prot · G909105 · 1985-12-31 00:00:00 — Det arbetet leds i vissa avseendenfrän , i andra avseenden frän industridepartementet. Det hartill syfte att försöka rensa undan i den snåriga djungel av regleringar somfinns i alla länder och som ingalunda är nägot specifikt svenskt problem. Föratf illustrera aft def infe är def kan jag peka på hur mycket av nyaregleringar som infördes under den borgerliga regeringstiden. Men det ärriktigt aff det är väsenfligt att i det skede av ekonomisk utveckling som vi nubefinner oss i gå igenom gamla typer av tekniska föreskrifter, regleringar ochannat, som icke underlätfar för de ekonomiska krafterna aft utvecklastill sysselsättningens fromma. Det är ett arbete som pågår i många länder. Jagkan konstatera atf man i många länder har betydligt mer av denna sä atf sägatekniska snärighef att ta sig igenom än vi har innan man kommer fram fill vadvi skulle vilja kalla en genuin hemmamarknad, som är bra både för de storaföretagen och - det tog upp i det nordiska sainmanhanget - desmå företagen. , är ju en produkt som fas fram inomen tullunion som EG för att främja handelspolitiska mål. Aft fråga om vi iSverige skall ha en vitbok blir litet konstigt. Det finns många funktioner,många frågeställningar och faktorer som berörs i den vitboken som vi ägnar ossåt i vär handelspolitik, inte minst i det nordiska sammanhanget. Vi haridentifierat ett hundratal klagomål, som man försökt beta av mellanmyndigheterna i de nordiska länderna, och vi har givit kommerskollegiumsgeneraldirektör i uppdrag atf gä uf fill myndigheter, föreskrivande verk osv,och ställa följande frågor till dem: Behöver vi på def här området haföreskrifter som skiljer sig från vad de andra nordiska länderna har? År deftradition, slentrian, som betingar våra föreskrifter, om de nu är annorlunda?Är detfa ett område där en nordisk harmonisering skulle vara möjlig aftgenomföra utan aff vi därigenom uppger mål som är väsentliga för oss själva? Denna typ av process, där vi själva tagit initiativet ochkanske för ögonblicket ligger något steg framför EG, är vikfig, Def är som sagt ett arbete som engagerar mänga regeringar i , Och jag vill avslutningsvis peka just på att def perspektiv som jag ser i den handelspolitis ka utvecklingen innebär aft def pågår mer av aktivt arbete när det gäller atf riva ner handelshinder runt om i hela - i , i de övriga EFTA-länderna, i - än på mycket . Därmed kommer man också i detfa handelspolitiska arbete alltmer in pä områden som inte primärt är handelspolifik. Det kan vara jordbrukspolitik, def kan vara tullfrågor som både är finansfrågor och handelsfrågor, det kan gälla arbetsmarknadsfrågor, industrifrågor och mycket annat i de olika ländernas regerings- och administrationssystem, 42 För den skull bhr uppgiftensjälvfallet infe lättare för handelspolitikerna, eftersomdet är så många andra områden som berörs. Lägger man samman de olika länder somengagerat försöker göra detta arbete inser man atf det är ett svårtområde som vi arbetar på. Många revir byggs upp i olika länder mellanmyndigheter o,d, som försvårar arbetet. Jag har emellerfid ändå en hyggligt opfimistisk prognosaft detfa kommer aff gå bra. Vi har i handelsdeklarafionen pekat på atf detinte gär att fa miste på den politiska viljan inom EG atf nå resultat pä dessaområden. Den polifiska styrfarten är nödvändig för atf detta snårigaadministrafiva arbete med atf avveckla handelshindren skall kunna genomföras.Glädjande nog finns det inom EFTA-länderna en liknande inställning, en liknandepolitisk uppbackning. Jag är glad över att debatten här har visat aft deti infe finns nägot motstånd av större omfattning mot detta arbete utanatt vi kan säga aff vi även i har denna polifiska styrfart, med breduppslutning i , för att planerna pä aff göra hela fill engenuin hemmamarknad skall kunna förverkligas. Det skulle betyda mycket för aftöka sysselsättningen och öka den tekniska kompetensen i hela , ochinte minst betydelsefullt skulle det vara för ett litet utrikeshandelsberoendeland som , Talmannen anmälde att anhållit att till protokollet få antecknat atf de infe ägde räftfill ytterligare repliker. 18LENNÄRT (): Jag tänkte inte tala sä mycket om tomater,lökar och slanggurkor utan främst uppehålla mig vid de något mera långsiktigaaspekterna på frihandelsfrågorna, nämnde att arbetslösheten i var11 %, Uppgiften väckte inte någon större uppmärksamhet hos de efterföljandetalarna. Siffran är så aff säga alltför invand för atf längre vara dramafisk,Men egentligen borde den skaka om oss ordentligt. Mer än var tionde människa ivår del av världen är öppet arbetslös, Def innebär en fördubbling sedan börjanav 1970-falet, Oavsett vilken konjunktur som råder så sfiger denlångsiktiga arbetslösheten i , och någon förbättring tycks inte ensnu vara i sikte, trots ovanligt goda ekonomiska förutsättningar med fallandeoljepriser och lägre räntor. Vi är alla för frihandel, utom möjligen vpk, Atffrihandel och infernafionell marknadsekonomi skapar välstånd är helt klart. Menfrågan är: Finns det eff samband mellan den höga arbetslösheten i Västeuropaoch def frihandelssysfem vi gemensamt har byggt upp? Det blir ökade klyftormellan dem som har arbete och dem som infe har arbete, mellan de regioner därtillväxten sker och de regioner som ligger utanför centrum. Förhoppningsvis finns inte detfa samband, men faktumkvarstår: den tekniska utvecklingen, öppnandet av gränserna och utvecklingen påmass-kommunikafionsomrädef har lett fill aft def pä viktiga varuområden harskapats en enda internationell marknad. Den utvecklingen har nätt särskiltlångt när def gäller industriprodukter, och där har också strukturförändringarnablivit allt snabbare. Självklarthar oljekriserna spelat in och drivit upp takten 1985/86:105ytterligare, men inte ens , när oljeprishöjningarna sjunker undan, vägar vi hoppas på varakfigt lägre arbetslöshetsnivåer. Vitvingas alltså konstatera aft regeringarna i inte tycks klara attskapa den trygghet i förändringen som också är en väsentlig del av ett gottliv, vid sidan om det rent materiella. Inteens i är vi oberörda av denna utveckling, även om arbetslösheten ivårt land är mycket låg, internationellt sett. De borgerliga regeringsårensstora budgetunderskott, devalveringen 1982, en stor offentlig sektor och enaktiv arbetsmarknadspolitik har bidragit till att klara sysselsättningen iSverige, Men trycket ökar i de utsatta regionerna. Det är därför ingentillfällighet att vi i värt land nu håller pä att få en ny storregionalpolitisk debatt, med allt mer bestämda krav frän utsatta regioner påstödinsatser för att arbetslösheten skall kunna hällas nere. Det är helt klart att en ökad frihandel innebär en ökad förändringstakti näringslivet. Strukturförändringarna slår igenom snabbare och hårdare, Deftahar en posifiv och en negafiv sida, Def positiva är, som jag sagt, effektivareutnyttjande av resurser och ökat välstånd. Det negativa innebär, som jag ocksåantytt, ökade risker för utslagning av människor och utsatta regioner, nägotsom regeringarna måste möta på ett effekfivare sätt. Omdet förhållandevis öppna internationella handelssystemet skall kunnabibehållas, går det inte i längden aft ha 20 miljoner öppet arbetslösa iVästeuropa, Regeringarna mäste nu visa att de klarar att bekämpa den storaarbetslösheten effektivt och skapa den trygghet i förändringen som medborgarnahar rätt att kräva. Sverigearbetar hårt i förberedelserna för en eventuellt ny för afftjänstehandeln skall bli lika fri som varuhandeln nu är. Det kan i långastycken vara riktigt, men vi bör också inse och respektera de annorlundaintressen som många kan ha. Ätt driva krav på liberalisering när detgäller banker och försäkringsbolag, sjukhus, konsulttjänster, telekommunikationeroch mycket annat skulle kunna lämna vidöppna för ett omfattandeutländskt ägande av vitala samhällsfunktioner, som många vill ha kvari nationell ägo eller i varje fall på nuvarande stadium vill ha en ordentligkontroll över. Enannan aspekt när det gäller fjänsfehandeln är att ett land som visar alltstörre tendenser atf vilja bryta offentliga monopol i andra länder genom attdriva kravet på rätt för amerikanska tjänsteföretag att etablera sig ocksä påområden som i olika länder utgör offentlig sektor. Handelspolitiken blir däinfe ett medel aff frigöra handeln mellan olika nafioner utan i stället ettsätt att via GATT-förhandlingar och andra handelsförhandlingar pressa på andraländer den egna privatiseringsideologin, Päsamma sätt förhäller det sig med USÄ;s syn på industripolitik av svensk ocheuropeisk modell. Det måste även i fortsättningen få vara tillätet för inteminst små stater att satsa ekonomiska resurser så aft en oundvikligstrukturrationalisering och kapacitetsneddragning i en bransch kan ske iordnade former och med sä smä sociala konsekvenser som möjligt för denenskilde. Dettaaccepteras inte alltid av , därför att man där har en annan 44 ideologi. Trots atf dessa temporäraindusfripolitiska åtgärder är väl förenliga medGATT-reglerna inför den amerikanska administrationen alltför ofta strafffullareller tvingar fram s. k. frivilliga överenskommelser om exporfbe-gränsningar.Pä detfa område borde och EG ha ett gemensamt intresse aft söka mötaUSÄ:s flitiga utnyttjande av utjämningstullar och liknande. Def var infe mycket som hadeatt säga i handelsdeklarationen om USÄ:s embargopolifik när def gällerhögfeknolo-giprodukter. Frågan är naturligtvis känslig för ett alliansfriffland. är det helt klart att på ett eller annat sätt måste spelamed, eftersom vår egen högteknikindusfri är sä beroende avelektronikkomponenter frän och dess allierade. Så fort en svenskexportprodukt innehåller en aldrig så liten licensbelagd elektronikkomponent -och det finns många sådana pä de amerikanska listorna - kan stoppa exportenav hela produkten eller systemet. Den har genom en särskild förord:ing om kontroll av vidareutförsel av exporfkontrollerade varor beslutat gå denamerikanska regeringen till mötes. Därmed far den eff ansvarför genomförandet av den lagsfiffning som USÄ;s kongress och president beslutarom. Vi skiljer oss i och för sig därmed inte frän andra neutrala länder medlikartad lagstiftning. Den fortgående skärpningen av embargopolitik innebäremellertid en olustig utveckling. Vi anser dessutom atf en vidgad handel bidrarfill att öppna gränser och öka förståelsen mellan folken. President åtskruvade embargopolifik mot och dess allierade är därförbåde kortsiktig och kortsynt. Vad som mera konkret oroar är de antydningar som börjarkomma om aff svenska företag, som är beroende av amerikanska komponenter förvissa av sina produkter, också börjar anpassa exporten av helsvenskateknologiska produkter för att tillmötesgå amerikanska intressen, Def liggerpotentiellt inbyggt i den amerikanska embargolagsfiftningen, som den nu ärutformad. Enligt uppgifter i har ettbetydande antal svenska företag inom både privat och offentlig sektorundertecknat ett s, k. Letter of , Def skulle i korthet innebära atfman lovar atf fullt uf samarbeta med de amerikanska myndigheterna för attbegränsa högfeknolo-giexporten. Vad innebär nu detfa? År def fråga omfrivilliga åtaganden, som gär utöver regeringens förordning? Hur ser i så fallregeringen pä den typen av åtaganden? Det skulle vara intressant aff få höraufrikeshandelsminisferns uppfattning. Låt mig ställa ytterligare en fråga tillufrikeshandelsministern. Det gäller den varubojkoff som utövar mofNicaragua, Här handlar def infe i första hand om högteknologiprodukter utan omreservdelar till vanliga amerikanska maskiner och transportmedel. Om nu ettsvenskt företag skulle göra en hedervärd insats genom aff på nägot sätt skaffafram sådana reservdelar, skulle då den nya svenska förordningen kunna stoppa ensådan export frän ? Det är också en viktig fråga. Detta har ju blivit rätt mycket om , Definnebär naturligtvis infe aft jag anser att den andra supermakfen, ,skulle vara bättre aff diskutera med. Tvärtom - upprepade ubåtskränkningar ochvägran Prot.1985/86:105 ; alt följainternationella spelregler när det gäller gränsdragningen för den ekonomiskazonen öster om talar sift tydliga språk. Aff är intressantare attdiskutera i dagens debatt beror naturligtvis på att är en jätte ihandelssammanhang och där påverkar utvecklingen starkt, medan genom sinslutenhet blott och bart är en pygmé. Så enkelt är def. Lät mig sluta med atf säga aft jag liksom många andrasocialdemokrater förordar en fortsatt liberalisering av den internationellahandeln. Vi tror också att det är viktigt atf en ny kan inledas säsnart som möjligt för atf befästa de framsteg som redan har gjorts och för atfgä vidare. Mer frihandel på många tjänsteområden, en första början när detgäller jordbruksprodukter, större opartiskhet när det gäller offentligupphandling, undanröjande av en mängd smä irriterande detaljbesfämmelser somkan innebära handelshinder - def är exempel pä sådant som skulle kunna gagnasvenska intressen. Detta betyder infe aff vi bör försumma att diskuteraeffekterna av den långsiktigt fortgående internationaliseringen på def svenskasamhället och den svenska demokratin, Def är i och för sig en fräga som gärlångt utöver frihandelsfrågan i traditionell mening. Men den bör kanske ändådiskuteras i detfa sammanhang. För aft belysa kortsiktigheten i den svenska debatten idessa frågor vill jag hänvisa fill direktiven fill den stora maktutredning somregeringen tillsatte och som har fill uppgift atf belysa de framtidaförutsättningarna för den svenska demokratin. Det finns knappt en rad i dessadirektiv om att man bör studera vad den fortgående internationaliseringen ifräga om företag, kapital, varor och tjänster kan komma atf betyda för defsvenska folkstyret . Det fär inte bli sä att vi med liv och lustdiskuterar hur demokrafin skall fördjupas och det folkliga inflytandet vidgasinom eff allt mindre område tillgängligt för nafionella beslut, medan vi inteägnar en tanke åt vad som kan göras för atf vidga det nafionellahandlingsutrymmet. Framför allt, kan man kanske säga, bromsar vi den fortgåendeminskning av def nationella handlingsutrymmet som följer med en ökadinternationalisering. Jag skulle vilja formulera def på följande säff, Åven inomramen för en vidgad frihandel på många områden finns def vissa nationellabeslutsfunktioner som def kommer att vara viktigt för det svenska folkstyretaff slå vakt om. För det första gäller def valutaregleringen, som varit uppefill debatt här . För de borgerliga parfierna är den enbart ettbyråkratiskt påfund för att krångla till det för de svenska exportföretagen.För mig och för många andra socialdemokrater kan valutaregleringen också varaett långsikfigt medel att fä kontroll över kapitalrörelserna till och frånSverige, Valutakommiftén har lagt fram sift förslag, och vi får tillfälleatf diskutera igenom det hela ytterligare. Men kapitalets internafionellarörlighet är en viktig fråga också för den nationella bestämmanderätten. För def andra är def vikfigt aft vi häller fast vid atf desvenska storföretagen förblir svenska. Det är ett medel aff hävda defnafionella handlingsutrymmet, Def är lättare atf diskutera med svenska ägareän med ufländska. Det är lättare aff diskutera med företag som har sitt huvudkontori och infe utanför , Även om vi har rösträttsbegränsningar förutlandsägda aktier börjar de stora utländska köpen av svenska akfier atf ingeoro, Def kan vara brakortsiktigt för valutareserven att man tar in valuta genom att sälja aktier,men det är också en kortsiktig lösning sett ur det perspektiv som jag har velatbelysa, I en allt mer internafionaliserad värld är det till fördel för detnafionella handlingsutrymmet med en förhållandevis stor statlig företagssektor,Def säger sig självt atf det är så. Den bör alltså inte minskas, såsom deborgerliga vill, utan den bör utökas och ges expansionsmöjligheter. Till slut, herr talman, vill jag bara säga atf vi ävenbehöver en stark offentlig sektor. Den konkreta fråga som fill mig bygger på ett missförstånd. Regeringen beslutade i februariatt förbjuda transitering av smuggelgods genom , något som också omnämnsi handelsdeklarafionen. Den här förordningen gäller enbart varor som är avseddaför atf direkt transiteras genom för att gå vidare till destinationerdit def är förbjudet aff sända dem direkt frän ursprungslandet. Det gäller ickevare sig komponenter, insatsvaror eller annat som går in - de kan i och för sigvara embargobelagda - i svensk produktion för att sedan säljas vidare. Dentypen av komponenter berörs över huvud taget infe av förordningen. Det handlarendast om aff komma fill rätta med skumraskfra-fiken. Om def är förbjudet ilagen i ett land att föra en vara vidare fill ett annat land, finns def inget skälatt i sätta upp transitförefag för atf föra varan vidare. Sålunda berör förordningen över huvud taget inteembargobelagda komponenter som går in i svensk produkfion. Därmed är den frågasom ställde om infe relevant i det här sammanhanget.Alldeles självklart avser förordningen inte aft förhindra atf svenska produktersom har komponenter från andra länder går till , har ju ocksägivit sitt stöd fill i gentemot USÄ:s bojkott mot landet, som vianser vara helf felaktig. Vad jag just har sagt om vär förordnings karaktär innebärocksä atf den ingalunda har den uppläggning eller den struktur somCocom-ländernas lagstiftning har. Därmed tar vi givetvis heller inget ansvarför den amerikanska lagstiftningens innebörd, som jag tror nämndes i LennartPetterssons inlägg. Svensk teknologi finns det över huvud taget inget embargopä, utom den lagsfiffning som gäller krigsmateriel och kärnkraftsutrustning. Vihar heller ingen som helst avsikt aff införa någon sorts embargo för svenskteknologi, 20 () replik: Def gläder mig aft ha fått de härklarläggandena från utrikeshandelsminisfern. Helt klart omfattar inte regeringens förordning någontingsom ligger utöver de elektronikkomponenter och annat som def krävs licens för.Vi bör dock inte vara omedvetna om atf det kan finnas risk för amerikanskapåtryckningar i den män svenska högelektronikförefag får fram intressantaprodukter som amerikanarna anser infe bör komma i händer, ävenom vi anser atf det är skäligen enkla och klart civila produkter. Prot.1985/86:105 Med mina frågor ville jag bara förvissa mig om atf det pågår enakfiv bevakning frånutrikeshandelsministerns och hans medarbetares sida när det w I II' 1d h tt 8"' '"' ' ' utrymme somvåra företag fakfiskt har för egna produkterkan bibehållas, oavsett om amerikanarna skulle tycka illa om det 21 (): Möjligen skulle man inledningsvis kunna påståaft det har sagts lifef för litet om aff alla dessa uttalanden om en atmosfärav samstämmighet i frihandelspolifiska frågor sker mof bakgrund av enegentligen räft hotande utveckling för frihandeln, I skrifti samband med dess 75-ärsjubileum påvisades att av den samlade utrikeshandelnökade regleringsgraden i uppseendeväckande stor utsträckning. Man kan ocksäpeka på att def mycket stora underskottet i US A:s handelsbalans i sig är ettallvarligt hot mot frihandelns fortsatta utveckling. Det är därförutomordentligt angeläget, anser jag, aft trots den samstämmighet som finns iriksdagen diskutera dessa frågor både i syfte att möjligen ompröva redan intagnapositioner och, framför allt, aff pröva politikens innehåll. När jag nu gär att granska deklarationen, vill jag förstgöra det i fre speciella avseenden, där jag tycker att deklarationen är otydligeller inte har gått fillräckligt långt, och sedan ägna någon uppmärksamhet åfEuropafrågorna, De tre frågor som jag vill granska och efterlysaförtydliganden om är valutarelationernas betydelse, råvaruprisfrågorna och defatfiga ländernas skuldkris. För atf börja med valutafrågorna, kan man väl konstateraatt sedan övergav Bretfon Woods-överenskommelsen i början av 1970-falef harvärlden känt ett starkt behov av en ny typ av "handräcke" eller normi vad avser valutarelationerna - valutarelafioner som är utomordentligtbetydelsefulla för frihandeln och för utvecklingen av internationell handel. På den här punkten innehåller deklarafionen ett uttalandesom med vänliga ord kan sägas vara något oklart: "Valutakurserna har sedannågon tid anpassats sä aft de sfär i bättre överensstämmelse med underliggandeekonomiska förhållanden. Anpassningen har främjats genom en samordning mellande stora industriländerna. Det är vikfigt att detfa samarbete fullföljs och aftkonkreta förtroendeskapande åtgärder i den inhemska ekonomiska polifikenvidtas," Jag förstår inte riktigt vad den sista meningen egentligenbetyder. Men det är inte den som är den viktiga, utan den vikfiga meningen ärfakfiskt den första i avsnittet, där utrikeshandelsministern uttalar aftvalutakurserna har "anpassats sä aff de står i bättre överensstämmelse medunderliggande ekonomiska förhållanden". Det antyder nämligen aftufrikeshandelsministern och regeringen lever i föreställningen atfvalutakurserna kan anpassas med något slags övermakt fill något som dessutomskulle likna ett objektivt riktigt värde, Ufrikeshandelsministern talar ju omen "överensstämmelse med underliggande ekonomiska förhållanden", Def är ganska allvarligt om den leverunder föresfäll- ningen atf def finns nägot slagsverklig valutarelation i dagens värld. är det välså att valutarelafionerna, valutakurserna, i hög grad är påverkade Prot.1985/86:105 av marknadskrafter. Utbud och efterfrågan - den enkla grundregeln -styr i mycket stor utsträckning valutarelafionerna. Valutakurserna har pendlat oerhört fritt. På ettplågsamt sätt har dollarn stigit fill vådligt höga tal för aff därefter påmycket sjunka. Möjligen är tendensen på nytt uppåtgående. Det är alldeles nödvändigt aft finna ett nytt sysfem förvalufaförhållandena i världen. Inom EG, där man har utarbetat en rapport omEuropas framtid, talar man mycket engagerat om EMS, European Monetary Sysfem,som har kommit att efterträda den förut förekommande valutaormen. Den fråga somjag tycker är sä vikfig aff diskutera är hur vi i ser på EMS och vadvåra politiska planer är när det gäller EMS. Jag skall genast säga aff jag är medveten om atf Sverigelämnade valutasamarbetet i ormen . Jag vill dåomedelbart tillägga atf def skedde med den klara markeringen aff när tiderna iSverige på nytt gjorde def lämpligt skulle vi ansluta oss fill valutasamarbetetigen. Inom EG talar man allstå om betydelsen av EMS ochmöjligheten av atf i genom EMS skapa ett monetärt system som skullekunna balansera USÄ-dollarn och pä def säftet åstadkomma något som möjligenkunde ersätta Bretfon Woods-överenskommelsen, Min fråga till blir då naturligtvis; Hurser regeringen på den här utvecklingen i det långa perspektivet? Vi vef ju atfEMS-systemet infe är fullkomligt inom EG - britterna står fortfarande utanför.Men det finns tecken som tyder pä aff de är pä väg atf ansluta sig. Om så skerhoppas jag aff regeringen delar min uppfattning aff def är eff angelägetpolifiskt mäl att ansluta på nytt fill def valutapolifiska samarbetet,så att vi får delta i stabiliseringen av valufasituafionen i världen. Beträffande råvarupriserna: Jag har, som erinrar sig, en gång förut här i motionerat i denna fråga.Det gällde kaffeavtalef, Dä ifrågasatte jag def verkningsfulla i aft man pä definternafionella planet försökte manipulera marknadens prissättningsmekanismer.Jag tycker atf utvecklingen sedan propositionen om kaffeavtalef verkligen harbekräftat hur rätt jag hade. Vi har i fillträtf sex styckenråvaruprissta-biliserande avtal. Beträffande kaffeavtalef är för närvarandeexportkontrollen urkopplad. Vi vef atf kaffepriset har kastat oerhört, ochmarknadskrafterna tycks helt ha tagit över kontrollen. Den internationella kaffeorganisafionen förefaller svag,Kakaoavfalet är under omförhandling, och marknaden visar tydligtvilket dåligt förtroende den har för avtalets möjligheter atf medverka tillfasta råvarupriser. På samma sätt förefaller förhållandet vara med socker ochvete. Vi känner alla till hur illa det har gått med tennavtalef. Det förefalleregentligen bara vara gummiavtalet som existerar och fungerar. finns det i deklarationen tecken på en omprövning.