prot · G90992 · 1985-12-31 00:00:00 — Enligt denna skulle en socialklausul medhandelspolitiska sanktioner, som bygger pä allmänt omfattade kriterier förarbetsförhållanden, utgöra en förstärkning av handelssystemet.Förutsättningarna för att nå framgång i frågan bedömdes dock som mycketogynnsamma. Ett grundläggande skäl till defta är en samlad negativu-landsinställning fill en socialklausul. En sådan uppfatfas av u-ländernasnarast som ett försök frän i-ländernas sida att inkräkta på u-ländernasnationella suveränitet och som ett försök att införa en förtäckt form avprotektionism. Enligt min uppfattning bör regeringen ändå utnyttja allade möjligheter som kan finnas för att föra frågan framåt i internationellafora, bör aktivt verka för att en multilateral ochheltäckande lösning uppnås av de allvarliga problem som tas upp iinterpellationen. Förstärkta insatser bör exempelvis göras inom , där nyainitiafiv från svensk sida i syfte att begränsa barnarbete planeras, I sitt brev fill fekoimportörerna hänvisar den norskehandelsministern till de upplysningar som har kommit fram i massmedia rörandebarnarbete, och han anmodar importörerna att avstå frän att importera sådanavaror som kommer från producenter som grovt utnyttjar barn. Han hänvisar därvidlagtill de starka reaktioner som sådana ovärdiga förhållanden möter frän allasidor i , För min del utgår jag från att även svenska importörer ärmedvetna om det starka opinionstryck som råder i denna fråga också i ,Jag anser att det är viktigt att detta återspeglas i deras inköpspolitik. Visserligen finns ingen statistik på detta'område. Destörre importörerna av tekoprodukfer - KF, Åhléns, och Hennes &samt medlemmar i - har emellertid givit migbesked om att de fäster stor vikt vid och mycket noga följer situationen ifråga om arbetsförhållanden och arbetsvillkor hos de producerande företag iu-länder med vilka de har ett etablerat samarbete. Importörerna harunderstrukit att de inte accepterar barnarbete vid dessa företag. Det är enligtregeringens mening viktigt att samtliga importörer följer denna linje och inteaccepterar barnarbete i de exporterande företagen. Anf.12 (vpk); Tack för svaret, . Jag är glad över denpositiva tonen och hoppas att den knappa tiden räcker till för en fördjupning.. Barnarbetet i världen handlar om miljoners slaveri. Attdet förekommer och aff infe mer har gjorts för att stoppa denna cyniskabehandling av barn i tredje världen är en skam för de högt .utveckladeindustriländerna. Tyvärr har infe anledning att sfoltsera med någoträttvisepatos i denna fråga. Vissa uttalanden kan tyda pä att vi har gjort merän vad vi i verkligheten har gjort, I sak har vi genom vår handelspolitik ochbrist på' internafionellt agerande mer att skämmas över än många andra länder.Jag skall vara konkret. Utrikeshandelsministernsäger att förstärkta insatser bör göras genom och att detta planeras, Ilikhet med upplever jagdet som pinsamt att inte har undertecknat ILO-konventionenmot barnarbete, 32 andra länder har gjort det. Varför finns inte med iett så självklart sammanhang, ? Beklädnadsförbundsordförande har i ett brev fill regeringen ställtsamma fråga, och han efterlyser åtgärder för att komma fill rätta med barnarbeteti världen. Enutmärkt utgångspunkt är också bok bröder, som bl.a, behandlar tekoindustrins och bolagens roll i den tredje världen. Vpkpläderar för en socialklausul samt naturligtvis en praktisk solidarisk insatsgenom ett snabbt undertecknande av nämnda ILO-konvenfion. Iinterpellafionssvaret om teko och barnarbetet säger attförutsättningar för att nå framgång med kravet på en socialklausul är"mycket ogynnsamma". Skälet till ogynnsamheten uppges vara "ensamlad negativ u-landsinsfällning". Jagmåste då ta upp nästa konkreta följdfråga: Vilka samhällsklasser har över huvudfaget fått komma fill fals i den här frågan? Självfallet påstår såväl vissatextilimportörer som fabriksägarna som sfär för utsugningen av tredje världensvuxna och barn att räftmäfigf ställda krav på social rättvisa är ett ingrepp ideras maktutövning. Menar att de mest utsugna och illa hanteradeär delaktiga och delansvariga i slaveriet? Barnarbetetkan jämställas med världssvälten däri att det är ett hinder för utveckling itredje världen. Det är alltså en progressiv och solidarisk handling som viefterlyser, att ätgärder av typ handelsrestriktioner vidtas, attsocialklausuler upprättas etc., för att stoppa slaveri och utsugning. Jagtycker som sagt att interpellationssvaret andas en sådan inställning. Kan dettai sä fall tolkas som en helomvändning och att regeringen är beredd att gäopinionen mot barnarbete fill mötes? År det en riktig tolkning, ? Lätmig ta upp en parallell som berört i socialdemokratiskaVästgöta-Demokraten. har i lag förbjudit all import av frukt frånSydafrika. Lagen bygger bl, a, pä det faktum att det där förekommer slavarbeteoch barnarbete. Internationella handelsavtal och konventioner, som t. ex,GATT-avfalet, medger en sådan lagstiftning. Vad utsugarna och slavägarna självaanser borde sakna betydelse för svensk handelspolifik, när internationellaorgan ger oss möjlighet att ingripa. Jagövergår så till ufrikeshandelsminisferns förhoppningar om tekoimportörernasoch de svenska affärskedjornas sociala rätffärdighetskänsla. På mig verkar denförhoppningen en aning blåögd. När man genomskådat importörernas försåtligapropaganda, som är mycket intensiv, kan man faktiskt inte instämma i de härförhoppningarna. Jag undrar; Vad är det egentligen som hindrar ett snabbtingripande ufifrån de sociala rättfärdighetskrav som jag har tagit upp? Varförkan regeringen inte göra någonfing , t, ex. underteckna ? Omåtgärder för att stoppa viss tekoimport Om åtgärder för att stoppa viss tekoimport 13LENNART BRUNANDER (c): Utrikeshandelsministerns svar pä ViolaClaessons interpellafion om barnarbete är naturligtvis positivt i sin ton,vilket redogjorde för. Men det är väl infe så fö;rfärligf mycketmer. Han skriver att man tar bestämt avstånd ifrån allt barnarbete, och alltannat hade väl varit förvånande. Vad man gör är att ställa förhoppningar på attinternationella organ skall lösa de här problemen åt oss. Men, somutrikeshandelsministern fastslär i sitt svar, är förutsättningarna inte särskiltgoda för att problemen skall kunna lösas på det sättet, i varje fall inte utanvidare. Det krävs alltså mycket starka åtgärder och kraftiga ingripanden frånSveriges sida för att den här situafionen skall förändras. Ufrikeshandelsministern ställer också i svaret storaförhoppningar på att de svenska importörerna känner till defta, och det gör dealldeles säkert. Men förhoppningen att de skulle informera om det är kanskelitet blåögd. Eftersom de är intresserade av att sälja de produkter de far in,kommer de förmodligen inte att lämna en information som är negativ för dem -inte utan vidare, infe utan aff den vidtar någon åtgärd föratt förändra läget, har ganska noga gått igenom frågan ochexemplifierat vad som går att göra. Det är också ungefär vad jag skulle kunnasäga, och därför behöver jag infe gä in närmare på det. Men det finns andrasaker i det här sammanhanget som man också skulle kunna fundera över. Det ärinte bara barnarbete man har att ta ställning till, det gällerarbetsförhållanden över huvud taget i många av de här länderna och för mänga avde fekoarbetare som på det här sättet förfärdigar tekoprodukter som vi kan köpabilligt. Vi är naturligtvis skyldiga litet fill mans när vi köper de härprodukterna. Men om vi som konsumenter inte har fått information, infe harvetskap om förhållandena och inte kan skilja mellan de produkter som saluförs,kan vi inte heller leva upp till det ansvar som man rimligtvis kan kräva av ossalla. Här vilar alltså ansvaret tungt pä den och pä dem somimporterar dessa varor. Vad vi förväntar oss är åtgärder, och jag upprepar denfråga som ställde: Vilka konkreta åtgärder kan vi förvänta ossfrän regeringen relafivt snart? Jag kanske också fär fala något om svenskimportpolitik över huvud taget när det gäller tekoprodukter, eftersom det ärintressant i sammanhanget. Vår import av tekoprodukfer är mycket stor. Viimporterar för drygt 14 miljarder . Det innebär att vi har en negativhandelsbalans när det gäller tekoprodukterna. Är det möjligt att också fä ett svar frånufrikeshandelsministern på hur kommer att ställa sig när detgäller förhandlingarna om ett nytt mulfifiberavfal och om möjligheterna tillimportbegränsningar frän lågprisländerna? Sådana begränsningar är enförutsättning för att den svenska tekoindustrin skall kunna leva vidare. Jagskulle vara mycket tacksam om vi också på den punkten kunde få ett svar fränutrikeshandelsministern. Det är olika saker som tagits upp avinterpellanten och av , och jag skall först lyfta ut den enaur diskussionen. Det ställdes en fråga om hur ratificering avILO-konventionen skulle vara ett sätt aff hjälpa fill i denna fråga. Det är iså fall på ett mycket indirekt sätt, därför att den gäller barnarbete iSverige, Skälet till att man inte har ratificerat just den speciellakonvention som nämns här är den noggrannhet med vilken vi vill iakttakonvenfioner. skriver inte på saker som sedan inte är berettatt ställa upp för i praktiken. Med de regler som gäller pä den svenskaarbetsmarknaden - vi anser ju inte att vi har barnarbete av den typ som nitalar om här - har det varit svårt att ratificera konventionen som den nu ärskriven. Däremot har sagt att manhäller pä att granska vårt förhällande till konventioner som rör sysselsättningav barn och minderåriga. Det är ett intresse för oss att göra bättre, så att de verkligen handlar om de problem vi talar om nu.Det är vad som ligger bakom planer pä inifiafiv i . Det innebärockså att , som är ansvarigt för dessa frågor, gårigenom konvenfio-nerna. Men om man ratificerar dem har det inte specifikt att göramed det som togs upp i interpellationen om tekoimport från . Där ärju problemet verkligen så, , att det inte är fråga om överklasseller inte. Tyvärr, menar vi, är det sä att samtliga har redovisat ensamlad inställning. Det är socialisfiska , kommunisfiska , . Alla upplever socialklausulen som ett förtäckt protektionisfiskt sättför i-länderna att komma åt deras industrialisering och inte som ett skydd förarbetare - barn och vuxna - mot dåliga arbetsförhållanden. Det är detbeklagliga i situationen att vi har ett rakt nej till en ny internationellöverenskommelse på handelssidan från . Det är, , intebara fråga om överklassen i länderna, utan det gäller också de länder som harsocialisfisk eller kommunisfisk regering. Det är mycket viktigt att vi driver dessa frågor med renamotiv och verkligen inte är protektionister i det avseendet, och jag måste sägaatt den argumenfafion som drog in på slutet inte är någonhjälp i den frågan. Det är inte för att vi skall klara den svenskatextilindustrin som vi vill agera mot barnarbete i , utan det är föru-ländernas barns skull. På den punkten är interpellafion heltren, det har jag inga som helst skäl att föra upp fill debatt här. Den utgårfrån barnens situafion i . Men det är en helt annan sak när LennartBrunander för in frågan om den svenska tekopolitiken i andra avseenden. Skallvi ha någon möjlighet att efter hand få förståelse hos för dessakrav är det oerhört vikfigt att vi inte blandar in svensk protektionism utanverkligen tar upp den allvarliga fråga det handlar om, nämligen att i fatfigaländer med utomordentligt stor slum och låg levnadsstandard fä bort barnarbetedär det förekommer. Men det är inte fråga om att säga nej till vissa typer avimport, utan det är att genom opinionstrycket från våra länder kunna medverkafill att regeringarna i andra länder förstår att detta är eff allvarligtproblem. Då är det inte bara fråga om regeringarna. Jag skulle vilja säga attdet också i hög Om åtgärder för att stoppa viss tekoimport Prot.1985/86:92 grad är fråga om de fackliga organisationerna. Jag för min del delarden mening som kommer fram i den boksom citerade ur, Om åtgärder för att stoppa viss tekoimport bröder, I boken konstaterar hon att den handelspolitiska vägeninte är särskilt framkomlig . Hon säger dock att man ändå börfortsätta att driva dessa krav pä sociälklausuler. Det tycker jag också. Honsäger aff man bör driva dessa krav därför att den europeiska debatten kanfungera som ett latent hot mot stater som låter sina barn utsättas för grovexploatering. Det kan ha en viss disciplinär effekt -opinionstrycket kan hållasuppe. Därför välkomnar jag i hög grad interpellation. Om man verkligen går igenom problemets rötter -fattigdomen i och den extrema misär som råder i många av de länderdär barnarbete förekommer - konstaterar följande i slutet avsin bok: "Fackföreningsrörelsen har nämligen unika möjligheteratt förbättra villkoren för barnarbetarna. Det är beklagligt att så mångafackliga organisationer är omedvetna om denna styrka. Det finns inga andra organisafioner- med undantag förkyrkan i vissa delar av världen - som har samma bredd. Fackföreningsrörelsenkan bidra till förändringar både på det lokala och det globala planet. Den kannå ut fill människor, som annars på grund av sin fatfigdom är utestängda frånkunskaper, och förklara vilken skada barnarbetet åstadkommer bäde för barnen,familjerna och ekonomin. På det internationella planet ger denna förankring ilevande verklighet extra tyngd åt fackets opinionsbildning och lobbying tillförmån för barnarbetarna." Opinionstrycket måste alltså hållas uppe på mänga områden,t, ex. på det fackliga området. I ger vi bistånd till värfackföreningsrörelse för att den skall hjälpa facket i medutbildningsinsatser. Opinionstrycket måste även hållas uppe hos konsumenterna,där trycket på importörerna kommer in. Jag vill upprepa vad jag sade i mittsvar, nämligen att regeringen anser att det är vikfigt att samtliga importörerfar avstånd frän barnarbete och inte accepterar att det förekommer i de företagsom de samarbetar med. Vi måste även hålla uppe opinionstrycket när det gällerregeringarna. Vi har sannerligen drivit pä regeringarna för att hållaopinionstrycket uppe, t, ex. i och i . Då gäller det inte bara denfråga som vi diskuterar , nämligen tekoimporten. Det gäller naturligtvis ävenimporten av te, kaffe och mineraler, f.ex. tenn, lika mycket. Barnarbeteförekommer ju även i dessa sammanhang, 15 (vpk); Jo, , jag far gärna upp alla deandra områdena också, men det finns inte fid till det . Jag kommer frän som är en tekobygd, vilketMats säkert känner fill. Där handlar det om att sömmerskornas och textilarbetarnas arbeten kan komma att slås ut, om vi fortsätter att importera och kanske t. o, m. släpper lågprisimporten helt fri. Lågprisimporten bygger till stor del på barnarbetet, 86 Jag mäste säga att jag är någotförvånad: Tror inte att Beklädnadsförbundsordförande, som är ordförande i ,känner till vad innebär? Just han har skrivit ett brev fillregeringen, adresserat fill , därhän tar upp just dessa frågor ochställer samma krav som jag gjorde tidigare om att bör undertecknakonventionen. Jag hade också hoppats att kände till attu-länderna genom 1984 har gjort ett klartuttalande för en socialklausul, finns ju med där. Detta skeddeenhälligt och helt i överensstämmelse med den diskussion som delar avarbetarrörelsen fört i länder som , Den samlade negativau-landsinställningen, som nämnde fidigare som ett hinder för ensocialklausul, faller ju platt till marken när man känner fill detta. Vi vet juvilka det är som har samlats fill att förhindra en social rättvisa. Det är jude som motsvarar storfinansen i dessa länder. Om nu de svenska textilimportörerna,om vi skall ta upp dem också, vill vara med och påverka förhållandena åt rätthåll i tredje världen, finns det infe heller någon anledning för dem attmotsätta sig en soeialklausul. Det mäste vara fritt fram om de delar våravärderingar, eller hur? Jagtycker att vi skall pröva om varuhusen menar allvar, och det kan man göra påolika sätt. De erfarenheter som facket har gjort vid sina kontakter med deimporterande varuhusen är tyvärr dystra. KF har t, o. m, vägrat att lämna ut enlista över vilka producenter som man anlitar. Jagvill föreslå - och skulle vilja få en kommentar till det - att regeringen om möjligt tar initiativ för att få fram listor också från deandra varuhuskedjor och texfilimportörer som här har nämnts. Då får vi snartveta om de har något att dölja. Vi fär veta vilka producenterna är och kanavgöra om importörerna har anhtat producenter som använder barnslavar osv.eller ej. Omåtgärder för att stoppa viss tekoimport 16 (): säger här att är mycket negativa till ensocialklausul och inte vill gå med på införande av en sådan. Det kan man ocksåförstå. De upplever väl ett sådant krav som en prickning eller som entillrättavisning för att de använder barnarbetskraft, och det är naturligtvisnågot som de inte gärna vill fä. Menjag undrar också Utet grand om den i alla avseenden är likakänslig när det gäller synpunkter. Jag har en känsla av att detinte är på det sättet. Jag tycker att regeringen har all anledning att på ettmycket mera intensivt sätt försöka få fill stånd de internationellaöverenskommelser som talar om, inte bara vänta på att de skallträffas. De kommer förmodligen inte till av sig själva, utan det krävssäkerligen mycket kraftiga och kanske t. o. m. drastiska ätgärder för att någotskall bli gjort. Jagvill också efterlysa vad regeringen gör för att de stora tekoimporteran-devaruhuskedjorna skall redovisa på vilket sätt de får fram sina produkter. Dåfår konsumenterna möjlighet att välja produkter som har fillkommit pä ett meratilltalande sätt än genom utnyttjande av barnarbetskraft. finns inte denvalmöjligheten, eftersom man inte känner till vilka producenter det är frågaom. Omåtgärder för att stoppa viss tekoimport Jagvill också peka på det förhållandet att inte gärna vill svara påfrågan om importpolifiken i stort. I och för sig kan jag förstå det, eftersomdet inte direkt hör till saken, men det är intressant i sammanhanget, eftersomdet bör finnas ett multifiberavtal och en socialklausul. Den totala synen påden svenska importpolitiken på tekovaruområdet har ju betydelse i sammanhanget. Vivet också att det finns kraftiga strävanden för en ytterligare liberaUse-ringav denna import och att regeringens tongångar inte har varit negafiva häremot.Det bekymrar oss i tekobygderna, eftersom vi tycker att regeringen i dagfillåter en import som är för stor i förhällande till landets konsumfion. Jagskulle fortfarande vara tacksam för en kommentar frän ufrikeshandelsministernäven i den frågan. Även om dessa frågor inte nödvändigtvis behöversammankopplas, finns det ändå ett samband mellan dem. Det är just den sammankopplingen som, om den gjordes, verkligen skullepeka hän mot protektionism och som skulle tyda pä att man inte alls ärintresserad av arbetsförhållandena för barnen i utan i stället avden svenska tekopolifiken. Så fär det verkligen inte vara, . Denfrågan hör enligt debattregler inte heller till den interpellationsom vi diskuterar. Vadvi skall göra är att försöka medverka fill en förbättring av situationen föru-ländernas barn, infe att blanda in de svenska intressena i detta sammanhang.Det vore utomordentligt negativt för våra möjligheter att få förståelse hosu-länderna, om vi skapade det intrycket att all eller nästan all u-landsimporfinnebär utnyttjande av barnarbete. Det vore inte ett seriöst sätt attargumentera i denna debatt. Vi skall i stället inrikta oss pä den viktiga frågasom tog upp i sin interpellation. Lätoss dä gå tillbaka till , varvid vi bör ta upp två olika frågor. Det gällerförst och främst den speciella konvenfion som har nämnts och som handlar omreglerna i för behandlingen av de svenska barnen. När konventionenförst behandlades i var de agerande, inkl, LO, överens om att den inteborde ratificeras, eftersom vi håller mycket noga på våra regler. Men därvidlaghåller man, som jag sade förut, nu på med en omprövning påarbetsmarknadsdepartementet. Man vill över huvud taget modernisera de härkonventionerna, försöka få dem att bli bättre instrument för att möta den typav problem som vi har tagit upp i denna debatt. Det finns alltså ingen oenighetpä den punkten. Självahuvudfrågan, hur vi skall kunna ändra på förhållandena, behandlas på olikaplan. När det gäller regeringarna är det bara att konstatera, ,att samtliga u-landsregeringar, också i länder som står partinära - , och andra - har samma uppfattning. Man är emot en sådanhär socialklausul. Vi försöker övertyga dem om att detta inte är svenskprotektionism, västlig protektionism eller industrilands-protekfionism utan attdet handlar om att förbättra för barn. Vi kommer att fortsätta meddet, men det tar naturiigtvis fid, och det är infe lätt. Samtidigtär de fackliga inifiativen viktiga - jag återkommer till det. i sin bok hur det också finns möjlighet att ta tag i det fackliga engagemangeti , eftersom många vuxna fackliga medlemmar i u-landsföretag där detfinns barnarbete är negativa - också av egenintresse - till barnarbete. Barnendrar ner lönerna, försämrar arbetsvillkoren och gör att det fackliga arbetetförsväras. Detär alltså inte svårt i och för sig att få opinion hos u-ländernasfackföreningar mot barnarbete. Men som säger i sin bok är detolyckligt om man bara skjuter undan problemet genom att "slänga ut"barnen fill den svarta ekonomin, där de får ännu sämre villkor, kanske kommerin i barnprosfifufion - verkligt slaveri, som är helt okontrollerat och stårutanför den kontroll och den övervakning som deras vuxna fackliga kamraterskulle kunna ge. Därför är den rekommendation bra som ger isin bok att man skall ge fackföreningsrörelsen i sådant stöd att denockså kan hjälpa fill att ge barnen utbildning, som man förstärkerderas fackliga rättigheter och minskar pä barnarbetet. Det finns i boken enlång rad konkreta förslag som jag tror är utomordenfligt viktiga, också förvårt land, att ta fasta på. Och därvidlag har vi som sagt instrument. Vi gerbistånd till den svenska fackföreningsrörelsen, vilket gär vidare fillfackföreningsrörelsen i de länder vi nu talar om, för att verkligen kunnaförbättra barnens ställning. Vimåste alltså arbeta pä många olika plan samfidigt, och vi mäste stödja detfackliga internationella arbetet. Från regeringens sida skall vi göra vad vikan för att driva denna fråga i internafionella fora - , och andra - imedvetande om att det här inte går att nå snabba resultat, eftersom motståndettyvärr är så kompakt hos u-landsfegeringarna. Men det är inget skäl för oss attavstå. Praktisktkan vi sedan - samtliga som konsumenter, vi som regering, ni som riksdagsmän -bibehålla trycket pä importörerna, sä att de avstår från att använda sig avföretag med barnarbete och sä att de sä öppet som möjligt redovisar hur derasimport går fill. Omåtgärder för att stoppa viss tekoimport 18 VIOLACLAESSON (vpk): Jag tycker attdet känns som om vi får mer och mer gehör för vårt krav hos regeringen, närMats nu uttalar sig. Men jag litar ändå inte riktigt pä dessautfästelser - jag mäste säga det. Om vi nu håller oss enbart till tekoområdetoch den import det där handlar om, vill jag framhålla att jag har tillräckligtgoda kontakter frän mitt tidigare fackliga arbete inom Beklädnads - och jag harfortfarande kontakter - för att veta att pä beklädnadsomrädet, i samband medBeklädnadsinternationalens kongress och genom och mängaandras inifiafiv, har facket och arbetarnas representanter inom texfil ochkonfektion i klart tagit ställning för sådana här åtgärder. Detspelar ingen roll om dä hänvisar fill socialisfiska länder ochkapitalisfiska länder i den tredje världen. Det var ett enhetligt uppträdande,varvid både i-ländernas arbetarrepresentanter inom beklädnadsomrädet ochu-ländernas representanter var närvarande. Det är på det sättet, och dettycker jag är en styrka som regeringen bör utnyttja här i . Beklädnadsombudskvinna har i en utmärkt och engagerad artikel på s. 3 iAftonbladet i går, som jag förutsätter att Om åtgärder för att stoppa viss tekoimport Hellströmhar sett, avslöjat ett av de fräcka argument som textilimportörerna brukaranvända. Jag är mycket ledsen över aff också tog upp detta medprostitufionen.