prot · G90934 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:34 Förhandlingarnaleddes av tredje vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för den 14 innevarande månad. 2 § Svar på interpellation 1985/86:40 om befrielse frånkollektivanslutning till politiskt parti har frågat mig vilken rättsgrund en namngivenperson skall åberopa inför svensk domstol för att - som det heter iinterpellationen - gå fri från effekterna av en kollektivanslutning till detsocialdemokratiska partiet, så att talan vid domstolen blir ett effektivträttsmedel. Frågan ställs mot bakgrund av ett beslut som regeringennyligen meddelade med anledning av att samma person hade begärt att regeringenskulle avgöra ett antal tvistefrågor mellan å ena sidan denna person och åandra sidan partiet och personens fackliga organisation. I beslutet hänvisaderegeringen till en bestämmelse i regeringsformen om att rättstvister mellanenskilda inte utan stöd i lag får avgöras av någon annan myndighet än domstol.Eftersom sådant lagstöd saknas, tog regeringen inte upp saken till prövning. Det är en grundläggande regel i vår författning att depolitiska organen inte skall ingripa i domstolarnas rättstillämpning i enskildafall. Det finns därför ett antal bestämmelser i regeringsformen som har tillsyfte att värna om domstolarnas självständighet. Till dessa bestämmelser hörden som regeringen hänvisade till i sitt beslut. I enlighet med principen om domstolarnas självständighethar jag den allmänna uppfattningen att regeringen eller dess ledamöter inte böruttala sig om hur rättstvister mellan enskilda personer eller organisationerskall avgöras i det enskilda fallet. Enligt min mening bör det inte hellerkomma i fråga att någon företrädare för regeringen anger hur en enskild part ien tvist bör lägga upp sin talan vid domstol. Det skulle också stå i direktstrid mot regeringsformen, om jag uttalar mig i en fråga av detta slag i ettinterpellationssvar. Om befrielse från kollektivanslutning till politiskt parti Anf.2 (): Jag tackar försvaret. Låt mig först säga att jag vet att det i 11 kap. 3 §regeringsformen står att rättstvister mellan enskilda inte utan stöd av lag kanavgöras av annan än domstol. Av det kan man dra slutsatsen att regeringen intekan avgöra ett ärende om kollektivanslutning. vet att jag vet det.Det var faktiskt inte regeringsformen som jag frågade om. Tvärtom, det varvanlig civillag som jag frågade om. Jag ville helt enkelt ha hjälp av landetsjustitieminister för att själv kunna hjälpa en, som justitieministern säger,namngiven person men faktiskt också alla andra - ett helt kollektiv somdrabbats av precis samma öde - att finna någon rättsgrund för att slippa olikaföljder av kollektivanslutning. Det svar som jag fått har närmast karaktären aven statshemlighet. , som personen i fråga tillhöroch vill tillhöra eftersom det är bra att tillhöra en fackförening, anser ochsocialdemokratiska partiet anser att personen i fråga därmed också tillhörsocialdemokratiska partiet. Personen i fråga delar inte partiets åsikter ochanser själv att hon inte tillhör partiet, eftersom hon aldrig har begärt att fåbli medlem. Ändå måste hon betala pengar till partiet, och det vill hon inteheller. Så kort och enkelt kan man beskriva ett till synes olösligt problem.Det vore väldigt bra om jag fick ett enkelt besked om lösningen. kryper justitieministern bakom en omdebatterad regel,som skyddat så många statsråd, och talar bara om att han inte vill tala om detenskilda fallet. Det har han alldeles rätt i att göra. Men, nu har regeringenredan uttalat sig i det här enskilda fallet. Det är inte regeringsbeslutet somsådant jag vänder mig emot. har vi, herr talman, två möjligheter. Den ena är attjag väcker en ny interpellation och skriver så här, "Enligt ettregeringsbeslut kan frågor om kollektivanslutning av fackföreningsmedlemmartill det socialdemokratiska partiet avgöras av domstol. En talan vid domstolkräver stämning. Vilken rättsgrund bör en kärande åberopa istämningsansökan?" Den andra möjligheten är att justitieministern i dagsvarar på den frågan. Justitieministern behöver då inte hjälpa mig eller någonkärande eller hjälpa någon domstol med domslutet. Men jag och allafackföreningsmedlemmar som har blivit tvångsanslutna till detsocialdemokratiska partiet - och det är hundratusentals - behöver faktiskthjälp med stämningsansökan. Vilken lag skall åberopas? Det finns inget stöd i lag för regeringen att ta uppsådana här ärenden, och det är rätt, men var i rikes lag skall manhitta den paragraf som domstolarna skaU tillämpa? Justitieministern talar nu bara om hinder för regeringenatt göra något och hänvisar till domstolar. Det finns, herr talman, enbestämmelse i om föreningsfrihet. Den skyddar också dennegativa föreningsfriheten, men den har ingen motsvarighet i svensk rätt, ochdärför kan den inte åberopas här. Regeringsformen i skyddar enskildamot frihetskränkningar från det allmänna, men det har ju inte gått så långtatt vi kan kalla fackföreningar eller det socialdemokratiska partiet för"det allmänna". Det är ödsligare än vanligt i plenisalen , men det svar som jaggärna vill ha är ändå viktigt för hundratusentals LO-medlemmar i . Min och regeringens syn på kollektivanslutningen har jagredovisat vid ett flertal tillfällen här i kammaren. Den synen grundar signaturligtvis på uppfattningen att ett beslut om kollektivanslutning är lagligt. Om nu den här frågan skall prövas i domstol, är detverkligen inte min sak att påverka domstolens bedömning och ännu mindre attlämna råd till parterna hur de skall lägga upp sin talan. 4 (): Justitieministern håller med envishet fast vid det han harsagt förut. Där är vi ense, men vad jag säger är inte att justitieministernskall skriva stämningsansökan eller domen. Jag vill bara, eftersom regeringenhar hänvisat till att man kan föra talan vid domstol, veta vilket ställe iSveriges rikes lag som kan åberopas som grund för talan i ett sådant mål. Anser justitieministern att man kunde åberopa 13:2 irättegångsbalken? Jag skall läsa upp den paragrafen, eftersom det inte är sålätt att komma ihåg exakt vad där står: "Talan om fastställelse, huruvida vissträttsförhållande består eller icke består, må upptagas till prövning, omovisshet råder om rättsförhållandet och denna länder käranden tillförfång." Det ärmycket lätt för justitieministern att svara ja eller nej på denna fråga. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Föredrogs och hänvisades 1985/86:144till arbetsmarknadsutskottet 1985/86:145och 146 till näringsutskottet 1985/86:147till arbetsmarknadsutskottet 1985/86:148till socialförsäkringsutskottet 1985/86:149till bostadsutskottet 1985/86:150till socialförsäkringsutskottet 1985/86:151till näringsutskottet 1985/86:152tiH arbetsmarknadsutskottet 1985/86:153yrkandena 1-3 till utbildningsutskottet yrkande 4 till arbetsmarknadsutskottet /86:154 och 155till försvarsutskottet /86:156 och 157 tiH utbildningsutskottet /86:158och 159 till arbetsmarknadsutskottet /86:160 till näringsutskottet1985/86:161 yrkandena 1 och 2 till socialförsäkringsutskottet yrkande 3 till utbildningsutskottet /86:162-164 tillfinansutskottet /86:165-167 till socialförsäkringsutskottet Om befrielse från kollektivanslutning till politiskt pard Prot.1985/86:34 1985/86:168-171 till skatteutskottet 1985/86:172-175 tillkonstitutionsutskottet 4 § Anmäldes och bordlades Proposition 1985/86:67Vissa bestämmelser om svenskundervisning för vuxna invandrare 5 § Anmäldes och bordlades betänkande 1985/86:5 Vissa grundlagsfrågor m. m. 1985/86:1Frågor rörande vapen- och passärenden m. m. 1984/85:215) 1985/86:2Överenskommelse mellan om inbördes rättshjälp i brottmål (prop. 1985/86:8) 1985/86:3 Vissafrågor om sexualbrott m. m. 1985/86:2 Mänskliga rättigheter,rätten till självbestämmande m. m. (, , , ,sovjetiska judar, kurder) 1985/86:3Internationellt narkotikasamarbete 1985/86:4Den svenska krigsmaterielexporten (skr. 1984/85:223) 1985/86:5 Tillägg till deneuropeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna (prop. 1985/ 86:18) betänkanden /86:1 Vissaläkemedelsfrågor 1985/86:2 Socialavgifter 1985/86:1Trafiksäkerhet och trafikföreskrifter m.m. 1985/86:2Vissa yrkestrafikfrågor m. m. betänkanden /86:6 Vissadjurskyddsfrågor 1985/86:7 Bevarande av vissa växt- och djurarter 1985/86:1Ändring i bestämmelserna om konsolideringsfond för allmännyttigabostadsföretag (prop. 1985/86:16) 1985/86:2 Kooperativ hyresrätt och uppsägningav hyresavtal 6 §Meddelande om fråga Prot. Meddeladesatt följande fråga framställts ,. ,, , ' 7 1985/86:223 av () till justitieministern omrättegångskostnaderna i förvaltningsmål: En av de grundläggande tankarnabakom regeln att vinnande part inte skall ha ersättning för rättegångskostnaderi förvaltningsmål var att reglerna skulle vara så enkla och lättförståeliga attvarje medborgare skulla kunna föra sin egen talan. Dessutom skullemyndigheterna ta till vara medborgarnas intressen i saken. Ett antal upprörande rättsfall visar att vi tvärtom fåttden motsatta utvecklingen, Lagarna har blivit så svårtolkade ochskattemyndigheterna slår först och främst vakt om det fiskala intresset. Om denenskilde skall ha någon möjlighet att vinna ett skattemål måste han anlitajuridisk expertis, vHket -som bekant - är dyrbart. Med anledning härav vill jagfråga; Är justitieministern beredd attverka för en ändring av gällande bestämmelser så att den enskilde iförvaltningsmål ej skall behöva stå för rättegångskostnaderna när han frias avdomstolen? 7 § Kammaren åtskildes .