prot · G90949 · 1985-12-31 00:00:00 — anförande är etttypexempel på hur man bär sig åt när man har svaga argument: man talar om alltannat än det varom åsikterna går isär. Det var nämligen kontentan av hennesanförande. a. att kraven för Godkäntbör sättas så högt att de garanterar god kvalitet på lärarna. Betyder det attkraven för Godkänt inte motsvarar de kvalitetskrav som kan ställas på enlärare som skall undervisa våra barn? Ett enkelt lärarcertifikat talar om.Det var någonting som förde fram , när kravenpå ämnesskicklighet i skolan var som lägst och när pedagogik och metodik låg istöpsleven. Vi vet vad detta ledde till, nämligen att kraven på kvalitet ökade.Vi ville inte ha denna utsvävande flummighet - att ha lärare som fullgjort sinutbildning utan att det ställts några krav på hur man har fullgjort dennautbildning. Jag vet inte om har några barn, menjag har. Jag vet också vad föräldrar tycker. De vill ha den allrabästa utbildningen för sina barn. Skolan är inte betjänt av lärare med djupateoretiska kunskaper, säger , utan av lärare som kanförmedla kunskaper. I likhet med föregående talare måste jag fråga; Vad är detlärare skall förmedla om de inte har djupa ämnesteoretiska kunskaper? Det ärändå förutsättningen för att lärarna skall kunna förmedla kunskaper, att de haren god ämnesteoretisk grund att stå på och att de kan mer än de elever de skall Betygen i lärarutbildningen m. m. undervisa, så att de kan ge något utanför läroboken också. säger i slutet av sitt anförande atttvå nyutexaminerade lärare inte har någon förtjänst, alltså inga tjänsteår,som man kan lägga vikt vid. Det är just detta vi försöker säga i vårreservation. Därför kvarstår frågan fortfarande till : Omnu skicklighet skall premieras, hur bär man sig åt för att skilja tvånyutexaminerade lärare åt som bägge har betyget Godkänt i sin examen men sominte har tjänsteår att åberopa? AnL 18 (); Jag måste säga att det var väldigt intressantatt lyssna till . Den syn på våra lärare som hon gavuttryck för var åtminstone ganska konsekvent. Den bild hon målade upp var någotslags enhetlig standardlärare - certifikatet spökade ibakgrunden. Alla som genomgått utbildningen är ju lärare, sade hon, och skallha rätt att ta hand om våra barn. Därför finns det ingen anledning att graderaen hög, jämn och enhetlig kvalitet på vår lärarkår. Något slags VDN-märktstandardlärare är vad uppenbarligen tänker sig. Det ärklart att man då inte behöver gradera: en lärare är en lärare är en lärare -punkt, slut. Detta är som sagt konsekvent. Med det synsättet är detockså konsekvent att ta bort de graderade ämnesbetygen, för då finns juegentligen ingenting att gradera. Men det är inte särskilt konsekvent med tankepå vad som står i propositionen i andra avsnittet. Där står det att man villatt skicklighet skall tillmätas större betydelse vid tillsättning av lärare.Skall man tillmäta skicklighet betydelse, måste det ju rimligen finnasskillnader i skickligheten. Då har vi inte längre kvar de VDN-märktastandardlärare som alla är lika bra, utan då har vi skillnader. Det återstårbara att bedöma om man anser att kunskaper i det man skall undervisa om är ettviktigt element i skickligheten eller inte. Någon sade ; Att vara liberal äratt vara kluven. Det är möjligt. 1 det här fallet är det uppenbarligen så attvara socialdemokrat är att vara kluven. Å ena sidan har man visionen av encertifierad och VDN-märkt standardlärare. Å andra sidan har man de nya idéernaom att man faktiskt skall tillmäta skicklighet, och därmed också skillnaderna iskicklighet, ökad betydelse. I propositionen försöker man ridapå bägge hästarna på samma gång, och det är som alla vet en farlig syssla.Detsamma försöker man göra i betänkandet. försökteåtminstone sätta sig stadigt på den ena hästen, men tyvärr på fel häst. AnL 19MARGARETA (); Låt mig först få yrka bifall till hemställani utbildningsutskottets betänkande nr 5; det glömde jag bort i mitt tidigareinlägg. sade att jag höll ett fantastiskt anförande.Tack så mycket för komplimangen! Men sedan blåste han i stridsluren och skrekom att det var kunskap, kvalitet och kompetens som man skulle arbeta för. Ärdet inte det som vi kräver av alla lärare? Är det inte en kompetens man får närman gått utlärarhögskolan, ? Är inte lärarutbildningen av sådan kvalitet attvi kan garantera detta? Är det inte kunskaper som man skall ha för att klaralärarutbildningen, och är det inte där man skall kunna fä ytterligare kunskaperför att klara sitt yrke? Jag förstår inte det här. Diskussionen om flummigheten lämnar jag därhän, likaså denom kunskapsföraktet. Låt mig med anledning av det eviga talet om moroten sombehövs för att klara av studierna få citera från den avslutadelärarkongressen. Där sade en av kongressdeltagarna: "Vad är det för syn påskola, kunskap och barn ni har som tycker att betygen är bra sommotivationsinstrument och stimulans i skolan? Har inte skolan misslyckats medsin uppgift om vi fortfarande måste ha något att 'locka' eller 'hota' elevernamed för att de ska stanna kvar i klassrummet? Vad ligger det egentligen förstimulans i att få reda på att man är en 'etta' eller 'tvåa'?" - Det voreju intressant att få reda på. Sedan till frågan om det som kallades att framtvinga enviss pedagogisk syn och lärarens pedagogiska frihet. I läroplanen står på s.49: "Inom ramen för olika elevaktiva arbetsformer finns storavalmöjligheter för lärare och elever att tillsammans pröva olika arbetssätt.Härvid måste skolan respektera olika elev- och lärarindividualiteter." Därges således också eleverna en viss roll. Jag konstaterar att moderata samlingspartiet vid gårdagensdiskussion om betänkandet om skollagen hade en reservation med rubrikenTillgodoseende av enskilda önskemål vid val av skolenhet. I denna reservationkan man bl. a. läsa att det är "angeläget att elever och föräldrar gesökad möjlighet att själva välja skola inom det kommunala skolväsendet".Jag ställer samma fråga som jag gjorde i utskottet. Låt oss anta att elev ochföräldrar sökt sig till en skola som arbetar med blockundervisning därför attde - och även skolan - tycker att sådan undervisning är intressant. Anser ni dåatt det är fel att man vill att en lärare som söker tjänst vid en sådan skolaskall arbeta i samma anda som övriga i skolan? Så till fråga om lärarkandidaterna. Dethandlade om kandidat 1, med 9 meritpoäng för sina betyg av typen Väl godkänd,Vg, i ämnesteori och kandidat 2 utan några Vg. Jag ombeddes att reda ut dethela. Men vi kan krångla till det i stället. Jag kan som exempel visa hur detvar tidigare. Vi låter kandidat 2 ha betyget 3 i lärarskicklighet - ni vill juåterinföra betyget i lärarskicklighet. var det så att en trea ilärarskicklighet gav 3 gånger 3 poäng, dvs. Dessa två kandidater, den enamed 9 meritpoäng för sina Vg i ämnesteori, den andra med betyget 3 ilärarskicklighet och 9 meritpoäng, står återigen jämbördiga. Situationen äralltså densamma. ondgjorde sig över VDN-märkningen av lärare.Är det egentligen inte ganska bra att kunna konstatera att man när man gått uten lärarutbildning är lärare? Jag vet inte om det finns VDN-märkning på läkareeller om man har någon annan variant där. Låt mig avslutningsvis får citera Per m.fl., som1970 i en avhandling om lärarpersonlighet och lärarlämplighet skrev: "Vadsom är viktigt att betona är, att undervisningsskicklighet inte är mer ännamnet i sig självt säger. Betygen avspeglar troligen i huvudsaklärarkandidatens tekniskmetodiska beteende vid förmedlandet avinlärningsstoffet och möjligen till Betygen i lärarutbildningen m. m. Betygen i lärarutbildningen m. m. en dellärarkandidatens skenbara kontakt med eleverna. Mycket litet av elevernasomedelbara reaktioner och knappast något alls av långtidseffekten på elevernakan härvid betygsättas." AnL 20 (): Självfallet har inte övertyga vare sig mig eller, tror jag, någon annan på den borgerliga sidanhär i kammaren. Vad värre är: Hon har sannolikt inte heller lyckats övertygaden stora majoritet bland svenska folket som anser att kunskaper ochfärdigheter skall premieras. förde själv in litet allmännaresonemang om just betygens roll i skolan. Därför, herr talman, finns detanledning för mig att återvända till den SIFO-undersökning varom jag tidigaretalade och där man gör en jämförelse . När betygen 1980till stor del slopades i skedde det mot svenska folkets uttaladevilja. De som då var anhängare av betygen var en överväldigande majoritet, ochden har blivit än starkare som gått då vi haft erfarenhet avnedrustningen på skolans område. Inte önskar nu att betyg skallges också till andra klasser. Men vilka är då dessa människor ute i folkhavet som harbekymmer om sina barn och sina barns framtid? Det måste väl bara vara anhängaretill de borgerhga partierna? Nej, självfallet är det inte så, utan vi kankonstatera att det bland samtliga partiers anhängare finns en klar majoritetför ett ordentligt betygsgivande till våra elever. Andelen är något störrebland , , men den är så stor som bland socialdemokraterna -däremot bland vpk-are. När står upp och pratar om betygensfördärvliga inflytande är det ingalunda så att hon ger uttryck för vad enöverväldigande majoritet bland hennes partis anhängare säger ute i samhället.Däremot är hon en god talesman för vad kommunisterna säger, och vi vet att de idetta sammanhang alltid har hyllat flummigheten - ju mindre kunskaper dessbättre, ju dummare folk, dess bättre. Det gynnar förvisso deras strävanden. Mendetta var en parentes, herr talman. Återigen vill jag konstatera, precis som tidigare talare,att det är en fantastisk kluvenhet som föreligger för socialdemokraternasvidkommande. Å ena sidan skall skickhgheten premieras, å andra sidan gäHer detatt ta bort de instrument genom vilka man kan premiera skicklighet. erinrar om det försök som vi gjordei . Det var förvisso mycket intressant. Men naturligtvis fick vi väloss också en tankeställare - när man sade att man ibland beträffandelärartillsättningar fick gå litet krokvägar. Det är inte vad vi vill se i dettasamhälle, utan vi vill se fasta och ordentliga regler där alla sökandebehandlas lika. Har man inte några urvalsinstrument blir det naturHgtvisgodtycket som kommer att sitta i högsätet, och detta är någonting som jag troratt vi vill be alla goda makter bevara oss för. AnL 21YLVA (): Jag ställde två frågor till MargaretaHemmingsson. Hon svarade inte på någon av dem. Den första frågan var; Är kraven för betyget Godkänd i dagför låga, eftersom man i propositionen och betänkandet särskilt måste påpekaatt kraven för betyget Godkänd skall sättas högt? Jag skulle gärna vilja höravad har att säga om detta. Den andra frågan som jag ställde löd: Hur skiljer man påtvå nyutexaminerade lärare som söker samma tjänst, om man skall följapropositionen och således lägga störst vikt vid skicklighet? svarade inte pä det, utan talade om andra saker, nämligen vad somskulle ha hänt om vi hade infört betyg i lärarskicklighet för de två lärarna idet exempel som jag tidigare gav i mitt anförande. Höga betyg i ämneskunskaperna brukar faktiskt i de allraflesta fall följas av ett bra betyg i lärarskicklighet. Om den ena läraren dockhade haft höga betyg i ämneskunskaperna och den andra högt betyg ilärarskicklighet, hade den kommun som skulle ta emot en av dessa lärare kunnatse detta och göra sin egen bedömning. Frågorna kvarstår alltså. Är kraven för betyget Godkänd ilärarutbildningen för låga? Hur bär man sig åt för att lägga störst viktvid skicklighet med det system som socialdemokraterna nu tänker rösta igenommen som regeringen talar emot i propositionen? Vi har vår uppfattning klar. Goda ämneskunskaper skallpremieras. Vi anser att skolan är betjänt av lärare med goda kunskaper och godförmåga att också förmedla dem. Betygen i lärarutbildningen m. m. AnL 22 PÄRGRANSTEDT (c): En VDN-märkt lärare är väl bra, sägerMargareta . Det är det kanske, om man inte till denna VDN-märkningmåste . lägga de ytterligare epitet som jag var tvungen att använda för att beskrivaMargareta ideallärare, nämligen standard och enhet. Alla lärareskall alltså i princip anses vara lika ur kvalifikationssynpunkt. Det är judetta som blir resultatet när socialdemokraterna inte vill ha graderade betyg -en enhetslärare, alla likadana. Men verkligheten är nu inte sådan. Det handlar inte ombomull, utan om människor. Därmed har jag också sagt att det finns skillnader.Frågan är om man skall tala om dessa skillnader eller om man skall dölja demgenom att ge alla samma betyg. Den frågan är av betydelse om man vill fästavikt vid skillnaderna i ämneskunskaper när man skall bedöma en läraresskicklighet. Det går inte att ha denna standardlärare ellerenhetslärare om man skall fästa ökat avseende vid skicklighet. Då stämmer detinte längre. Kvar står frågan: Anser socialdemokraterna att godaämneskunskaper är en viktig egenskap hos lärare? Eftersom regeringen ipropositionen nu har sagt att man skall fästa ökat avseende vid skicklighet,kan vi bara dra följande slutsats; För socialdemokratiskt vidkommande är integoda ämneskunskaper hos lärare någon särskilt värdefull egenskap, som man skallta hänsyn till vid tillsättningar. Det är en ganska alarmerande slutsats. Betygen i lärarut-bddningen m. m. AnL 23MARGARETA (); När har gått igenom hela sittregister, då kvarstår bara en sak: kommunistspöket. Jag kommer inte attdebattera den saken med . talar vi om lärare och anställande avdesamma. Föräldrar vill att eleverna skall ha goda kunskaper, sägerBirger Hagård. Jag vill instämma i det. Jag tycker också att det är mycket glädjandeatt vi har fått den här diskussionen kring skolan och vad eleverna skall få delav där. Vi har skapat möjligheter för ett ökat deltagande av föräldrar iskolan. Jag tror att detta också har ökat möjligheterna för ett bredare ochdjupare engagemang i vad som händer i skolan. Detta är naturligtvis väldigtviktigt för att skolan skall kunna fungera som den del av samhället den skallvara. frågar om vi anser att kravet för godkänthar satts för lågt. Nej, det gör vi inte. Men vi vill poängtera, som vi hargjort i betänkandet, att en viktig förutsättning i sammanhanget är bedömningenvid intagningen till . I samband med behandlingen avpropositionen om den nya lärarutbildningen pekade också utbildningsutskottetpå, med anledning av en motion från de borgerliga partierna, behovet av att manvid intagning till lärarutbildningen såg till bl. a. lämplighet, så att vi ficklärarkandidater som skulle kunna tillgodogöra sig den undervisning ikunskapförmedlande som ges vid lärarhögskolorna. Vi har alltså poängterat attdet är vid intagningen till som bedömningen skall ske. Jag vill återigen säga att vi måste ha klart för oss attmålet är att samtliga som genomgår utbildning vid lärarhögskola skall kunnaarbeta som lärare. säger då, att vi menar att alla lärare skallvara lika. Nej, vi kan aldrig forma alla människor lika. Det är heller intenågot önskemål. Alla har vi olika personlighet, och vi har våra egna intressen.Men oavsett vilken sökande som får en tjänst på en skola skall föräldrarna tillde barn som går där vara garanterade att läraren har tillgodogjort sig dekunskaper och färdigheter som har förmedlats till honom eller henne vidlärarhögskolan. säger att jag inte har svarat på hennesfråga om de bägge lärarkandidater hon tog som exempel. Det har jag kanske integjort, men jag ställde en motfråga. Vilket svar fick då jag på den? Jo, YlvaAnnerstedt sade att man får göra sin egen bedömning av om det är kunskap ellerskicklighet som är det viktigaste. Men ni vill ju att vi återigen skall hametodiklektorer som sitter längst bak i klassrummet och kontrollerar hur mångagånger lärarkandidaten ställer en fråga som kan besvaras bara med ja eller nej,eller vad det nu är som skall betygsättas. Sedan skall skolstyrelsernakonstatera om det är det höga betyget i musik, historia, gymnastik, geografiosv. som skall premieras eller om det är det betyg som metodiklektorn har satt. AnL 24 (): Jag förstår att det känns otrivsamt förMargareta att åsiktsmässigt vara i samklang med dem som har fögaförståelse för kunskap, kvalitet och kompetens. Vad jag gjorde var bara attpeka på det förhållandet att socialdemokraterna i betygsfrågan ingalunda är inågon som helst samklang med den överväldigande opinionen bland svenska folket,att de inte ens har stöd från de egna sympatisörerna för den politik som drivsi betygsfrågan. Jagjjeklagar att det är denna klyfta mellan en Betygen i lärarutbildningen m. m. teoretiserande socialdemokrati och en borgeriighet somframför allt tagit Prot. 1985/86:49 lärdomar av de många misslyckanden somhar gjorts på det skolpolitiska området men som är bereddatt ta sitt ansvar och rätta till detta, så att vi för framtiden kan få enbättre skola. AnL 25YLVA (); När man lyssnar på det som om hon trodde att vi föreslagit att vi skall avskaffa ocksåbetyget Godkänd. Så är ju inte fallet. Vi har betyget Godkänd , men vi hardessutom möjligheten att visa att den här eleven vid hartillägnat sig djupare ämnesteoretiska kunskaper än den andra. Det är denmöjligheten att premiera kvaliteten som vi vill ha kvar med vårt förslag. Sedan må jag säga att bedömning avhur metodiklektorerna arbetar faktiskt var ganska ytlig. Frågan kvarstår: Hurskall man med socialdemokraternas nya förslag kunna göra en bedömning av vilkenkvalitet på kunskaperna som lärarna har när de är alldeles nyutexaminerade? säger att hon inte svarade på fråganutan kom med en motfråga. Det minsta man kan begära av företrädarna förregeringspartiet är väl att de skall svara på frågan hur det nya förslagetkommer att slå. Vi har inte fått något svar på den frågan i utskottet, vi fårdet inte i betänkandet. Alldeles uppenbart tänker man inte heller tala om dethär i kammaren. Vi tycker att det är ett ganska rimligt krav att de som nustuderar till lärare och de som skall ta emot de blivande lärarna vet hur manskall kunna bedöma skickligheten i deras ämneskunskaper. Det är specielltmärkligt att vi inte får förståelse för detta, eftersom det sägs ipropositionen att man i fortsättningen skall kunna lägga större vikt vidskicklighet. Att då för en yrkesgrupp, nämligen lärarna, ta bortförutsättningen för att bedöma vilken skicklighet personen har måste betyda lägger mindre vikt vid skicklighet hos dem som skall undervisa våra barn iskolan. Vi i tycker att detta är alldeles galet.Naturligtvis skall man premiera kvaliteten, och det skall vara möjligt attbedöma om en person har tillägnat sig djupare ämneskunskaper än en annan personhar gjort och kunna premiera det. Vi står för kvalitet. Det är därför vi harreserverat oss till förmån för att graderade betyg skall vara kvar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om skatteutskottetsbetänkande 11.) AnL 26 TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera finansutskottetsbetänkande 2 om förlängd tillämpning av allmänna prisregleringslagen. AnL 27 (): Så är det då åter dags för den socialistiskariksdagsmajoritetens tomma ritualhandling att förlänga prisregleringslagenstillämpning med . Det har skett i följd. De krav som skall varauppfyllda för att lagen skall tillämpas är att riket befinner sig i krig ellerkrigsfara eller i ett sådant krisläge att "fara har uppkommit förallvarlig prisstegring på viktigare varu- eller tjänsteområde". Jag förutsätteratt finansutskottets socialistiska majoritet inte helt plötsligt har kommitfram till att är utsatt för ett akut krigshot. Slutsatsen blir då förutser allvarlig prisstegring. Men det är onekligen litet överraskandemed hänsyn till allt skryt om att regeringens kloka ekonomiska politik harbesegrat inflationen. Under en lång följd av år har alltså så härstrax förlängt tillämpningen av prisregleringslagen. En orsak till attdetta skedde mer eller mindre slentrianmässigt var att någonform av prisreglering då regelmässigt var i kraft. Så har dock inte varitfallet . Med början 1982 har därför vi moderater yrkat avslag påregeringens begäran att förlänga lagens tillämpning med motiveringen att åtgärdenär helt onödig. har vi vunnit förståelse för denna ståndpunkt hosde båda andra borgerliga partierna, varför vi har en gemensamavslagsreservation till utskottets betänkande. På den socialistiska sidan har motiven för förlängningskiftat. hänvisade majoriteten till en pågående juridisk-teknisköversyn av prisregleringslagen, som skulle avslutas . Den har dockinte det minsta med frågan om lagens tillämpning att göra. i åberopar heller inte detta skäl iårets proposition, fastän utredningsarbetet naturligtvis fortfarande pågår. Istället talar han om kravet på fortsatt vaksamhet och handlingsberedskap föratt ytterligare kunna nedbringa inflationstakten. Vi moderater har i en kommittémotion påpekat att varkenregeringens vaksamhet eller dess handlingsberedskap påverkas det allra minstaav om lagen är satt i kraft eller ej. Prisregleringslagen behöver nämligen intevara i tiHämpning för att regeringen utan godkännande skall kunnainföra exempelvis ett allmänt prisstopp. Det enda som krävs är att regeringeninom en månad underställer beslutet för godkännande. Skulle riksdageninte vara samlad, räcker det att anhängiggöra ärendet inom efterriksmötets början. Om till äventyrs skulle vägra ge sitt godkännande,händer inget annat än att regleringen upphör att gälla. Det beslut somregeringen begär att nu skall fatta är alltså helt onödigt. majoritet motiverar sittbifall tillregeringens begäran varken med det pågående utredningsarbetet ellermed det av statsrådet påtalade behovet av att ingjuta vaksamhet ochhandlingsberedskap i kanslihuset. I stället påstås det att det skulle underlättaför regeringen att skapa stabila förutsättningar och öka tHltron till den ekonomiskapolitiken, om prisregleringslagen är i tillämpning. Som jag påvisade, ärdetta argument fel till . Det gör inte den minsta skillnad för regeringenshandlingsmöjligheter, om fattar det föreslagna beslutet ellerej. Det andra argumentet är att statens pris- och kartellnämndmed större tyngd kan hota med direkta prisregleringar, om lagen är i tillämpning.Det är också fel, eftersom det under alla omständigheter är regeringen sommåste besluta om sådana ingripanden, och det kan den alltså göra, även om interiksdagen i förväg beslutat sätta lagen i kraft. Utskottsmajoritetens sistnämnda argument ger emellertidanledning till oro. Det tyder på att man vill bevara det skymningsland mellanfri priskonkurrens och lagligt beslutade regleringar där vi nu befinner oss,sedan det senaste prisstoppets avveckling har baserats på sammanlagt 162överenskommelser om s. k. prisutfästelser mellan SPK och olika branscher ochföretag. Det enda hållfasta motiv som kan urskiljas för regeringensbegäran och utskottsmajoritetens bifall är att regeringen vill ha helt friahänder att genomföra vilket slags prisreglering som helst utan att detskall kunna bli föremål för debatt och ställningstagande här i . Detär naturligtvis smart. Men det är också oroväckande. Det betyder att regeringenhåller öppet för att när det krisår till i ekonomin kunna visa handlingskraftmed ett prisstopp på det sätt som man gjort . Genomatt åtgärden är godkänd på förhand, slipper man att i förklara hurden stämmer med den principiella uppfattningen, som även finansdepartementetnumera bekänner sig till, att prisstopp inte löser några problem. Det beslut som nu föreslås fatta ärinte bara onödigt. Det är också skadligt. Jag tänker då inte på detförhållandet att prisregleringar erfarenhetsmässigt visat sig vara skadliga.Sådana ingripanden kan ju, som jag tidigare visat, vidtas alldeles oberoendeav vilket beslut fattar. Nej, vad jag avser är att även hot omkommande prisregleringar skadar det ekonomiska livet. Låt mig påminna om vad som hände . Priserna stegunder årets första månader så snabbt att regeringens 3-procentsmål redan tidigtframstod som ouppnåeHgt. Rykten började då gå om att finansministern förbereddeett allmänt prisstopp.