prot · G90939 · 1985-12-31 00:00:00 — Det är riktigt, som BirgittaHambraeus har sagt, att den tidigare brytningen redan har orsakat stor skada påmiljön. Om "lex " Jagkan bara bekräfta att regeringen kommer att väga in dessa olika Prot.1985/86:39 faktorer vid sitt beslut, men själva utformningen av beslutet ochbeslutets innehåll kan jag självfallet inte redovisa ikammaren innan detta ens har diskuterats slutligt i regeringen. 31 (): Jag förstårsjälvfallet att jag inte kan få besked i frågan . När det gällermöjligheterna att bekosta återställandet av naturen måste man räkna med attbolaget får ta så stort ekonomiskt ansvar som det är möjligt, men man får ocksåräkna med att samhället gär in och tar sitt ekonomiska ansvar. Sommiljöministern sade är det mycket viktigt att människor får använda sinakunskaper och att de får arbeta. Just nu bygger vi ut älvar, och hotar attbygga ut älvar, i stort sett bara för att håHa oss i arbete. Precis sammayrkeskunskap som används i detta sammanhang skulle kunna användas för attåterställa Bergslagens förstörda miljö. Det vore ett mer samhällsviktigt sättatt använda pengarna på än att dumpa energimarknaden och förhindra en vettigareframtidsinriktning av energin. Jag hoppas att det finns möjligheter församhället att tillsammans med bolaget gå in och återställa miljön efterföregående generationers gruvbrytning. Överläggningenvar härmed avslutad. 13§ Svar på fråga 1985/86:220 om "lex " Anf,32 Finansminister : Så sent som diskuterade de svenska och danska regeringarnavillkoren för skattefri proviantering i fartygstrafiken över . Enöverenskommelse kunde då träffas om vissa mindre lättnader i reglerna. I enlighet med uttalande följerregeringen denna fråga. Den danska regeringens hållning när det gällerytteriigare lättnader i proviante-ringsreglerna ger dock inget underlag för atttro att nya förhandlingar skulle leda till ett annat resultat. Det är därförenligt min uppfattning inte meningsfullt att nu ta upp frågan på nytt medDanmark. 33 PER STENMARCK (m); Jag ber att få tacka finansministern för svaret. Dess värre måste jagkonstatera att både svaret och en publicerad tidningsintervju medfinansministern är djupt otillfredsställande. Tidningen har över stora delar avsin förstasida rubriken; ger upp. Jag kan inte undvika kommentaren, attdet brukar ju finansministern annars bara göra när det gäller inflationsmålen.Efter detta förklarar att det inte är fruktbart att ta uppnågra vidare diskussioner kring "lex ", Låt mig mot dennabakgrund få ställa några korta frågor. Fördet första: Behandlades över huvud taget frågan om "lex " viddetta möte? Om "lex " För det andra; Vid vilka tillfällen har finansministernaktualiserat frågan efter de överläggningar som fördes ? För det tredje: har så sent som för någonvecka sedan sagt sig förutsätta att regeringen fortlöpande följer dessa frågori enlighet med vad utskottet har anfört. Det sista är en uppmaningtill regeringen att ta upp dessa frågor till diskussion på det nordiska planet.Låt mig därför ställa frågan: När tänker leva upp till de kravsom en enhällig riksdag har ställt? Det är onekligen en viss självgodhet som från så att sägaofficiellt svenskt håll visas upp i denna fråga. Ett faktum som är värt attbetänka är att vi i är så oerhört mycket mer beroende av godaförbindelser över än vad man är på den danska sidan - därav den kanskenågot ljumma inställningen från , Just i det läget finns det destostörre anledning att visa den ihärdighet och den envishet som finansministernfaktiskt i många andra sammanhang är känd för. När kommerregeringen att göra nya försök att uppnå ett resultat? Till slut kunde Per Stenmarck ändå klämma ursig att det är den danska regeringen som har bromsat i dessa förhandhngar. Detsatt långt inne men det kom ändå fram. Vi har förhandlat med den danskaregeringen. Jag tog upp frågan vid iStockholm 1984. Ett flertal överläggningar ägde rum med den danska regeringenoch avslutades så sent som . Det är klart att jag kan hålla påatt tjata på mina danska kolleger, men när jag tjatat i ett och ett halvt årstid tyckte jag att vi kunde göra en paus innan vi tjatar på nytt. Är det så att Per Stenmarck har några för mig doldatalanger som förhandlare i sådana här sammanhang, så passa då på att visa demhär i . Tala om hur jag skall bryta ner det danska motståndet mot frihetenöver , 35PER STENMARCK (m): Av dagens tidningsintervju medfinansministern framgår det att frågan om "lex " över huvudtaget inte diskuterades vid det ifrågavarande mötet. Andra nordiska frågor varuppenbarligen viktigare än . Det är en smula underligt att åena sidan drar finansministern efter gårdagens möte slutsatsen att det inte ärnågon idé att ta upp frågan, å andra sidan gjorde han inte ens något försök.Det verkar alltför uppgivet. Jag hävdar, trots finansministerns inlägg här tidigare,att inte har gjort något ordentligt försök. Det räcker intemed ett antal kvartssamtal. Det har också insett och det är därförsom finansministern fått bakläxa i ärendet. Låt mig fråga genom att åberopa skatteutskottet: I vilketlämpligt nordiskt sammanhang kommer regeringen härnäst att verka för sådanalättnader i "lex " som finansministern säger sig eftersträva? Per Stenmarck har ingen aning om hur långaoch många förhandlingsrundor vi har haft med danskarna i denna fråga. Hanförsöker göra gäHande att de ägt rum genom kvartssamtal. Det brukar man ha iskolorna mellan föräldrar och lärare, men det var det verkligen inte fråga omhär. Det var ett möte mellan representanter för två regeringar. Och om den enaregeringen bara säger nej och nej och nej, så går det faktiskt inte att tvingaden. Sedan måste jag upplysa Per Stenmarck om att gårdagensmöte var ett möte meHan de nordiska finansministrarna, och ansvarig för"lex " i danska regeringen är icke den danske finansministernutan den danske skatteministern och han var inte närvarande vid mötet. Jagkunde alltså inte ta upp några förhandlingar, eftersom den adekvata motparteninte fanns på plats. Som jag sade tidigare höll vi på med detta ärende ändafram till maj månad, och därför har jag bedömt att det nu inte är meningsfulltatt ta upp frågan med den danska regeringen, som entydigt och klart har talatom var den står. Jag tror att inte ens Salig Dumbom skulle utveckla denenvishet i detta ärende som Per Stenmarck utvecklar just . Om bemanningen vid sambandscentralen i 37 PER STENMARCK (m): : Jag kommer att fortsätta att varaenvis i detta ärende och jag tycker att också borde vara det.Han gör sig skyldig till samma självgodhet som den berömde engelsmannen som närdimman sänkte sig över brakade konstatera att nu liggerkontinenten isolerad igen. Om man ser på problemen på det viset vet man intevad saken gäller. Har finansministern kvar samma målsättning som han hade ? Det finns anledning att ifrågasätta detta. Om svaret är ja finns det allanledning att jobba vidare. Det rör sig om för deberörda rederierna. Det är inte första gången vi debatterar denna fråga, men omdet finns anledning för mig att återkomma fler gånger, hänger faktiskt mer påfinansministern än på mig. Överläggningen var härmed avslutad. 14§ Svar på fråga 1985/86:225 om bemanningen vid sambandscentralen i har frågatkommunikationsminister om bemanningen vid sambandscentralen iGryt, Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ankommer på mig attbesvara frågan. har tidigare på förslag av regeringen beslutatom medel för försöksverksamhet med en regional ledningscentral i östratullregionen. Denna försöksverksamhet har påbörjats. Verksamheteninnebär att man i den regionala ledningscentralen har ett 3 protokoll 1985/86:39-42 vakthavande befäl dygnetmnt som genom fjärrstyrning av de nuvarande sambandscentralerna ombesörjerövervakningen. En ständigt bemannad regional ledningscentral ökareffektiviteten inom . Med regionala ledningscentraler kan t. ex.viss personal lösgöras for andra arbetsuppgifter. Avolika skäl har behållit bemanningen vid sambandscentralen i Grytunder . och tar den regionala ledningscentralenöver bevakningen. Som framgick av det jag sade innebär detta ingen somhelst försämring av övervakande uppgifter. Anf.39 (): Vi har fått höra finansministern säga att det här är fråga om eneffektivisering och att det i denna effektivisering inte kommer att ske någonsom helst försämring. Det är dock just detta som skärgårdsbefolkningen i att det blir. Det är klart att man kan centralisera sambandet tiHGärdet i , som det är fråga om här. Men människor ute i Sankta Annasskärgård och Gryts skärgård tappar då den närkontakt och personkontakt som detändå innebär att tala med någon på Fyruddens sambandscentral, som de känner ochsom i sin tur känner till hur förhållandena är där ute i skärgården. Dennapersonkännedom och lokalkännedom skall vi inte underskatta. Den har storbetydelse när man skall göra snabba utryckningar. Ensak skulle jag vilja fråga finansministern. Det är ju här också fråga om enPR-radio som inte har så stor räckvidd. Fiske- och fritidsbåtar har ju oftadenna PR-radio, och den används ganska flitigt där ute. Vad kommer att händanär man inte når upp till i med PR-radion? Framför allt nårman inte längre personalen vid Gryts sambandscentral dygnet runt utan endastunder kontorstid. Det är detta som skärgårdsbefolkningen uppfattar som enosäkerhet. Överläggningenvar härmed avslutad. 15 § Svar på fråga1985/86:230 om sambandscentralen i har frågat mig om rykten angående centralisering avsambandscentralen i till är sanna. Fråganom sambandscentralen i skall centraliseras till hartidigare varit uppe till diskussion i kammaren. Från regeringens sida hartidigare framhållits att det är av två skäl som den nuvarande sambandscentraleni står under omprövning. Det ena skälet är frågan om samlokaHseringav kustbevakning, marinen och till en gemensamsjöövervakningscentral på i , Det andra skälet ligger ilinje med generaltullstyrelsens allmänna översynsarbete vad gäller ett mereffektivt resursutnyttjande, där frågan har varit om sambandscentralen skallsamlokaliseras med övriga administra- tionslokaler i ,Det sistnämnda är en fråga för självt att avgöra. Statskontoret,som haft regeringens uppdrag att utreda frågan om gemensammasjöövervakningscentraler, har överlämnat sitt förslag till utredningen omgemensam organisation för och kustbevakning.Utredningen har som bekant avlämnat ett principbetänkande där ett förslag gemensam organisation redovisas, I denna organisatoriska fråga ligger ocksåutformningen av det framtida sambandsnätet. Betänkandet är för närvarandeföremål för beredning inom regeringskansHet, Omåteruppförande av visst eldhärjat sågverk i Anf.41 (): Herr talman! Jag får tacka finansministern för svaret.Det är inte första gången som den här frågan är uppe till debatt i dennakammare. Men vad som har gjort att jag ånyo har ställt frågan är att jag tyckeratt det ändå är litet illavarslande med samlokaliseringen tHl Käringberget iGöteborg. Samverkan eller inte - men snälla finansministern, nog kan man väl haen samverkan även om sambandscentralen i får vara kvar där den är!Sambandscentralen har ju betydelse även av andra skäl än dem somfinansministern väl känner tHl, En sak glömmer vi bort litet grand, nämligenförsvarsberedskapen. Vad betyder en förflyttning från till t, ex.Käringberget från just försvarssynpunkt? Hela kuststräckan skulle liggafullständigt öppen. Finansministern är väl också underkunnig om att det inte ärså väl beställt med försvar. När man är uppe på det här berget iKungshamn kan man med blotta ögat se en tredjedel av kusten ifrån isöder till i norr. Då upptäcker man inte bara alla sjöfarande.Försvaret kan ju också upptäcka saker och slå larm. Vilken ställning kommerregeringen att inta i denna fråga? Kommer den regionala myndigheten att få sägasitt ord? Överläggningenvar härmed avslutad. 16 § Svar på fråga1985/86:233 om återuppförande av visst eldhärjat sågverk i hari fråga till mig framfört att det vore värdefullt om jag kunde ge besked om attDomänföretagen kommer att åtemppföra det eldhärjade sågverket i . Sågverkeni och inland är av väsentlig betydelse för sysselsättningenoch är en av de näringar som verkligen har naturliga förutsättningar attutvecklas i inlandet. Sågverketi ägs av . Detta bolag är ett helägt dotterbolag tillDomänföretagen AB. Enligt de principer som gäller för skötseln av statligabolag är det bolagens styrelser som beslutar om investeringar och andra frågorav väsentlig betydelse för bolagen. Enligt vad jag har inhämtat utreder man förnärvarande sågverkets framtid, och beslut kommer att tas av styrelserna idecember månad. Om skolundervisningen för finskspråkiga elever 43LARS DE (): Jag tackar statsrådet för svaret. I och för sig har jag full förståelse för att ettavgörande i fråga om återuppbyggnaden av Såg ännu ej har kunnat fattas avDomänföretagen. Jag noterar dock med glädje att statsrådet i svaret framhålleratt sågverken i och inland är av väsentlig betydelse försysselsättningen i de landamären. Att jag likväl har ställt min fråga redan nuberor på sakens stora betydelse för glesbygden , där förutom sågverket enmindre trähusfabrik är det enda industriföretaget. Det rör sig visserligen ombara 30 arbetsplatser, men i vore bortfallet av dem nästan Hka allvarligtsom Uddevallavarvets nedläggning var för . Och herr statsråd; TillUddevalla på framsida har det inte varit svårt att skaffa framersättningsindustrier. Till blir anskaffandet av en ersättningsindustrivida svårare. Ett sågverk är en av de få industrier som verkligen har naturligaförutsättningar att nå lönsamhet där. Om nu det brunna verket ej var fulltmodernt, finns det efter en återuppbyggnad förutsättningar att avhjälpa detta,i synnerhet som det ej nedbrunna justerverket är nytt och toppmodernt. AvÄlvdalens tre tätorter har en avsevärd industri och ett administrativtcentrum. har sin turistnäring. är den tätort som har det svårastfrån näringssynpunkt. De andra orterna klarar sig. får det svårare, omsågverket läggs ned. Om Domänföretagen, som äger , fattar ett nedläggningsbeslut- som vore så negativt för orten - ,anser jag att man bör åläggas attordna en ersättningsindustri. Regeringens politik, som godkänts av , innebäratt de statligt ägda företagen skall arbeta på samma villkor som näringsHvet iövrigt. Om man inom Domänföretagen kommer fram till att sågverket i inteskall återuppbyggas, anser jag - i likhet med vad jag ofta har framfört tHlprivatägda företag, som har personliga erfarenheter av - attföretaget bör vidta åtgärder för att mildra verkningarna, 45 (); Statsrådets senaste inlägg tar jag som ettlöfte att om det fattas ett nedläggningsbeslut beträffande Domänverkets sågverki , kommer han att se till att gör sitt yttersta för att ordnaen ersättningsindustri i orten. Det tackar jag för. Överläggningen var härmed avslutad. 17§ Svar på fråga 1985/86:219 om skolundervisningen för finskspråkiga elever har, mot bakgrund avskolstrejken i rektorsområdet och de krav som föräldrarna därvid harställt om att all undervisning i teoretiska ämnen skall ske på finska, frågatmig om jag avser att vidta någraåtgärder. Måletför gmndskolans hemspråksundervisning och undervisning i svenska somandraspråk är att främja en aktiv tvåspråkighet hos eleven och attinvandrareleverna skall ha samma möjligheter som sina svenska kamrater attfritt välja studie- och yrkesinriktning efter gmndskolan. Detta är inte möjligtutan gedigna kunskaper i svenska. Motdenna bakgrund är det enligt min mening självklart att undervisningen iteoretiska ämnen i inte kan bedrivas enbart på finska, utan ocksåmåste bedrivas på svenska. Detta är också innebörden av riksdagsbeslutet ivåras om undervisning av invandrarelever. Minavsikt är att förelägga regeringen förslag till beslut om timplanerför hemspråksklasser, Anf.47 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Om jag är rätt informerad,verkar det nu som om bamen har börjat gå tillbaka till skolan ,efter närmare en månads frånvaro. Det är givetvis djupt tragiskt för barnen hamnar i konflikter av den typ som det är fråga om här. Målsättningenför föräldrarna i rektorsområdet är enligt deras egen utsago att nå fram överenskommelse som innebär att undervisning ges på finska inte bara igrundskolan utan även i gymnasiet. De anser att de finska barnen får sämreförutsättningar när undervisningen i teoretiska ämnen sker på svenska, utredning som jag har läst och som gjorts av länsskolnämnden i län sägs att den andel av undervisningen som sker på finska i deförsöksverksamheter som bedrivs är extremt hög och att man inte får lov attfortsätta på det sättet, bl, a, därför att det inte finns tvåspråkigaämneslärare att tillgå i den utsträckning som skulle behövas. Jag skulle viljafråga statsrådet om han kan ange någon uppfattning om hur fördelningen mellansvenska och finska bör vara, Fördelningen i en timplan som kan komma kan jag ännu inte lämna uppgiftom, eftersom den frågan är föremål för beredning. Jaghar haft ett stort antal överläggningar medföreträdare för de finskspråkiga gmpperna i , Lärare, föräldrar,skolledare och forskare har fått redovisa sina synpunkter, och mot denbakgranden avser jag att lägga fram ett förslag för regeringen som kan varatill gagn för de elever det handlar om och där vi utgår ifrån att det är denaktiva tvåspråkigheten vi skall sörja för, dvs, att eleverna dels kan bibehållaoch utveckla sitt första språk finskan, dels lär sig så god svenska att de kanfölja gymnasieundervisningen på svenska som de andra eleverna. Överläggningenvar härmed avslutad. Omskolundervisningen för finskspråkiga elever 18 § Svar på fråga1985/86:229 om slutförvaringen av kärnbränsle har frågat utrikesministern om KBS 3-metoden och vårsyn på icke-spridning av kärnvapen. Frågan har överlämnatstill mig för besvarande. Svenskaregeringens syn på kärnvapenspridning är klar. har skrivit undericke-spridningsfördraget och uppfyller självfallet alla däri nedlagdaåtaganden. I samklang med dessa åtaganden har gjort till enav sina grundsatser att svenskt klyvbart material inte får komma tillanvändning för framställning av kärnladdningar. Detta är styrande förlagstiftningen och för regeringens och ansvariga myndigheters hantering avkärnkraftsfrågor. VadKarl tar upp är risken för att klyvbart material skulle kunnautvinnas från använt kärnbränsle som har placerats i bergförvar. Regeringenhar hksom SKI godtagit KBS 3-metoden med hänsyn till säkerhet och strålskyddefter en granskning där även frågan om framtida mänskligt intrång islutförvaret har beaktats. Regeringenhar däremot inte bundit sig för att KBS 3-metoden blir den som sluthgt väljs. Beslutom hur och var slutförvaringen skall ske kommer att fattas först omkring år2000, fram till dess undviks bindningar till någon bestämdhanteringsmetod. Ett allsidigt forskningsprogram föreskrivs i den nya lagen(1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Inom det programmet kan alternativa metoderformuleras och värderas. Frågan om åtkomlighet av klyvbart material frånrestprodukterna är då en viktig aspekt. Medde kunskaper om kärnteknik som är tillgängliga finns det, oberoende avförekomsten av använt bränsle från kärnkraftsreaktorer, alltid möjligheter attproducera klyvbart material för vapenändamål. Avgörandeför om kärnladdningar framställs är därför, även i ett långt tidsperspektiv,den politiska viljan att förhindra att sådana förstörelsemedel utvecklas ochanvänds. 50 (): Jag ber att få tacka energiministern för svaret. Jag hade ställt minfråga till utrikesministern med anledning av att den aktuella debatten mergäller den moraliska frågan om icke-spridning av kärnvapen än den tekniskafrågan om slutförvaring av avfall från energiproduktion. Jag beklagar attutrikesministern inte valt att svara på frågan själv. Många har noterat att förre generaldirektören i kärnkraftsinspektionen,professor , förkastade den s, k, KBS 3-metoden förslutförvaring av utbränt kärnbränsle. Det är två saker jag fästsärskilt avseende vid. Fördet första har detonerat en kärnladdning, producerad av reaktorplutonium,och därigenom suddat ut gränsen mellan reaktorplutonium och vapenplutonium. Fördet andra visar det sig att det utbrända kärnbränsleavfallet mognar genom attde olika radioaktiva nukliderna avklingar i olika takt, varigenom avfallet renas så att detefter blir lätthanterligt. Ett lätthanterligt plutoniumhaltigt avfallkan naturligtvis bli attraktivt som bas för vapenproduktion. Tvärtemotdetta säger nu chefen för svensk kärnbränslehantering, , attutbränt bränsle inte kan bh attraktivt som råvara för kärnvapenmaterial. Sommånga gånger i denna svåra debatt står uppgift mot uppgift. Det voreintressant att få veta energiministerns syn på vilken av dessa uppfattningarsom är korrekt. Jagvill också fråga energiministern om hon inte känner oro för att somenda land i världen har gett sken av att ha en lösning på det svåra problemetmed utbränt kärnbränsle och om inte energiministern känner en ökad anledningatt sätta i gång med avvecklingen av kärnkraften, t, ex, i sambandmed frågan om utbyte av ånggeneratorer i , Det direkta skälet tHl att det är jag och inte utrikesministern somsvarat på frågan är att vi har velat markera att det inte finns någonarbetsfördelning mellan oss som gör att jag kan bortse från den moraliska aspekten.Det är mycket viktigt för regeringen, och jag vill tillägga också för migpersonligen, att säga detta. Jagvill med anledning av anförande och också säga att den rent tekniska fråga som tar upp,dvs, hur det utbrända bränslet skulle behållas i ett förvar, nu utreds av SKI,FOA och kärnbränslenämnden. Deras representanter har redan tillsammans med migdiskuterat den frågan. Men på de andra tre punkter som nu tarupp vill jag bestämt avvisa hans påståenden. Fördet första är vi inte bundna till KBS-tekniken utan vill också försöka hittabättre metoder. För det andra har vi vetat om och brytt oss om denhär frågan. För det tredje har vi genomgående sagt och ansett, och det gör vifortfarande, att den grundläggande frågan icke är teknisk utan moralisk. Detfinns ingen teknik som kan skydda oss mot onda människor och onda system. 52 (): Jag noterar med tillfredsställelse att energiministern säger att maninte är bunden till KBS 3-metoden, Jag tolkar det till viss del som ettinstämmande i att det kanske är olyckligt att man har sagt att vi har en metodsom fungerar. Vad energiministern nu uttalar är faktiskt en berättigadtveksamhet inför den metod som vi har använt för att ladda svenskakärnkraftsreaktorer, Isitt svar säger energiministern också att det alltid finns möjligheter attproducera plutonium. Jag måste fråga; Är inte detta ett underligt synsätt motbakgrund av icke-spridningsfördraget? Om man skulle ha den inställningen attdet alltid finns sådana möjligheter, spelar det ju ingen roll om man strävarefter icke-spridning eller inte. För det första vill jag säga att man tvärtom just därför att världenser ut som den gör och det alltså inte kan uteslutas att onda människor ochonda system framställer kärnvapen - med nästan vHken metod som helst, ävenbesvärliga sådana - måste man med utomordentligt stor iver och uthållighetbedriva icke-spridningsarbetet. Vad det gäller är att lägga fast en moral ochatt få till stånd politiskt bindande avtal. Man kan inte med aldrig så brateknik försäkra sig mot riskerna i detta sammanhang. Fördet andra viH jag inte strö salt i gamla sår, men det är faktiskt så att vårkritik mot villkorslagen främst grundade sig på att den innebar att man skullebinda sig för en viss metod. Vi har i den nya lagstiftningen velat undvikadetta. Jag har fömt sagt att jag är glad över att vi är överens om den meraansvarsfulla hanteringen av dessa frågor för framtiden. Försök nu bara inte attutnyttja detta mot oss. 54 (): Också jag är glad över att vi sannolikt har en gemensam uppfattning imoralfrågan. Vad som bekymrar mig är bl.