agera. Jag frågar om inte socialministern är beredd att vidtaåtgärder som verkar i den riktningen att vi får en ordning som ger bättresjukvård för den enskilde och som blir effektivare och billigare för samhället.Nuvarande ordning är orimlig. Prot.1985/86:142 Anf. 15 maj1986 Fru talman! Det är viktigt att vihar en bra sjukvård för den enskilde, och ,, , det är angeläget attmammoerafiundersökninsen byses ut över hela landet. Om.socialstyrelsens b jbs, ,.,,., Men det är också väsentligt att vi följer de regler somföreskrivs. Eftersom praxis rörande ullstand ... , det är strälskyddsinstitutet somfrän sina utgångspunkter har att fälla det avgörandeutslaget är det viktigt att vi också följer institutets beslut. vill säga att det är angeläget att vi kan bygga utmammografiverksamheten, 79 (): Socialministern uttalar sig här för enutbyggnad av mammografiverksamheten, vilket jag hälsar med tillfredsställelse.Men om hon har en sådan positiv syn på mammografiundersökningen, mäste man ändåfråga sig om riktlinjerna är rimliga. Det finns alltså lokala ambitioner att ligga långt frammepå det här området, vilket är i linje med vad socialministern själv anser. Mendessa lokala ambitioner hålls tillbaka på grund av stelbenthet och prestige hoscentrala myndigheter. Tycker socialministern att vi skall ha det på detta sätt,och är riktlinjerna rimliga? Strålningen kommer att vara densamma vare sig man görundersökningarna på ett ställe i ett län eller pä tre ställen i länet. Encentralisering blir dessutom dyrare och sämre för patienterna. Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Svar på fråga 1985/86:549 om praxisrörande tillstånd till sena aborter har frågat mig om jag kommeratt ta initiativ till att en genomgäng görs för vilken praxis som skall rådavid sena aborter, I betänkandet (SOU 1983:31) Familjeplanering och abortredovisas en utvärdering av handläggning av sena aborter.Abortkommittén konstaterade därvid att i varje enskilt fallgjort en saklig prövning av skälen för och emot abort på det sätt som avsetts iförarbetena till abortlagen. Det är självfallet mycket viktigt att föräldrarnafär en balanserad och korrekt information som grund för sitt ställningstagandetill abort.