prot · G909140 · 1985-12-31 00:00:00 — Han ansåg att behövde stödutifrån, tryck utifrån, för att i sin tur kunna hantera de ytterstbakåtsträvande krafterna i landet, som då uttryckte det. Men WillyBrandt fick ompröva sin inställning. Den imponerande tjurskalligheten har skakat mig, var WillyBrandts kommentar när han återvände från . Enligt kan bara enfundamental omvälvning i , dvs. ett totalt slopande av de vitasöverhöghet, rädda landet undan blodbad. var förr skeptisk till värdet avekonomiska sanktioner, men är en förespråkare av sanktioner. Det är naturligtvis av betydelse om och andrakan åka till sina resp, länder och utöva påtryckningar pä sina resp,regeringar, har lovat att göra det i får hoppas att han lyckas. Det är också viktigt att fortsätter sin politikoch skärper den ytterligare där det går. Men den största effekten uppnår vi omvi kan få andra länder att i FN sluta upp bakom sanktionerna. Den svenska politiken har utformats så, att den skallunderlätta för andra länder att dra nytta av vad vi gör för att genomföra egnasanktioner. Det är därför som vi är sä noga med att se till att vi inte brytermot internationella regler och förpliktelser. Det är kanske detta som är detviktiga, . Om vi följer reglerna, ökar trycket och successivtskärper våra åtgärder kan andra länder sedan följa efter. Jag vill påminna om att regeringen i oktober förra åretrekommenderade svenska företag som bedriver handel med att söka finnaandra marknader och leverantörer i syfte att minska handelsutbytet medSydafrika. Utvecklingen av handeln med har legat i linjemed regeringens rekommendation. Utrikeshandelsministern, som vi hörde häri kammaren, har också deklarerat att regeringen under de närmaste månadernamycket noga kommer att följa utvecklingen av denna handel med . Iseptember, har han deklarerat, kommer regeringen att göra en omfattandeutvärdering av hur handeln har utvecklats. Har inte företagen då visat attde har fortsatt att dra ned på export och import, kommer regeringen att införaövervakningslicenser på all handel med . Övervakningslicenser innebäringet förbud mot handel i sig, men det ger regeringen möjlighet att skärskådavarje företag som handlar med . Det är så vi i kan bidra tillatt rasera det avskyvärda och förhatliga apartheidsystemet. Låt mig, fru talman, sluta med ett yttrande av DesmondTutu, ärkebiskopen och fredspristagaren. Han målar ofta med starka färger. Vikan bara hoppas att den bild han med ord målar upp är korrekt, när han sägeratt apartheidsystemet befinner sig i samma situtation som en snöboll ihelvetet. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan. 34 (vpk) replik: Det är riktigt, som säger,att de som hindrar naturligtvis är , och . Det ärde som i allra högsta grad bidrar till apartheidregimens existens. Men jag villnämna ett fjärde land. spelar tyvärr inte någon oväsentlig roll när detgäller , inte ens på försvarsområdet. Det finns belägg för att ,sedan bojkotten av sydafrikansk frukt har kommit till stånd, spelar rollen avmottagare av den sydafrikanska frukten, som man sedan säljer vidare ut ivärlden. Det hjälper indirekt rasistregimen. Det bör nämnas i det sammanhangetatt inte spelar någon bra roll, utan en mycket ful roll när det gällerSydafrika, säger att det krävs ett FN-beslut, förvi skall inte bryta mot internationella bestämmelser. Men vi vet ju att bl. a,inlägger sitt veto, trots att det finns en klar majoritet bland FN:smedlemsstater för en total ekonomisk bojkott av , , Storbritannienoch hindrar detta. Vad är det som hindrar att tar ett initiativ? Vadär det för internationella bestämmelser man bryter mot? Man kan reducerahandeln till minsta möjliga antal kronor - därmed har man inte brutit mot någrainternationella bestämmelser. Det handlar om ett av de mest avskyvärda ochbrutala system som existerar i världen. Det handlar dessutom om att de svartasorganisationer, som vi säger att vi är solidariska med och som vi lyssnar pä,enträget vädjar till att ta detta steg, för det skulle bli ettgenombrott och det skulle påskynda apartheidregimens fall. Vilka internationellaorganisationer skulle våga fördöma om vi tog ett sådant initiativ? ,och kan förstås fördöma det, men låt dem göra det införvärld.sopinionen. Det råder inga tvivel om att ett sådant ensidigt steg frånSveriges sida skulle betyda ett enormt genombrott och förkortaapartheidregimens existens. Den skulle falla ganska snabbt, Lagen om nyinvesteringsförbud har också fått storinternationell genomslagskraft. Andra länder har följt efter. Vi mäste tanästa steg. Det är internationell solidaritet från sida. Svenska företags verksamhet i och 35KARL-ERIK SVARTBERG (s) replik: Även då det gäller den internationellasolidariteten med är det viktigt att vi följer de regler som vi variteniga om i FN. Svenska företags verksamhet i och kanbeklaga att de permanenta medlemmarna av har vetorätt. Men änså länge gäller den regeln, och då fär vi följa den. Jag kan också, BertilMåbrink, hänvisa till GATT-reglerna, som vi skulle bryta emot med en ensidigbojkott. hänvisar till konsekvenserna av vårnyinvesteringslag. Den har fått efterföljare, säger . Men det ärjust detta som jag har försökt säga. Vi har utformat den svenska politiken såatt den skall underlätta för andra länder att dra nytta av vad vi gör, så attde skall följa efter. Det är därför vi är så noga med att se till att vi intebryter mot internationella regler och förpliktelser. Dessutom ökar regeringen trycket på de företag som verkari och som har handel med . Vi ser nu konsekvenserna avdetta. Handeln med minskar. Utrikeshandelsministern har också klartdeklarerat att om de företag som handlar med inte lever upp tillandan i regeringens överenskommelse och rekommendation kommer man att införaövervakningslicenser. Det är på det sättet som vi, efter reglerna, drar ner påhandeln med , Vårt arbete kommer att fortsätta att påverka ,, och självklart även att levaupp till solidariteten med befolkningen i , Det gör man bäst genom attåstadkomma beslut om sanktioner i FN;s säkerhetsråd, 36 (vpk) replik: Varje gång representanter för de svartasorganisationer besöker , , ber de att införadenna totala ekonomiska bojkott, ensidigt från svensk sida. Vad jag förstårredovisar då representanter för regeringen de argument som . Skulle ledarna för de svartas organisationer i så okunniga att de skulle fortsätta att driva detta krav om det, somKarl-Erik Svartberg säger, skulle strida mot internationella regler? Det skullede naturligtvis inte göra. De är kloka män och kvinnor, som vet vad de talarom. De skulle väl inte ständigt upprepa denna vädjan till om totalekonomisk bojkott om det skulle vara alldeles omöjligt eller orimligt attgenomföra den. Det är att underkänna deras kompetens och kunnighet när detgäller internationella regler. 37PÄR (): unika ställning bland världensförtryckarregimer behöver egentligen inte ytterligare kommenteras. Dagligenkommer påminnelser om de offer som detta system skördar i blod och i dödade,har vidtagit en unik åtgärd genom det förbud mot nyinvestering som vihar lagstiftat om, och vi har vidtagit ytterligare åtgärder . Det är mycket vikfigt att vi ständigt är beredda attytterligare skärpa trycket mot det sydafrikanska apartheidsystemet, ända tillsmålet är nått, dvs. ett utan apartheid, ett demokratiskt ,där alla har samma medborgarrätt oavsett hudfärg. Här måste vi kunna tänka oss någonting som närmar sig enhandelsbojkott . Vi har i anledning att noga studera vadsom just nu händer i vårt sydliga grannland, , och de åtgärder som därvidtas-vi kanske haren del att lära av danskarnas sätt att hantera denna fråga. Jag ser det somnaturligt att den mycket noga följer upp det beslut som äraktuellt i det danska . Tills vidare tycker jag att det som utskottet säger om enstrikt tillämpning av Sydafrikalagen, dvs, att några dispenser normalt inteskall ges, är mycket positivt. Jag noterar också att utskottet med anledning aven motion av mig betonar vikten av att intensifierar insatserna på detinternationella planet för att få till stånd ytterligare påtryckningar motSydafrika, Det finns en punkt där jag inte är nöjd, fru talman, ochdet är utskottets argumentation beträffande yrkande 1 i min motion U502, därjag säger att borde följa Namibiadekretet nr 1 och förbjuda import frånNamibia. Visserligen är den svenska importen från mycket blygsam, menden existerar och sker i strid med detta dekret. Att förbjuda import frånNamibia har ett betydande symbolvärde, eftersom det innebär att vi därmedmarkerar att vi anser att det är FN .som har ansvaret för och inte densydafrikanska regeringen. Det finns inga internationella åtaganden som skulle varanågot hinder för att förbjuda import från . är inte med i någotGATT-avtal eller något annat handelsavtal. Att är det hörnaturligtvis inte hit. Dess roll i är bara att vara en illegalockupant, och det kan man bortse frän. Det är beklagligt att utskottet med en så tunnargumentering avvisar detta förslag, I övrigt gör utskottet värdefullamarkeringar, och det är bra - det innebär möjligheter att ytterligare flyttafram positionerna. Jag vill återigen säga att vi har anledning att noga följavad som händer i och se om det kan föranleda en ytterligare skärpthållning från svensk sida . Jag vill yrka bifall till utskottetsförslag. 1985/86:140 14maj 1986 Svenska företags verksamhet i och 38MARIA (); är ett samhälle i begynnandesönderfall. som rapporter strömmar in om fortsattatvångsförflyttningar, avancerad tortyr av fångar, barn som skjuts i ryggen närde flyr från polisen och skärpta befogenheter för polismakten, hör vi också huroppositionen bygger upp alternativ förvaltning i svarta områden i takt med attapartheidförvaltningen vittrar sönder. Den ståndigt växande politiska oppositionen och UDF:smångfald och styrka skapar ett inre tryck, som tillsammans med det yttre trycksom bl, a, förutsätts bidra med, tvingar regimen i att vidtaåtgärder. a. mot den bakgrunden skall man se de diskussioner somhar förts om att frisläppa , Men det är tveksamt om de föreslagnareformerna över huvud taget kan betecknas som reformer. När det gäller det nyasystemet med , som skall ersätta systemet med de förhatliga passen försvarta, råder det in i det sista tveksamhet om huruvida rastillhörigheten skallfinnas med eller inte på kortet. Dessutom skall kortet förses med fingeravtryck- den saken är helt klar. Visserligen tillåter man äktenskap över rasgränserna.Men var skall dessa människor bo, när bostadssegregationen över huvud tagetinte har ifrågasatts? Var skall barnen i dessa äktenskap gå i skola", närskolsegregationen över huvud taget inte har Svenska företags verksamhet i och ifrågasatts?Det hävdas att undantagstillståndet har upphävts, men antas en lagsom ger inrikesministern befogenhet att förklara ett område för "unrestarea". Det befriar regeringen frän problemet att behöva proklameraundantagstillstånd, och polisen får genom lagen vittgående befogenheter. Det har över huvud taget inte förts fram några förslag omatt tillåta politisk verksamhet för icke-vita i , om att tillåtaallmän och lika rösträtt -ja, inte ens om att tillåta en rätt för dessamänniskor att fritt gä i begravningståg. Det tyder på att det politiska trycketutifrån på ännu inte är tillräckligt. Den svenska Sydafrikalagen, som initierades ochgenomfördes av , har stiftats med flera syften. Ett av syftena harvarit att skapa ett politiskt tryck. Därför har det varit viktigt att lagenskall fungera som ett föredöme och inspirera andra länder att stifta liknandelagar. Ett annat mycket väsentligt syfte har varit att göra en markering av ettmoraliskt fördömande av apartheidsystemet, en markering av att inte pånågot sätt vill bidra fill vidmakthållande av detta vidriga samhällssystem. Andra partier hävdade, när lagen på initiativinstiftades, att den var meningslös, eftersom stod ensamt. Detmoraliska argumentet vägde dä uppenbarligen lätt. efter det att lagengenomförts så sades det från flera politiska håll att lagen var meningslös, dåinga andra länder anslutit sig till sanktionspolitiken. Det här argumentet har slutgiltigt raderats ut. Ettflertal länder har vidtagit ekonomiska sanktionsåtgärder mot , och ivissa fall har dessa varit mera långtgående än åtgärder. senastfattade beslut om importförbud, ligger inte längre i täten förden internationella sanktionspolitiken, utan vi har blivit akterseglade. Politiska beslut om sanktioner mot handlarenbart om en politisk vilja. Är den viljan tillräckligt stark? Kan Sverigefinna argument såväl för stoppande av nyinvesteringar som för import avjordbruksprodukter, liksom kan finna argument för att inom G ATT;s ramstoppa importen från ? När utskottet påpekar att regeringen överväger enlicensiering av handeln, vill vi i säga att vi skulle välkomnadetta sena steg i den här riktningen. Utskottets betänkande är av särskild vikt på en punkt,nämligen när det gäller hanteringen av vår Sydafrikalag. Genom den paragraf sommedger dispenser och genom paragrafen om särskilda åtaganden skapas utrymme förregeringen att göra en politisk bedömning vid tillämpningen av lagen. Riksdagenuttalade att dispenser ej borde medges sä länge undantagstillståndrådde i , och dispenser medgavs ej heller . harvisserligen undantagstillståndet formellt hävts; däremot har nya lagartillkommit som gör att tillståndet är exceptionellt. Utskottetupprepar också i det föreliggande betänkandet att utskottet förutsätter attregeringen inte kommer att vare sig medge dispenser från gällandeinvesteringsförbud eller medge rätt till särskilda åtaganden av det slag somåsyftas i lagens 8 §, Det är synnerligen väsentligt att den svenska riksdagenpå detta sätt rnarkerar att situationen i är exceptionelloch att vi inte anser att skall delta i försvaret av den sydafrikanskavita herrefolksmakten utan tvärtom skall hjälpa till att skapa förutsättningarför en verklig demokrati i , ansvar för utvecklingen i är avsevärt.Det står helt klart att vårt investeringsförbud har varit av stor betydelse fördet internationella samfundets agerande. De svarta och de färgade i Sydafrikakan vara tacksamma för att inte ändrade kurs under de år dåSydafrikalagen var i värre blåsväder än den är och kritiserades frånolika politiska håll, sade efter sin resa i södra attsituationen i liknar situationen i . Detborde då finnas förutsätt-nigar för att gå vidare i sanktionspolitiken motSydafrika, särskilt som gav regeringen fullmakt attbesluta om mindre sanktioner utan att tillfråga . Jag vill uttala att jag utgår från att regeringen intekommer att bevilja fler dispenser och att regeringen inte kommer att beviljaföretagen de särskilda åtgärder som åsyftas i 8 § i Sydafrikalagen och ber attfå markera att har mycket stora förväntningar på regeringensframtida Sydafrikapolitik, Jag yrkarbifall till utskottets hemställan, 39 (); Jag skall inte ta upp någon debatt med MariaLeissner om sanktionspolitikens värde. Den har diskuterats i och denhar diskuterats internationellt, och jag tror egentligen inte att vi kan dranågra definitiva slutsatser i den frågan förrän vi har sett utvecklingen iSydafrika . Det jag vill nämna är vad som tas upp i den moderatareservationen 2, Det är, fru talman, närmast en rättssäkerhetsfräga. Vad sominträffade var att utrikesutskottet gjorde ett uttalande att man medanledning av undantagstillståndet i förutsatte att regeringen intebeviljar några dispenser enligt lagens 6 och 8 §§, är vi i den situationenatt undantagstillståndet har hävts, och trots det säger utskottet att man inteskall bevilja några dispenser på det sätt som faktiskt förutsattes när dennalag instiftades. Är detta utskottets uppfattning så hade det varit ärligare ochmera förenligt med svensk rättssäkerhetstradition att göra en ändring i lagen. Det är vår uppfattning att land skall byggasmed lag, inte med utskottsuttalanden. Därmed yrkar jag bifall till reservation2, Svenska företags verksamhet i och 40MARIA (): Till vill jag gärna säga att jagtycker det är märkligt att uppfattar en lag som handlar om attförbjuda investeringar i som en lag som skall tillåta investeringar iSydafrika. Den paragraf som syftar på handlar om att det finns enpolitisk möjlighet för regeringen att bevilja dispenser från lagen. Lageninnebär alltså inte att regeringen i varje enskilt fall skall bevilja undantagfrån den. Detta är en synnerligen märklig rättsuppfattning, . Det ärtvärtom så att lagen syftar till att förbjuda företags nyinvesteringar iSydafrika, Det borde äntligen lägga på minnet inför framtidadebatter. Svenska företags verksamhet i och 41KARL-ERIK SVARTBERG (s): Det undantagstillstånd som vi hängde upputtalandet på har formellt upphävts. Men i praktiken ärförhållandena i precis lika fruktansvärda som då. Därför harutskottet ansett det helt motiverat att säga ifrån att den exceptionellasituationen består och att polismyndigheterna fortfarande har långtgåendebefogenheter. För oss är det helt klart att regeringen därför bara iundantagsfall skall ge dispenser från det gällande investeringsförbudet ellersådan rätt till särskilda åtaganden som stadgas i Sydafrikalagens 8 §. Attriksdagen gör uttalanden till regeringen i en sådan fråga måste stå i fullöverensstämmelse med vår rättsuppfattning. 42 (): Visst kan göra uttalanden om hurrätten och lagen skall tolkas. Men det är klart att det uppstår oro, när dennariksdagens tolkning av lagen ändras mycket snabbt. Denna lagstiftning handlarju inte bara om att förbjuda verksamhet i , som säger,utan också om att reglera villkoren för den verksamhet som bedrivs i Sydafrikaav svenskt näringsliv, vilket för sin fortsatta verksamhet också är beroende avatt kunna lägga ned en och annan krona på en och annan investering. Det har vi judiskuterat i andra sammanhang. Utskottet sade att man så längeundantagstillståndet finns kvar där nere skall vara mycket restriktiv ellerinte bevilja några dispenser alls. har undantagstillståndet hävts. säger utskottet att det som uttalades förra åretfortfarande skall gälla med anledning av de exceptionella förhållanden sområder och med anledning av att polismakten har extraordinära befogenheter -detta trots att det som sades beträffande undantagstillståndet integäller. Det ger ju ett intryck av att utskottet nu plötsligt har upptäckt attdet råder exceptionella omständigheter i och att polismakten har fåttvidsträckta befogenheter. Det visste vi före och undantagstillståndetgällde, och vi visste det när vi stiftade lagen. Därför syftar man nu till attförändra lagens innehåll och dess innebörd. Därmed skapar man enrättsosäkerhet. Vi kan diskutera vad som skall varasvensk Sydafrikapolitik när det gäller de svenska företag som är verksamma därnere. Denna politik har vi en gång lagt fast. Det är möjligt att vi skall ändraden. Men då skall vi vara ärliga nog att göra det genom att ändra lagen. OmMaria tycker att detta är en underlig rättsuppfattning, vill jag barapåminna henne om att den också är före detta rättsuppfattning närdet gäller Sydafrikalagstiftningen, 43MARIA (); I förarbetena till lagen står det myckettydligt, , att det är politiska bedömningar som skall ligga tillgrund för regeringens beslut i ärenden som berörs av lagen. Och det är just denpolitiska bedömningen som vi diskuterar här . Jag skulle vilja höra omCarl Bildt har några argument emot den bedömning av det politiska läget iSydafrika som utskottet har gjort. Jag tycker att det dessutom är oerhört märkligt attmoderaterna fortsätter att förvandla en lag mot nyinvesteringar till en lag/örnyinvesteringar, 44 (); frågar om jag gör sammapolitiska bedömning av läget i som den som återfinns i utskottetsskrivning. Ja, , det gör jag, och det framgår av att jag harstått bakom denna utskottets text. Vi har deltagit gemensamt iutskottsbehandlingen, Så frågan är väl mera av retorisk än av saklig karaktär. Men man kan ju vända på frågan och ställa den till MariaLeissner, Menar verkligen att det är först nu som förhållandenai har blivit exceptionella och först nu som polismyndigheterna harfått extraordinära befogenheter? Var inte detta fallet också 1980, 1981, 1982,1983 och 1984? Men då krävde inte denna förändring. Då talade man istörsta allmänhet om att ändra lagtexten. Men skriver man in detta iutskottstexten, som om man plötsligt har upptäckt att det sydafrikanskasamhället ser ut på ett visst sätt. Den förändring som har inträffat harprimärt inte ägt rum i , utan i politik och framför allt-möjligtvis - i syn på vad som är rättssäkerhet när det gällersvenskt näringsliv. Svenska företags verksamhet i och 45 (); Jag tror att är ganska medveten omden folkpartipolitik som ledde fram till att vi, när vi satt i regeringen och- tillsammans med bl. a, - var ansvariga för Sydafrikapolitiken,drev den tesen att det politiska läget i var sådant att dispenserborde medges endast i undantagsfall. Vi var alltså vid det tillfället tvungnaatt reservera oss pä den punkten, bl, a, gentemot . har således varitrelativt konsekvent i sin uppfattning. Bortsett från det faktum att situationeni faktiskt har förvärrats högst remarkabelt - dettror jag att också egentligen häller med om - är folkpartietspolitik konsekvent. För den som över huvud taget är intresserad av politiskhistoria torde det framgå ganska klart att vi även kommer attmotsätta oss någon annan bedömning än en rent politisk när det gällertillämpningen av Sydafrikalagen. 46CARL BILDT (m); I botten på varje lagstiftning ligger enpolitisk bedömning. Det ligger i sakens natur att denna politiska bedömning kanförändras. Värderingsgrunder kan bli annorlunda och situationen kan förändras.Men detta skall då återspeglas i en förändring av lagen. Medborgarna ochföretagen skall kunna läsa i lagen för att få reda på vad som är rätt och fel. Så länge vi accepterar svensk företagsamhet nere iSydafrika, har man där rätt att ställa kravet pä oss att få veta vad somgäller. Det får inte vara beroende av snabbt föränderliga utskottsmajoritetereller opinionslägen, som kan förändras frän dag till dag. Jag håller med MariaLeissner om att det finns en kontinuitet i politik, men denkontinuiteten är för mig något osäker. Jag kommer också ihåg hur det var underden borgerliga Prot, 1985/86: Svenska företags verksamhet i och 140 regeringstiden, när viexempelvis,satt i utrikesnämnden och diskuterade om ett svenskt företag skullefå bygga toaletter för de anställda eller inte. Diskussionen handlade omhuruvida dessa toaletter stärkte eller försvagade apartheidsystemet. Jaguppfattade inte en sådan sak som relevant i de stora och avgörandefrågeställningarna. Min fråga till är om vill drivaut de svenska företagen ur . Om det är fallet, säg det då klart ut ochmedverka till en ändring av lagen. Då agerar hon på ett sätt som är förenligtmed före detta rättsuppfattning. 47 (): Jag tycker det stårhelt klart, som jag också sade i mitt anförande, att lagen för hartvå syften, dels att skall agera som ett föredöme för andra länder,dels att vi skall uttala ett moraliskt fördömande av apartheidsystemet iSydafrika. Uppenbarligen har inte samma känsla bakom sittengagemang i förhållandena i . Vi får säkert anledning att här ikammaren senare återkomma till debatten om Svdafrika. 48CARL BILDT (m): Jag tror nog att vi har samma engagemang vadgäller förhållandena i . Det är oförsynt av att antydanågot annat. Detta är, , i grunden en rättssäkerhetsfråga. Lagensyftar inte primärt till att visa ett moraliskt engagemang i Sydafrikafrågorna.Det kan vara vårt syfte när vi stiftar lagen, men som den är skriven har dentill syfte att upplysa svenska medborgare och företag om vad som är rätt ochfel. När de har läst lagen skall de också veta vad som gäller. Och vad somgäller skall inte plötsligt förändras utan att också lagen förändras. Det är,som jag sade, en rättssäkerhetsfråga. Jag tycker att har låtit dethela skena iväg litet för långt, när man plötsligt med snabbt skiftandemotiveringar vidtar åtgärder som i realiteten innebär att man vill rycka undangrunden för sin egen lagstiftning.