prot · G90920 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag tycker att det är fel att sammanblanda vägbyggena iBohuslän med Scandinavian , Det är tvärtom så att de som har förtfram idén om Scandinavian Link naturligtvis har observerat att de här planernapå vägsträckningar och vägförbättringar i och förelåg.Planerna passade i dessa detaljer in i deras mönster. Men det är inte så att desom ligger bakom Scandinavian har presenterat en idéskiss ochatt regeringen sedan har hoppat på den vagnen. Anf.54 (vpk): Jag förstår att vill göra gällande attdet är jag som klistrar etiketten Scandinavian Link på de här olika delarna avprojektskissen över Scandinavian Link, Men sedan de här delarna som håller påatt byggas ut, bl, a, motorvägar och annat, diskuterades första gångerna -dethandlar om många delar - har det ju hänt en massa saker som man borde ta hänsyntill. Regeringen har t, ex. gjort utfästelser när det gäller miljön i heltannan riktning. Vi befinner oss också i någonting som brukar kallas förekonomisk kris, och motorvägsbyggen är som bekant nästan det dyraste man kan gesig på. Jag vill ta upp problemet med försurningen, som ju direkthar att göra med särskilt den tunga trafiken. Försurningen och skogsskadorna iSverige har ansetts som ett av de allra viktigaste miljöproblemen som behöveråtgärdas. Vpk är av precis samma åsikt, men vi har inte ansett att regeringengenom beslutet gick tillräckligt långt. Alla är överens om att någotskall göras, men inte exakt hur det skall göras. Målsättningen var att minskakväveoxidutsläppen . Vpk-gruppen anser att detta inte är tillräckligt ambitiöstoch att det behövs en annan trafikpolitik. Det är fråga om motorvägssatsningaroch tunga landsvägstransporter kontra en helt annan inriktning, där manöverflyttar tungt gods till järnväg, osv. Det är den inriktning som vi vill ha- och också miljörörelsen. Men låt oss se närmare på vilka förutsättningar det finnsatt med den politik som beslutats åstadkomma en 30-procentig minskning av deskogsdödande kväveoxidutsläppen. Siffran bygger på att katalytisk avgasrening förpersonbilar införs - vilket är det enda som har diskuterats - samt på entrafikprognos , där biltrafikens tillväxt mellan 1980och 2000 beräknades till . Men biltrafiken har ökat betydligt snabbare.Ökningen har i stort sett redan inträffat, ! Detta innebär attingen som helst ökning av biltrafiken skulle kunna tillåtas från och med nu ochfram , såvida inte mycket härda styråtgärder snabbt beslutas föratt främja den kollektiva trafiken samt godstrafiken på järnväg, alltså en heltannan politik. Har regeringen över huvud taget diskuterat detta alarmerandefaktum, som väcker mycket stark oro på ? Om planerna på den s. k. Scandinavian Link 55ELVING (): De aktuella projekten har funnits med iplaneringen , säger kommunikationsministern i sitt andra inlägg. Närdet gäller motorvägssträckningen från norrut och förbi ,så är det i och för sig sant att den har funnits med - och jagkanske skall tillägga: . Det gamla reservat som fanns iöversiktsplaner osv. togs bort ur kommunöversikt i mitten av1970-talet med goda minne. Ingen ansåg det då rimligt att detskulle bli en ' motorväg. Man tillät därför att bebyggelse släpptes fram i detgamla motorvägsreservatet. Det har bl. a. byggts en fritidsanläggning iLjungskile, som kan komma att hamna just där en eventuell motorväg skall gå. Alla som jag har talat med var överraskade - tvärtemot vadkommunikationsministern säger ~ när beskedet kom att regeringen ville satsa påen motorväg. Det var ingen som hade efterfrågat en motorväg.Man efterfrågade bra kommunikationer för , emot bl.a.Göteborg. Men det var ingen som bedömde att bra kommunikationer behövde varabra motorvägar. Såvitt jag vet fanns det inga propåer från näringslivet - ialla fall inga som har redovisats offentligt - eller från berörda kommuner,länsmyndigheter osv., om att det behövdes en motorväg på den här sträckningen. När det gäller miljöaspekterna redogjorde för de prognoser som finns och för vad som händer i fråga om denfortsatta utvecklingen av trafiken osv. Jag har ingen anledning att upprepadetta, utan jag delar de synpunkter hon redovisade. Men eftersom en motorväg som vi nu talar om har så storbetydelse för miljön tycker jag att det skulle vara intressant om man pröva en sådan här utbyggnad av motorvägenför att verkligen belysa vad den får för konsekvenser för miljön. Det finns jutrots allt olika uppfattningar om bl. a. kväveoxidens påverkan när det gällerskogsskador osv. Kommunikationsministern svarade inte på de frågor jagställde i mitt förra inlägg, men jag gör ett försök med en ny fråga och hoppaspå bättre framgång den här gången. Är kommunikationsministern beredd att tainitiativ för att skall få möjlighet attpröva t. ex. den här motorvägsutbyggnaden mellan och ? Om planerna på den s. k. Scandinavian Link Som jag tidigare sade skall den här vägfrågannaturligtvis behandlas också under iakttagande av miljöaspekterna. Jag vill bara med anledning av de senaste inläggen sägaatt det ju inte är säkert att det ur miljösynpunkt är bäst att trafiken inteflyter. Det är vad som alltför ofta inträffar på de aktuellavägsträckorna. Det kan ju hända att det ur miljösynpunkt är bäst om trafikenflyter någorlunda väl. Det är riktigt att jag inte svarade på de frågor somElving ställde. Han frågade bl, a, om järnvägsinvesteringarna. Medanledning av det vill jag påminna om att den nordiska handlingsplanen, därdetta projekt ingick som en del, vilken presenterades , också innehålleromfattande investeringar i järnvägar, varav tyngdpunkten ligger just påvästkusten. Anf.57 (vpk); Jag hade hoppats att skulle utveckla sinatankar något mer än vad han gjorde när han nämnde Scandinavian Link tillsammansmed de andra projektdelarna. Jag har citerat regeringsföreträdare som rent avhar hyllat Scandinavian , I står det dock att regeringen över huvud taget inte hardiskuterat frågan - ja, inte ens har haft anledning att göra det. Jag vet attväldigt många just nu är intresserade av om det har förekommit någonregeringsinblandning eller inte. Jag skulle åtminstone vilja ha ett svar på följande fråga;Är P, G, uppgift riktig i brevet till mig, där han påstår attresp, länders statsministrar har begärt att han skall leda den arbetsgrupp somlade fram förslaget om Scandinavian Link? Jag skall också vara litet positiv. Det kan hända positivasaker när det gäller kommunikationerna i , och det känns fint. Bl, a,har politikerna i enats om vpk-förslaget att man skall satsa på enjärnvägsfärjeförbindelse , Det är en riktig satsning bådemed tanke på arbetstillfällena och med tanke på miljön. Tågfärjan - lägg märketill det! - utesluter inte alls satsningar på dubbelspår på somvpk, miljöorganisationer och många andra pläderar för, hamn har visat att avsevärda godskvantiteterkommer att tillföras SJ genom en sådan här ny järnvägsfärjeled. Om ledenregistreras enligt det internationella fördraget om godstransport på järnväg,, underlättas hanteringen avsevärt. Jag vill till kommunikationsministern, förutom den viktigafrågan om påstående, också ställa följande fråga: Ärkommunikationsministern beredd att verka för ett möjliggörande av ett endafraktdokument för hela transporten land-färja-land, dvs, påskynda beslut omgenomförande av i ? vice talmannen anmälde attElving anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare inlägg. 58RUNE (): Eftersom enligtdebattreglerna inte kan begära replik, vill jag med anledning avkommunikationsministerns yttrande att det är bättre med motorvägar där trafikenflyter säga följande. Vi har, kommunikationsministern, från inget emotatt trafiken flyter. Risken är dock den att utbyggnaden av ScandinavianLink-systemet innebär att motorvägarna kommer i fokus, inte järnvägarna och denvattenburna trafiken, och detta är inte bra. Vi har ingenting emot att vägarna i förbättras,så att antalet trafikolyckor minskar, men som både och anfört måste den tyngre trafiken och persontrafiken i störreutsträckning gå via järnväg i stället för via bil, lastbil och buss. Vi kännertill vilka effekter som försurningen får i , Vi är inte på något sätt emot en förbättring av våravägar. Den dystra sommaren med många trafikolyckor bevisar att vi behöverförbättra vägarna, men därifrån till att tala om motorvägar är steget mycketlångt. öm planerna på den s. k. Scandinavian Link Jag vill bara med anledning av ViolaClaessons upprepade fråga om brevet från säga att det ärsvårt för mig att kommentera privata korrespondens med PehrGyllenhammar, Jag tror dock att det är så att den nordiska arbetsgrupp som hanleder har betydligt vidare uppdrag än att diskutera dessa vägfrågor i , Överläggningen var härmed avslutad, 7 § Föredrogs och hänvisadesPropositionerna 1985/86:23 till justitieutskottet /86:27 tillnäringsutskottet /86:34 till /86:35 tillbostadsutskottet /86:36 till kulturutskottet /86:37 tillbostadsutskottet /86:38 till socialförsäkringsutskottet /86:41 tillskatteutskottet /86:43 till socialutskottet /86:44 tillbostadsutskottet /86:45 och 46 till skatteutskottet /86:48 tillbostadsutskottet /86:49 till skatteutskottet /86:52 till utrikesutskottet 8 § Föredrogs och hänvisadesRedogörelse 1985/86:20 9 §Föredrogs och hänvisades ,- ,. 71 1985/86:66-93 till bostadsutskottet Meddelandeom frågor 1985/86:94-98 tilljordbruksutskottet 10 § Föredrogs men bordlades åter betänkanden1985/86:1 och 2 betänkanden /86:2 och 3 Lagutskottetsbetänkanden /86:2 och 3 betänkanden /86:1-3Kulturutskottets betänkande 1985/86:2 11 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1985/86:25 Förslag omtilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1985/861985/86:50 Ändringar i allemanssparandet 1985/86:51 Tandläkares anslutning tillden allmänna försäkringen 1985/86:53 Ändrad beskattning av gasol 1985/86:56Förslag om allmänt ombud inom folkbokföringen 12 §Anmäldes och bordlades Förslag 1985/86:6 Skrivelse från talmanskonferensen medöverlämnande av ett års JO-utredning inkommet betänkande -En översyn (SOU 1985:26) 13 §Anmäldes och bordlades Motion 1985/86:99 av KarinAhrland Godkännande av mot tortyr och annangrym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (prop,1985/86:17) 14§ Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 4november 1985/86:143av i (m) till justitieministern om polisverksamheten iMalmö; Malmöhar genomgått en utveckling mot alltmer ökad brottslighet. Malmöborna har t. ex,uppmanats att inte uppehålla sig i stadens centrala delar på grund avrisk att utsättas för brottslig handling, Samma sak gäller för pensionärer m,fl., att inte i onödan vistas utomhus under kvällstid i Q, vissa områden. Efter uppmaning frånjustitiedepartementet kommer fr.o.m. den 4 november1985 15 polismän, bl.a. 5 patrullerande, att lämna sinaordinarie arbetsuppgifter och behandla asylärenden. Denna uppmaning innebär bl. a. att utredningsarbete kommeratt ta än , och detta är klart otillfredsställande. Den förebyggandeverksamhet som patrullerande poliser bedriver kommer attförsämras, då inga vikarier sätts in. Ett av många malmöbor upplevt otryggt kommer pågrund av vårt lands asyllagstiftning att bli än otryggare! Är statsrådet medveten om attovannämnda beslut innebär förlängning av redan långa utredningstider och attpolisens förebyggande och bevakande verksamhet försämras ? 1985/86:144 av () tillkommunikationsministern om statsbidragen till rådgivning angående skredrisker; Vissa kommuner är mer än andrautsatta för skredrisker. Detta har klarlagts bl. a. genom kartering i ett antalkommuner. Staten stöder ekonomiskt rådgivning till de mest berörda kommunernaoch länsstyrelserna i geotekniska frågor. Det är viktigt att denna verksamhetkan få fortsätta intill dess att åtgärder av förebyggande art vidtagits. Jag vill därför fråga kommunikationsministern: Avser regeringen att ävenfortsättningsvis ställa medel till förfogande för rådgivning angåendeskredrisker? 1985/86:145 av () till försvarsministern omåtgärder mot skred: Risken för skred är påtaglig ivissa delar av vårt land. I syfte att förebygga skred laderäddningstjänstkommittén fram förslag till åtgärder där ävenkostnadsfördelningen behandlades. Frågan har också behandlats i en promemoriafrån försvarsdepartementet 1984. Behovet av åtgärder i berörda kommuner ärstort. Med anledning av ovan anförda vill jag frågaförsvarsminister : När kommer ett regeringsförslag attföreläggas om förebyggande åtgärder mot skred? 1985/86:146av () till kommunikationsministern om återupptagande avSJ:s persontrafik vid : drog SJ in persontrafiken vid . har kommun, näringsliv och privatpersoner ikommunen arbetat för att förmå SJ att återuppta persontrafiken. Eftersomkommunen haft både en positiv befolkningsutveckling och ettexpanderande näringsliv har trycket på bra kommunikationer ökat. 7 protokoll 1985/86:19-21 Prot.1985/86:20 Ett minimikrav från en kommun somligger utmed västra stambanan är en förbindelse åtvardera och , Meddelande om frågor Ämnarregeringen vidta åtgärder för att förmå SJ att låta några tåg görauppehåll i ? 1985/86:147 av () till industriministern omverksamheten vid för Företagsutveckling (SIFU); () harnyligen avslutat ett revisionsprojekt beträffande verksamheten vid SIFU), I missivskrivelsen till regeringenanför RRV bl, a, följande: "Granskningen har syftat till att ge underlag för attbedöma i vilken utsträckning SIFU kan fullgöra en näringspolitisk roll sommotiverar ett fortsatt statligt stöd till verksamheten, RRV:s bedömning är att SIFU genom de förändringar somskett i fråga om formerna för olika typer av företagsstöd inte längre härdennäringspolitiska roll som avsetts och att det därför inte är motiverat med ettfortsatt statligt stöd av det slag som hitintills utgått tillorganisationen," Vilka åtgärder överväger regeringenmed anledning av RRV:s revisionsrapport beträffande SIFU? 1985/86:148 av () tillkommunikationsministern om bemanningen vid Idö lotsplats: angav dåvarandekommunikationsministern i ett frågesvar att inga planer förelåg på enavbemanning av Idö lotsplats. Det bör gälla för regeringen även , I en nyligen gjord framställning till regeringen begärsjöfartsverket regeringens medgivande för en avbemanning av Idö. Enligt förordningen 1982:136 skall den myndighet somplanerar en inskränkning av personal som har direkt betydelse för tillsyn ochövervakning av kusterna inhämta yttrande över den planeradeåtgärden. i har i motiverat yttrande avvisat sjöfartsverketsförslag till personalinskränkningar vid Idö. framställning till regeringen innebär - omden bifalls - i praktiken ett kringgående av förordningen och de principer förhandläggningen av dessa frågor som har slagit fast. Länsstyrelsenssamordnande roll skall ju tillmätas stor vikt. Mot bakgrund härav vill jagfråga; Är regeringen nu beredd att vidtasådana åtgärder att bemanningen vid Idö kan behållas oförändrad? 1985/86:149av . Åsling (c) till socialministern om regionsjukvården i ; beslut att överföra i vad avserregionsjukvård från till förutsatte att länets innevånare inteskulle få sin service försämrad. Tyvärr har så skett, främst till följd av attkommunikatio- nerna inteförbättrats på det sätt som var en förutsättning för riksdagsbeslutet. Vilka åtgärder planerar regeringenvidta för att förbättra tillgängligheten av regionsjukvård för innevånarna iJämtiands län? 1985/86:150 av (c) till utrikesministern omde franska kärnvapenproven i : På FN-dagen företog Frankrikeåterigen ett kärnvapenprov i under överinseende av bl. a. denfranske premiärministern . På vilket sätt avser Sverigemarkera ett avståndstagande från de franska kärnvapenproven? 1985/86:151 av (c) till justitieministern omrätten i vissa fall till ersättning från försäkringsbolag vid trafikolycka: Avser justitieministern att vidtaåtgärder för att förhindra att ett försäkringsbolag kan vägra betala utersättning vid trafikolycka med motivering att den skadade är så dålig att honej kan använda pengarna? 1985/86:152 av () till justitieministern omsekretesskydd för färdtjänstregistret; Före årets val har i Jönköpingskommun, enligt uppgift, företrädare för ett politiskt parti gått igenom färdtjänstregistretoch sedan utifrån detta sänt valpropaganda till de färdtjänstberättigade. Då detta handlande inte synes förenligt med gällandesekretesslagstiftning vill jag fråga justitieministern om han ämnar vidtaåtgärder så att sekretessskyddet gäller även de färdtjänstberättigade. 1985/86:153av () till kommunikationsministern om statliga medel tillInstöbron i Kungälvs.kommun; När kommer pengarna till , ? 1985/86:154 av () till utrikesministern omutresetillstånd för dottern till estniskt flyktingpar; leverett avhoppat ungt estniskt par i . Parets lilla flicka är kvar iEstland. Ett antal försök att få de sovjetiska myndigheterna att ge flickanutresetillstånd har hitintills varit fruktlösa. Vid ett frågesvar i riksdagenunder våren förklarade den tidigare utrikesministern att man från svenskt hållgentemot de sovjetiska myndigheterna skulle stödja en förnyad ansökan frånföräldrarna om ett utresetillstånd för flickan och därmed familjensåterförenande. Mot denna bakgrund vill jag frågautrikesministern vilka åtgärder som vidtagits och som kommer att vidtas för attförmå att i detta enskilda fall uppfylla de krav Helsingforsavtaletställer. 1985/86:20 1985/86:155 av () till finansministern om statliga åtgärder 5november 1985 med anledning av kommunala skattesänkningar; Meddelande om frågor publicerade isitt en lång intervju med bl. a. finansministern. I dennaintervju konstaterade finansministern att kommunerna kommer att "få enfantastisk ekonomi 1986/1987" beroende på höga löneökningar 1984/85 samtförhoppningsvis en låg inflationstakt . Finansministern framhöll attkommunerna kan reagera på två sätt: 1. I detta sammanhang varnade finansministern för kommunalaskattesänkningar, en varning som i TV;s nyhetssändningar följdesav ett hot om att de kommuner som sänkte skatten skulle utsättas förindragningar till staten av kommunala medel. Medanledning av dessa uttalanden ber jag att få ställa följande fråga tillfinansminister ; Vilka finansiella åtgärder avser finansministernatt rikta mot kommunerna och kommer dessa att skräddarsys, så att de träffarkommuner som genom rationaliseringsåtgärder får utrymme för skattesänkningarfastän skatteunderlag, likviditet och/eller soliditet ligger undergenomsnittet för kommuner/ landsting? 1985/86:156av (vpk) till utbildningsministern om SJ;s subventionering avstuderanderesor: De studerandes sociala situation har under senareår alltmer försämrats. Därmed har den sociala snedrekryteringen till den högreutbildningen blivit än mer förstärkt. Dekraftigt försämrade rabatterna för studerande på förvärrarytterligare situationen och har lett till starka protester från samtligastuderandeorganisationer. Är utbildningsministern beredd att medverka tillökade anslag till SJ för subventionering av studeranderesorna så att rabatternakan hållas oförändrade? 1985/86:157av (vpk) till försvarsministern om återställande avbroförbindelsen på över Ore älv; I samband med sommarens översvämningskatastrofraserades järnvägsbron på över Ore älv. Det är känt attingenjörstrupperna har snabbyggda brokonstruktioner som på någon vecka kantrygga fortsatt järnvägstrafik över älven. Ett anlitande av dessa förband ärtill fördel ur minst fyra olika aspekter: 1, SJ kan snabbt få i gång och behålla trafik 2, Den militära beredskapen kan säkras 3, Ett realistiskt övningsobjekt skapas 4, Militärt bidrag tillcivil samhällsnytta lämnas 100 Kommer försvarsministern att uppdra till försvaretatt återställa 1985/86:158av (vpk) till kommunikationsministern om bibehållande avsmalspårsbanan mellan och ; Norra längstasmalspårsbana, den banan mellan och , hotas nu avtotal nedläggelse, SJ planerar att riva upp rälsen trots att ett stort intressefinns för att driva turisttrafik där. Med tanke på att SJ en gång tagit över banan utan kostnad,knappt har investerat något i den och begär överpris för den när andraintressenter vill driva järnvägstrafiken, undrar man onekligen vad SJ har emotjärnvägstrafik. Många ställer sig frågan om inte SJ i stället för att motarbetaalla ambitioner från föreningen , , flera kommuner,turistråd m, fl, borde underlätta möjligheterna för dem som tror påoch vill ha järnvägstrafik. Är kommunikationsministern bereddatt medverka till att den smalspåriga banan kan bibehållasåtminstone för turisttrafik? 1985/86:159 av () tillkommunikationsministern om skyldigheten att använda bilbälten vid skolskjuts: Allt fler föräldrar lär sina barnatt man alltid bör sitta fastspänd under bilresa. När det blir dags förskolskjuts tillåts däremot ofta fler passagerare än det finns bilbälten. Barnenbibringas därmed missuppfattningen att det är onödigt att sitta fastspänd. Detborde vara rimligt att barn sitter fastspända även vid bilresor som företas påinitiativ av förskola och skola. Avser kommunikationsministern attvidta åtgärder för att förverkliga detta? 1985/86:160 av () till civilministern omanvändningen av vissa uppgifter på blanketten för folk- och bostadsräkningen; På blanketten för folk- ochbostadsräkningen skall uppgiftslämnaren ange namn på den/dem som harhyreskontrakt för bostaden eller äger bostadsrätten, lägenheten,enfamiljshuset. Hur kommer dessa uppgifter att användas? 1985/86:161av () till industriministern om sysselsättningen iKarlskoga-Degerforsregionen: Inom Karlskoga-Degerforsregionenkommer specialindustrins strukturering att ge svåra sysselsättningsproblem.Nyetablering av företag går sakta men struktureringen går fort. Detta skaparstor oro bland innevånarna i regionen. Det som hänt är att Nya har varslat 193 personer om uppsägning , Componenta Kilsta skall lägga ned sitt stålverk ochvalsverk. 180 personer är berörda. 1985/86:20 Dessutomkan nämnas att AB nu diskuterar om permitteringar och korttidsvecka på grund av dålig orderingång. Därför vill jag frågastatsrådet och chefen för industridepartementet: Vilkaåtgärder är industriministern beredd att vidta för att skapa ny sysselsättningi ? 1985/86:162av (m) till utrikesministern om åtgärder för att utverkatillstånd för att lämna ; kvarhålls på oklaragrunder i . För erhöll han svenskt medborgarskapoch befinner sig på den svenska ambassaden i , vilken haninte vågar lämna. Med anledning härav villjag ställa följande fråga till utrikesministern: Vilka åtgärder har utrikesministern vidtagit ochvilka åtgärder avser utrikesministern vidta för att förmå de jugoslaviskamyndigheterna att låta resa till där han har sin familjoch sitt arbete? 15§ Kammaren åtskildes .