prot · G90929 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:29 1 § Kompletteringsval till utskott Socialdemokratiska riksdagsgmppen har som suppleant ifinansutskottet under ledighet anmält hans ersättare ,som suppleant i utrikes- och försvarsutskotten under ledighetanmält hans ersättare och som suppleant i bostadsutskottetunder ledighet anmält hennes ersättare , Moderata samlingspartiets partigrupp har som suppleant isocialutskottet under ledighet anmält hennes ersättareCarl-Hugo , partigrupp har som suppleant ifinansutskottet under , Åslings ledighet anmält hans ersättare , Talmannen förklarade valda till suppleanter i finansutskottet () StinaEliasson (c) suppleant i utrikesutskottet () suppleant i försvarsutskottet () suppleant i socialutskottet () suppleant i bostadsutskottet () 2 § Justerades protokollet för den 8 innevarande månad, Prot,1985/86:29 3 § Talmannen meddelade att och Kari-ErikSvartberg 18november 1985 (båda s) återtagit sina platser i ,varigenom ,,, ' '. och MelkerStrands uppdrag som ersättare för dessa 4 § Föredrogs och hänvisades 1985/86:109och 110 till justitieutskottet 5 § Föredrogs men bordlades åter Skatteutskottetsbetänkande /86:4 betänkanden /86:4, 5 och 7Försvarsutskottets betänkande 1985/86:1 betänkanden /86:1,3 och 4 betänkanden /86:1-4 Jordbruksutskottetsbetänkanden /86:1-5 betänkanden /86:2 och 3 6 § Anmäldes och bordlades 1985/86:4Ändring i lagen om kyrkomötet m, m, (prop, 1984/85:165 delvis) betänkanden /86:1Medbestämmandefrågor m, m, 1985/86:3 Anställningsskydd 7 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1985/86:51av () till försvarsministern om de värnpliktigas resemöjligheter: De värnpliktigas resemöjligheterhar utvecklats på ett bra sätt. Under 1970-taletfanns systemet vpl-10, och infördes två fria hemresor imånaden, infördes ett system som skulle garantera att de värnpliktigakunde besöka sin hemort om tjänsten så tillät. De värnpliktiga fickdå rätt till en fri hemresa . Värnpliktiga som är s, k,fjärrekryterade och som bor i och tjänstgör i norra ellerpå fick rätt att flyga hem . Detta skulle getillfälle till ökad fritid på hemorten. Ettvillkor för flygresa var att de hade eller tio timmars färd mellanförband och hemort. De förbättrade resemöjligheterna var ett sätt att uppmuntraden värnpliktige och öka motivationen för dem som hade blivit placerade långthemifrån. Antaletvärnpliktiga i grundutbildningen har ökat , ochkostnaderna har sålunda också ökat för de minst 10 000 värnpliktiga som harrätt till två flygresor . Av den anledningen ansåg överbefälhavarendet vara nödvändigt att minska de värnpliktigas resande för att reduceraförsvarsmaktens kostnader. Enutredning från har föreslagit attflygresorna och skall dras in och ersättas medbåt- och bussresor när det gäller förbindelserna till och från och medett chartrat tåg . Tåget från skulle innebära att de somstiger av i och gör det vid då inga allmännakommunikationsmedel finns att tillgå. De skulle då vara hänvisade till taxi medde extra kostnader som detta innebär. Iutredningen har man räknat med att de värnpliktiga som åker båt till Gotlandinte alltid får sovplats. Man har accepterat att får klara sigutan hyttplats . Enligt centrala värnpliktsrådinnehåller FRLs utredning räkne- och sakfel som medför att utredningensbesparingar om nära 8 miljoner egentligen endast uppgår fill omkring 3miljoner. Deföreliggande förslagen innebär kraftiga försämringar för de värnpliktiga somär fjärrekryterade. Det skulle var olyckligt att genomföra åtgärder som,förutom att de värnpliktiga får på hemorten, medverkar tillnegativa utbildningseffekter på grund av dålig kondition, brist på sömn etc.Det måste ligga i allas intresse att denna fråga får sin lösning på ett sättsom ger de bästa praktiska lösningarna och som är väl förankrat ute påförbanden. Ett ökat lokalt kostnadsansvar skulle innebära att det blirmilitärkomman-dochefen som slutligt avgör hur resorna skall ske. Ett lokaltförhandlingsutrymme skulle underlätta när det gäller att finna praktiskalösningar ur både ekonomisk och rationell synpunkt. Medledning av det anförda vill jag till försvarsministern ställa följande frågor: Är försvarsministern beredd att verka för att devärnpliktigas resemöjligheter inte försämras? Ärförsvarsministern beredd att verka för att eventuella förändringar i devärnpliktigas resemöjligheter får ske utifrån resp. militärkommandochefersbedömning? 1985/86:52 av ViolaClaesson (vpk) till statsrådet om försurningen av miljön; Det är lätt att instämma i miljöministernsuttalande (DN ); "Skogen är viktig för helafolkhushållningen," Vidare säger han att vi alltså måste "ta krafttagför att rädda de svenska skogarna". Demiljöproblem och luftföroreningar som drabbar skogen ger sig för övrigt alltmertill känna även när det gäller åkermarken. Prot,1985/86:29 drabbarmarken lösgör tungmetaller, vilket inte bara riskerar att förgifta grödornautan även hotar hela livsmedelsproduktionen, "Kemiska öknar"är en sådan följd av den ekologiska krisen, som förvärras så länge radikalaingrepp inte görs för att stoppa utsläppen. Det beslut som togs av är iförhållande till de akuta miljöproblemen inte ens särskilt radikala ellerlångtgående, "Program mot luftföroreningar och försurning" visar påundfallenhet mot de starkaste grupperna i samhället - de med ekonomisk makt.Begränsade krav på katalytisk avgasrening som skall gälla först fr, o, m, 1989är bl, a. en eftergift åt bilindustrins intressen. Riksdagsbeslutet hadedessutom föregåtts av regeringsinitiativ för motorvägsbyggen i , som ärett av de landskap som mest drabbats av skogsskador. För att en motorväg skall byggas krävs vanligen att minst15 000 fordon använder den vägsträcka som skall byggas om. VidUddevalla är siffran 7 000, Detta tyder på att regeringen är beredd atttillåta att landsvägstrafiken ytterligare ökar i ett miljökänsligt område. Denkatalytiska avgasreningen berör på intet sätt de tunga landsvägstransporterna,vilka står för de värsta utsläpp och föroreningar som påverkar människa ochmiljö. Löftet om att minska kväveoxidutsläppen genom begränsadekrav på katalytisk avgasrening bygger på en trafikprognos från början av1980-talet, där biltrafikens tillväxt beräknades till . har tyvärr biltrafiken visat en tendens att öka betydligtsnabbare. Den trafikökning fram som den s. k.aktionsplanen mot försurningar bygger på har i stort sett redan inträffat. Omlöftet om minskning av kväveoxidutsläppen skall kunna uppfyllas, skullebiltrafiken i så fall inte kunna tillåtas öka ytterligare under perioden1985-2000, utan tvärtom minskas. Enligt de prognoser som görs kan man påräkna enfortsatt kraftig ökning av biltrafiken. För räknar man med entrafikökning på fram . räknar i olikasammanhang med ökningar på . i detta perspektiv måste nettoeffekten av storatrafikökningar, i kombination med blygsamma krav på utsläppsminskning, bli att försurningoch skogsdöd ökar i ett accelererande tempo, dvs, en utveckling tvärtemot densom miljöministern säger sig stå för. Medanledning av ovanstående vill jag fråga miljöministern; 1, Ärmiljöministern, med tanke på den trafikökning som skett sedan början av1980-talet, beredd att förorda en kraftig utbyggnad av kollektivtrafiken,begränsningar av privatbilism och tunga landsvägstransporter och en sänkning avfartgränserna? 2, Om inte, vilkakrafttag ämnar miljöministern ta för att rädda skogen och åkermarken? 1985/86:53av (vpk) till statsrådet om ; har inbjudits till ochdeltagit i diskussioner om det s, k, , Från början var dettaett franskt förslag med den uttalade målsättningenatt samordna resurser och kunnande inom högteknologins område i föratt vår del av världen inte skall "halka efter", främst , när detgäller denna sektor, I bakgrunden ligger Reaganadministratio-nens satsning påprojektet krig, eller Strategic Defence Initiative (SDI), som ärden nu gängse benämningen. Ett svenskt engagemang i ett projekt av det här slagetväcker flera frågeställningar. För det första har våra erfarenheter underefterkrigstiden visat att västeuropeiska samarbetsprojekt ganska snabbt övergårtill vad som brukar betecknas "atlantiskt" samarbete, dvs, integrerasmed motsvarande fenomen i , Vad det gäller EUREKA och SDI kan vi redaniaktta en sådan förändring. För det andra är EUREKA presenterat som ett civiltprojekt med militära "spin-off"-effekter, tvärtemot vad vi brukarförespeglas när det gäller högkvalificerad forskning. Den gamla vanliga ochmera välkända tesen om civila "spin-off"-effekter från militäraprojekt möter vi däremot i argumentationen för SDI, Den sammansmältning avprojekten som tycks var på gång måste bedömas som en ytterligare integreringav militärt samarbete mellan och . Men det är inte mera militär forskning eller satsningar pårustningar, vare sig de betecknas som defensiva eller inte, som behöver.Därför måste varje svenskt engagemang i projekt av typen EUREKA betraktas medmisstro. nationella självständighet kringskärs ständigt av bindningarinom ekonomins, handelns och forskningens område. Det gäller också rentmilitärindustriella åtaganden, där är det senaste och mestflagranta exemplet på hur vår alliansfrihet urholkas och möjligheterna tillneutralitet försämras. Det är oroväckande att stora svenska företag, som iJAS-projektet, inleder direkt samarbete med NATO. Det är ännu mer oroväckandeatt ledande industrimän, däribland Volvos , har uttalat sitttydliga intresse för att delta i SDI-relaterade samarbetsprojekt. Vad kommerEUREKA-projektet att utvecklas till, och vad blir konsekvenserna för omvi genom ett sådant projekt dras in i SDI? Jag villfråga statsrådet: Hur bedömer regeringenEUREKA-projektet? Till vilkengrad och i vilken omfattning är regeringen beredd att medverka i projektet? Vilka framtidakopplingar kan tänkas mellan EUREKA och SDI? Vilka delar avsvenskt näringsliv och vilket/vilka företag kan tänkas vara intresserade avEUREKA? Vilka konkretaöverenskommelser/åtaganden har regeringen gjort när det gäller EUREKA? Har regeringenkännedom om något motsvarande engagemang från det svenska näringslivets sida? 1985/86:54av BertU () till kommunikationsministern om tidigareläggning avvägobjekt i : näringsliv, inkl. skogs-och jordbruk, är i hög grad beroende av ett vägnät med godtagbar standard, bl.a. i bärighetsavseende. inte minsti länets östra, västra och norra delar där järnvägsförbindelser i stort settsaknas. Den omstrukturering av industrin som skett ställerökade krav på snabba och regelbundna transporter, bl. a. eftersom eneffektivisering av företagens lagerfunktion och därmed mindre kapital bundet ilager är ett av ändamålen med omstruktureringen. En avgörande del av väginvesteringarna harskett med s. k. extra medel för vägbyggande i sysselsättningsfrämjande syfte.Dessa medel beslutades av regeringen, i några fall speciellt för länoch i andra fall för landet som helhet. Under de fem åren 1979-1983 erhölllänet på detta sätt i genomsnitt 50 milj, kr,/år som tillägg till det ordinarievägbyggandet och till det vägbyggande som sker som beredskapsarbete med medelfrån arbetsmarknadsverket. Utöver de positiva konsekvenser som ett förbättratvägnät skapar för befolkning och näringsliv i länet, har denna extramedelstilldelning gett en betydande sysselsättningseffekt för byggnads- ochanläggningssektorn i länet. uppgick de av regeringen separat beslutademedlen för vägbyggande i sysselsättningsfrämjande syfte i tillendast 5 milj. kr. har inte något sådant beslut tagits avregeringen. Till detta kommer att - enligt fastställdaflerårsplaner för vägbyggandet - under har enväsentligt mindre andel av det ordinarie vägbyggnadsanslaget än vad länet harhaft . Dessa förhållanden medför att man för vägbyggandeti länet - - beräknar disponera endast ca 45 milj. kr.,vilket bara är en tredjedel av det belopp som anvisades för . Därmedkommer det reala byggandet att minska till mindre än en tredjedel med tanke påden förändring i prisnivån som skett mellan dessa två angivna år. är alltjämt det efter av arbetslöshethårdast drabbade länet. En prognos av länsarbetsnämnden visar attsysselsättningen hotar att minska betydligt 1985. Arbetslösheten bland byggnadsarbetarna torde komma att liggamellan 400 och 500 . Det är i första hand inom bostadsbyggandet det sker ennedgång. investeringar på 700 milj. kr. inom denna sektor, somkraftigt påverkat sysselsättningen , motsvaras av en beräknadinvestering på ca 400 milj. kr. En ytterligare nedgång bedömsdärför som sannolik. Sysselsättningen för anläggningsarbetare har varit godunder sommaren men även här sker en kraftig nedgång. Flera av branschföretagenräknar med att få säsongspermittera . Flera företag uppger att mansaknar order för den kommande tiden. De väginvesteringsmedel som beräknas stå tillförfogande torde inte kunna medföra tillräckligastimuleringsätgärder så att sysselsättningen inom byggnads- ochanläggningssektorn skall kunna hållas på en någorlunda acceptabel nivå underden kommande vintern. Med hänsyn till behovet av ytterligare vägförbättringarhar i länet färdigställt arbetsplaner för vägprojekt som ärangelägna att utföra från framkomlighets- och trafiksäkerhetssynpunkt och för attbl. a. minska skogsindustrins transportkostnader. Prot,1985/86:29 62 35 235 Värnäs-Ljusnästorp 11 240 ,delen vid 12 502 Bro som ersätter färja vid VFågelvik 10 61 Förbifart vid Ämotfors 13 931 Bro över Halgån vid Brattfallet 6 174 Sulvik-Jössefors 10 63 ,Bålhyttesjön-Kalhyttan 10 544 Säffle-Knöstad, delen (statskommunal väg) 23 Dessa projekt kan påbörjas underslutet av 1985 eller om medel ställs till förfogande. Objektensom ingår i av och fastställda flerårsplaner förvägbyggandet har utvalts i samråd medlänsarbetsnämnden. Mot denna bakgrund vill jag frågakommunikationsministern om han är beredd att ställa särskilda medel tillförfogande för tidigareläggning av vägobjekt i . 8 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1985/86:199 av () till statsrådet om ökat bistånd till grannländer: har enligt pressuppgifterpåbörjat en massutvisning av gästarbetare från grannländerna. Detta motiverasmed de sanktioner som ett antal stater vidtagit eller överväger gentemotSydafrika, Det är mot den bakgrunden viktigt att de drabbade länderna får ettkraftfullt stöd för att lindra de problem som kommer att uppstå. Är den bereddatt dels utöka det svenska biståndet till länder som drabbas av Sydafrikasutvisningspolitik, dels försöka förmå andra industriländer att göra detsamma? 1985/86:200 av () till finansministern omden tvångsmässiga indragningen av kommunala medel: Den indragning av likviditet somregeringen tagit initiativ till drabbar också kommuner som ingen likviditet harutan tvingas finansiera löpande utgifter med kortfristig upplåning. Prot,1985/86:29 Är det i enlighet med regeringensavsikter att kommuner med svag ekonomi skall tvingas öka sinkortfristiga upplåning för att göra tvångsmässi- ,.,,,, j. , ga insättningar i ?Meddelande om frågor 1985/86:201 av () tillutbildningsministern om åtgärder mot lärarbristen vid de tekniska högskolorna: Lärarbristen ökar vid landetstekniska högskolor. Enligt en enkätundersökning som teknologerna i Lundgenomfört svarar studenterna själva för hälften av undervisningen vid Lundstekniska högskola. Det betyder att andraårsstudenter undervisar förstaårs,tredjeårs undervisar andraårs osv. Att årskurserna stödjer varandra vid enstakaplanerade tillfällen kan vara en pedagogisk finess. Men här handlar det omutarmning av de högre tekniska utbildningarnas innehåll och kvalitet. Dagensstudenter på de tekniska högskolorna är de som skall leda och drivapå den tekniska utvecklingen i . Och därför är det nödvändigt att de fåren grundutbildning av högsta kvalitet. Ämnar utbildningsministernskyndsamt medverka till att problemen med lärarbristen löses, så att godutbildningskvalitet för studenterna vid de tekniska högskolorna kan garanteras? 9 § Kammaren åtskildes .