prot · G90931 · 1985-12-31 00:00:00 — Men det går alltså inte att bolagisera sig bort frånansvaret inom ett och samma företag, inte ens på en ort på det sätt somLars-Ove säger, om man fortsätter att bedriva samma ensartadeverksamhet. En annan sak är om man startar ny verksamhet. Men det räcker noginte bara med att kalla det bolagets svetsverkstad och därmed tro att mankommer ifrån ansvaret, om man har bedrivit svetsverksamhet tidigare. 26 i (c) replik; säger att han inte är övertygadom att provanställningarna har varit framgångsrika eller att det var bra attmöjlighet till provanställning infördes . Jag får då fråga ;Varför ändrar inte socialdemokraterna den här bestämmelsen, som de var så emot1982? 27 (vpk) replik: Jag tycker inte, , att man skallta lättvindigt på bolagiseringen och de nya struktuella förändringar som kanske i arbetslivet. Det är riktigt det säger om lagens anda; vi harhört att inte vet vad klasskamp är, men jag hoppas att ni vet det,. Storföretag och koncerner flyttar fram sina positionergenom att spalta upp verksamheten mer och mer. Jag befarar att lagstiftningeninte kan stå emot denna utveckling framöver, och därför måste vi redan nu täppatill de kryphål som finns och se till att lagen inte kringgås. Studera vad destörsta verkstadsföretagen sysslar med , och ni skall snart kommaunderfund-med vad som är på väg i svenskt arbetsliv och i fråga om trygghetenpå arbetsplatserna. Till slut vill jag bara göra den kommentaren till StenÖstlunds inlägg, att lagar är ingen garanti för att de arbetande får det bra.Det är starka fackföreningar som slåss för medlemmarnas intressen som vi kantacka för de bra avtal som finns. Vi skall naturligtvis också kritiserafackföreningarna när de inte har kämpat utan givit sig in i medbestämmande ochett avancerat klassamarbete. Den erfarenhet som vi kan dra äratt lagar kan vara till hjälp men att de aldrig är någon garanti. Vpk vill haen garanti, med demokratiska rättigheter i arbetslivet och en förstärkning avLAS. 28SONJA REMBO (m) replik; Till vill jag säga att jag anseratt lagstiftningen skall vara neutral. Den skall inte tvinga in enskilda i denena eller andra organisationen - det må vara facket, hyresgäströrelsen ellervad som helst. Avtal kan mycket väl träffas utan facklig medverkan. Sedanstår det de fackliga organisationerna på båda sidorna, både arbetsgivares ocharbetsta- Prot.1985/86:31 gares organisationer, fritt att argumentera för sin förträfflighet.Jag kan i och för sig hålla med om attkollektivavtal är en bra och smidig form för samverkan mellan parterna, mentill skillnad från anser jag att det är inte lagstiftaren utan deenskilda själva som skall avgöra om de vill ha sådant avtal eller inte. Arbetsmarknaden är ständigt föremål för utveckling ochförändring. Lagstiftning blir med nödvändighet ganska stelbent och ettbesvärligt sätt att reglera förhållandena mellan parterna på ett område somständigt är under förändring och som är så dynamiskt. Därför tycker vi attavtal är bättre än en mycket stelbent lagstiftning, men även vi inser attlagstiftning om anställningsskydd inte helt kan undvaras. Vi har starka fackliga organisationer i som täckeri stort sett hela arbetsmarknaden. Jag tror att om man ger dem större utrymmeför avtal, skulle det ge ett bättre resultat såväl för de enskilda som förarbetsmarknaden i stort. Det är därför vi från moderat håll hävdar att manskall öka utrymmet för avtal så att vi kan få den möjlighet till anpassning somen lagstiftning helt naturligt inte kan ge. 29 () replik; och jag kommer naturligtvisinte överens på den här punkten heller. Men säger någontingsom jag instämmer i - har också berört det - nämligen att de braavtal som finns har vi att tacka starka fackliga organisationer för. Också det stämmer väl i långa stycken. Även om vi harlagar är ju ett bra avtal ett alldeles utomordentligt komplement och kan ocksåersätta lag. Det är bara det, , att så länge jag har varit medsedan någon gång har det alltid, när man har redovisatde avtal som fackföreningarna har ingått, funnits med någon vpk-are som hartalat om för dem som träffat uppgörelserna att de - ungefär som Lars-OveHagberg har sagt här - mest bygger på klassamarbetets grund. Det är litettråkigt att det skall vara på det sättet. anser attanställningsskyddslagen skall vara neutral gentemot företag oavsett om de haravtal eller inte. Men det innebär till sin konsekvens att vi skulle få skrivatvå lagar; en för företag som inte har avtal och en för företag som har avtal.Det vore inkonsekvent, tycker jag, att göra det. har vi en lag som ger en regel,och undantag från den lagen kan uppnås om det föreligger avtal vid företaget.Det är en enkel och klar och redig ordning, och det är någonting somarbetsgivaren känner väl till och har att väga in i sin bedömning av om hanskall göra det eller inte, när han blir uppmanad av fackliga organisationer attteckna avtal. Han har något att vinna även på det här området. 30ELVER (): Lagen om anställningsskydd har sitt ursprungi en lag frän 1974. Den propositionen var signerad av dåvarandearbetsmarknadsministern, nuvarande talmannen , När det ånyolades fram en proposition för var , och dåvarandemittenregeringen med arbetsmarknadsministern stod somförslagsställare. Vad vi nu har att behandla är ett betänkande som bygger påett antal motioner med synpunkter på både lagstiftningens innehåll och desstillämpning, och vi kan också se det i ett visst historiskt ljus. Deanpassningar som skedde 1982 innebar både s, k, uppmjukningar och klaraskärpningar. Rätten att provanställa lagfästes och möjlighet att anställa vidarbetstoppar medgavs. Däremot slogs vakt om turordningsreglerna och denallmänna grundtryggheten underströks. Det samlade förslag som antog 1982 var det barafolkpartiet och som ställde sig bakom. Kommunisterna avfärdadesjälvfallet i vanlig ordning en förändring som innebar att man skulle se tillmer än ett partsförhållande. Moderata samlingspartiet var i och för sig för enreformering i vad gäller provanställning och anställning vid arbetstoppar menville gä mycket långt, vilket skulle ha inneburit en urholkning av fleragrundläggande element i det trygghetssystem som lagen om anställningsskyddrymmer. Den allra märkligaste iakttagelsen gör man då man följersocialdemokraternas agerande. Vid den s. k. hade inte bara defackliga företrädarna utan också socialdemokratiska politiker ställt sig bakomförslaget om provanställning. När den utredningskommitté som förberedde 1982års beslut bara hade några månader kvar, valde socialdemokraterna att stiga avutredningen med hänvisning till att man ogillade en del av direktiven. Närsedan mittenregeringen fick fullfölja delar av förslagen i propositionen om LAStill /82 möttes denna av ett häftigt socialdemokratiskt motstånd.Socialdemokraterna beskyllde regeringen för att gå arbetsgivarnas ärenden ochmenade att förslaget visade ett kraftigt misstroende mot de fackligaorganisationerna. En av de socialdemokratiska debattörerna sade här i kammaren,att när socialdemokraterna kom i majoritet i denna riksdag skulle de ocksååterinföra lagstiftningen med den tidigare lydelsen i fråga om bådeprovanställning och anställning vid arbetstoppar. Socialdemokraterna återkom tillkanslihuset. Efter att ha verkat där en mandatperiod synes de ha övergettövertonerna från oppositionstiden. Det är intressant att i dagens utskottsbetänkandese hur samma socialdemokrater motiverar sina ställningstaganden till demotioner som behandlas i betänkandet. Här återkommer framför allt moderataframstötar om att lätta på reglerna för anställning vid arbetsanhopning; manvill också ha andra regler vid provanställning och ifrågasätter reglerna omsaklig grund vid uppsägning. En annan fråga som har återkommit regelbundet ärturordningsreglerna vid uppsägning. Här vill utskottet lika litet nu som dålagen reformerades 1982 göra några förändringar. Vi hävdar tvärtom att det är angeläget att man håller fastvid anställningsskyddslagens syfte som i första hand gäller arbetstagare medolika handikapp. Dessutom kan påpekas att lagen inte är undantagslös. Man kanträffa avtal om avvikelser frän lagens regler i situationer som kräver särskildanpassning av arbetsstyrkan. Men grundtonen, att skydda äldre och handikappadearbetstagare, år för angelägen för att rubbas. När socialdemokraterna motiverar olikaavslagsyrkanden i detta betänkande är det, med tanke på den onyanserade kritikman hade vid lagens antagande 1982, nästan rörande att läsa attsocialdemokraterna nu tycker att de motionsyrkanden som förekommer, och somdå prövades. var välkända när lagen tillkom 1982. Och så kommer några kärnfriska rader. Jag citerarfrån s. 4 i betänkandet; "Erfarenheterna skiljer sig i dessahänseenden enligt utskottets mening inte från dem som gjordes vid tillämpningav den tidigare lagstiftningen." Socialdemokraterna anser nu 1985 inte enssjälva att man behöver utvärdera LAS. Tala om att reva seglen! Det är viktigt att säga detta när nu vpk känner sig somden försmådde friaren. Jag kan lugna med att det inte är någonfara, för det kommer säkert inviter från socialdemokratiskt håll. Menfolkpartiet är inte till salu! Att står bakom detta betänkande har tvåorsaker. Det ena är att vi tar ansvaret för att lagen genomdrevs . Det varen bra anpassning, så bra att den ser ut att ha mycket kraftigt stöd även i1985 års riksdagssammansättning. Det andra är att socialdemokraterna , tillskillnad , ställer sig bakom den balanserade linje som ochcenterpartiet förordade. På många punkter i lagen om anställningsskydd handlar detom dispositivi-tet, dvs. att avtal kan ta över den grundläggandelagstiftningen. Detta är en uppfattning som parterna gärna slår vakt om, och depolitiska partierna har i allt väsentligt ställt sig bakom ett sådant synsätt.Därför blir det minst sagt ologiskt när man i en del motioner vill ha bortdenna möjlighet att avtala om t. ex. provanställningstiden. Sexmånadersregeln och tvåårsregeln skall med andra ordbalansera varandra, och därför kan man inte bryta upp någon av dem. Tar manbort t. ex. tvåårsregeln minskar man möjligheten att inskrida mot missbruk avdenna anställningsform vid arbetstoppar. Kravet på att se över begreppet på "sakliggrund" är varken nytt eller tyngre . Skydd mot obefogaduppsägning slog vi fast . Vid prövning 1982 höll man fastvid grundregeln om saklig grund vid uppsägning. Däremot är det att beaktauttalanden som då gjordes om den syn som bör prägla rättstillämpningen vidvissa fall av uppsäganden och avskedanden, dvs. då onykterhet i tjänsten,brottsligt förfarande och samarbetssvårigheter skall läggas in i bedömningen.Det ligger i sakens natur att en anställningsskyddslag vill skydda de anställdamot obefogade uppsägningar och avskedanden. Det vore djupt olyckligt omriksdagen skulle ge avkall på den grundläggande principen, vilket innebär attreservation 6 bör avvisas av . ärs lag var ett betydande framstegnär det gäller anställningsskydd, och reformerade lag innebarförbättringar och förändringar som kom hela arbetsmarknaden till godo. Degrundläggande principerna i lagstiftningen både 1974 och 1982 finns detanledning att slå vakt om. I utskottet har de fått en mycket stark uppslutning,och det finns anledning att med tillfredsställelse notera detta utskottetsallmänna ställningstagande. Jag ber att få yrka bifall till arbetsmarknadsutskottetshemställan i betänkande 3. Överläggningenvar härmed avslutad. Arbetsmarknadsutskottetsbetänkande 1 Prot. Mom. 1 (översynav den arbetsrättsliga lagstiftningen) Utskottetshemställan bifölls med 241 röster mot 65 för reservation 1 av --------- 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (en utvärdering av MBL) Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot 18 förreservation 2 av . 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 4 (information och förhandlingar i mindre företag) Utskottets hemställan bifölls med 197 röster mot 107 förreservation 3 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 5 (regionala förtroendemän m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 17 förreservation 4 av' . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 6 (facklig vetorätt vid entreprenader) Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot 148 förreservation 5 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 7 (blockad av enmansföretag) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 147 förreservation 6 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 8 (begränsning av blockadrätten i övrigt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avAlf Wennerfors m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 9 (slopande av strejkskadestånd m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avLars-Ove - bifölls med acklamation. Mom. 70 (200-kronorsregeln m. Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 9 av m. dels reservation 10 av , bifölls medacklamation. Mom. 11 (utredning om skadestånden i den arbetsrättsligalagstiftningen m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avAlf Wennerfors m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (rätt till politisk verksamhet på arbetsplatsen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avLars-Ove Hagberg- bifölls med acklamation. Mom. 13(facklig styrning av teknikutvecklingen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avLars-Ove - bifölls med acklamation. Mom. 14(MBL i kommuner och landsting m. Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 149 förreservation 14 av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 15 (negativ föreningsrätt m. Utskottets hemställan bifölls med 170 röster mot 137 förreservation 15 av m. fl. 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 16 (arbetsdomstolens ställning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avAlf Wennerfors m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 17 (stöd till de fackliga organisationernas samarbetevid multinationella företag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avLars-Ove - bifölls med acklamation. Mom. 18 (översyn av förhandlingssystemet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avBörje och i - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(utvärdering av anställningsskyddslagens (LAS) effekter på arbetsmarknaden m.m.) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 262 röster mot 42 förhemställan i reservation 1 av och i Bengtsfors.5 ledamöter avstod från att rösta. (vpk) anmälde att hanavsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation2 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 2 (LAS tillämpningsområde) Utskottets hemställan bifölls med 239 röster mot 66 förreservation 3 av m. fl. 4 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3(utredning av arbetstagarbegreppet i den arbetsrättsliga lagstift- Prot.1985/86:31 ningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avAlf Wennerfors m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (turordningen vid uppsägning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avAlf Wennerfors m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (saklig grund vid uppsägning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avAlf Wennerfors m.fl, - bifölls med acklamation. Mom. 6 (skadestånd vid ogiltigförklarad uppsägning m, m,) Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 17 förreservation 7 av , 2 ledamöter avstod från att rösta. i (vpk) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Mom. 7 (reglerna för provanställning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avAlf Wennerfors m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 8 (tidsbegränsad anställning vid arbetsanhopning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avAlf Wennerfors m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 9 (permitteringslöneersättning) Utskottets hemställan -som ställdes mot reservation 10 avAlf Wennerfors m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 (begränsning av den statliga lönegarantin) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 11 av m.fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. 1985/86:4Avdragsrätt för nordiska socialavgifter (prop. 1985/86:12) Förstevice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar. Prot.1985/86:31 8 § Föredrogs 1985/86:4om ändring i lagen om kyrkomötet m.m. (prop. 1985/86:4om vissa patenträttsliga frågor, 1985/86:5om lagstiftning beträffande ideella föreningar och 1985/86:7om vissa frågor beträffande köp av småhus. 31 FÖRSTE VICE TALMANNEN; betänkande 4 samt lagutskottetsbetänkanden 4,5 och 7 kommer att debatteras i tur och ordning. Voteringarnaäger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Först upptas alltsåkonstitutionsutskottets betänkande 4 om ändring i lagen om kyrkomötet m. m. 32 (): I alltför har vi nu diskuteratrelationen mellan och staten. tycker att det är dagsatt åtminstone komma överens om en tidsplan för åtgärder i syfte att ge en fri ställning gentemot staten. Detta har vi framhållit i en motion1984/ 85:1505, där vi begär att regeringen tar initiativ till överläggningarför att nå fram till en sådan överenskommelse. Det är inte rimligt att skall fattagrundläggande beslut om organisation, inte heller attregeringen avgör ekonomiska ramar och tillsätter dess andligaledare, inte heller att statsmakterna i detalj avgör hur många präster somvarje enskild församling skall ha. Nej, det är dags för attsjälv bestämma i dessa frågor. På grund av det nuvarande systemet har kyrkan,enligt min mening, kommit att politiseras alltmer. Inte heller det är någontillfredsställande utveckling. Tvärtom talar det snarare för att det ärangeläget att frigörs från staten och dess politiska struktur. Folkbokföringen bör enligt övertas av statligaorgan, I första hand bör de fiskala uppgifterna avlyftas från kyrkan. Jag vill i detta sammanhang peka på en olägenhet med detnuvarande systemet. Församlingar utgör basen för indelning i bl, a,valdistrikt, I har man infört en samordnad områdesindelning ikommunen. Den utgår från naturliga bostadsområden,. Det gör inte församlingar,eftersom deras gränser är historiska och mycket svåra att ändra, trots att dethar skett stora förändringar när det gäller bostadsområdena. när det i mänga fall gäller att dela upp kommunerna imindre delar och införa lokala organ, t. ex. i form av kommundelsnämnder,stämmer ofta inte gränserna med församlingsgränserna. Om man som folkpartietvill ha direktvalda organ, går detta inte med den här uppdelningen. för attdet är statliga myndigheter som skall ta över. Det här var bara ett praktisktexempel på svårigheter. anser således att nya samtal måste förasmellan staten och om hur kyrkan skall kunna ges den frihet somjag har talat om, utan att de positiva värden som ligger i förhållandet attkyrkan har en rikstäckande verksamhet går förlorade. Jag yrkar alltså bifall till reservation I av BirgitFriggebo och . Jag vill också passa på att tala i en annanfråga som ligger mig varmt om hjärtat, nämligen medlemskapet i svenska kyrkan.Religionsfrihetslagens bestämmelser om medlemskap i strider motregeringsformens portalparagraf. Därför har tvingats införaövergångsbestämmelser enligt vilka bestämmelserna om medlemskap i gäller utan hinder av 2 kap. 2 § regeringsformen. Här finns alltså enklar motsättning, vilket även ordförande konstaterade ien debatt i . Han yttrade;"Övergångsbestämmelserna behövs, här finns annars en motsättning." Vi i tycker att det är självklart att det i endemokrati skall finnas en viljeyttring hos den enskilde om han vill tillhöraett religiöst samfund, en fackförening, ett politiskt parti eller var det nukan vara för organisation. Jag vill avslutningsvis belysa frågan om medlemskap genomatt berätta om min familj. Min före detta man är turkisk medborgare ochmuhammedan. Själv är jag svensk medborgare och medlem i , menpassiv sådan. Vi kom överens om att våra barn själva skulle få bestämma vilkenreligion de skall ha. Men då var det någon annan som bestämde, och långt senarefick vi veta att alla tre är medlemmar i . Däremot kunde de intebli svenska medborgare, eftersom deras far är utländsk medborgare. Först undersenare år-har de kunnat bli svenska medborgare. Det är något märkligt attbarnen, trots att vi ville att de skulle vara svenska medborgare, då inte kundefå svenskt medborgarskap. Däremot blev de mot vår vilja medlemmar av . Jag tycker att det är dags att även ändra på medlemskapet när detgäller . 33NILS (vpk): har ofta att ta ställning tillförändringar på det kyrkliga området. Den avgörande förändringen som rörrelationerna mellan staten och kyrkan låter dock vänta på sig. Det är snarareså, att olika beslut befäster det nuvarande statskyrkosystemet. Frågan om kyrkans skiljande från staten har burits fram avarbetarrörelsen men också haft stöd utanför denna. Det har företagitsutredningar som lagt grund för att skilja kyrkan från staten, men viljan attföreta denna förändring har saknats. För vissa partier spelar tydligenprinciper och program en underordnad roll. Utifrån partiernas principiellaståndpunkter skulle det finnas en riksdagsmajoritet för att lösa frågan, meningen regering har vågat lägga fram förslag härom. har vid upprepadetillfällen avslagit vpk;s motionsyrkanden om kyrkans skiljande från staten.Motiveringarna har skiftat, men oviljan att lösa frågan har demonstrerats. Det kanförtjäna att noteras att partier som kräver lagstiftning mot Prot.1985/86:31 kollektivanslutning tycks anse att den faktiska kollektivanslutningtill kyrkan som sker redan vid födseln är godtagbar. Även om kyrkans skiljande från staten stått till debattunder åtskilliga årtionden kan man kanske säga att frågan fått ökad aktualitetnu. Genom invandringen har olika religioner blivit mer företrädda i vårtsamhälle. Det ter sig alltmer orimligt att en kyrka skall ha en särställning idet svenska samhället. Att skilja kyrkan från staten är angeläget urreligionsfrihetssynpunkt. Varför tvekar ni i andra partier? Vad är det som ytterligare behövs för att vidta dennaåtgärd? Långvariga diskussioner har förts med berördaparter. Motstånd finns visserligen på sina håll, men det kommer det alltid attfinnas. Stödet för tanken har växt, även inom . Detfinns inga skäl att fördröja en lösning av denna fråga längre. bör hos regeringen begära förslag om kyrkansskiljande från staten. Det är innebörden i vpk-reservationen tillkonstitutionsutskottets betänkande. Jag yrkar,fru talman, bifall till reservation nr 2. 34 (): I betänkande nr 4behandlas proposition 165 och den därtill väckta motionen nr 2 av GötheKnutson samt sju motioner som väckts under den allmänna motionstiden. Propositionen innebär bl. a. att en ny myndighet underkyrkomötet inrättas, som får namnet kyrkomötets besvärsnämnd. Denna nämnd färtill uppgift att pröva besvär över beslut av . Ett enigt utskott tillstyrker propositionen, med undantagav att utskottet föreslår ändrad lydelse av 49 § i förslaget till lag omändring i lagen (1982:943) om kyrkomötet. Detta föreslås med anledning avmotion nr 2, som utskottet därmed anser besvarad. Till betänkandet har fogats två reservationer, som bådarör stat-kyrkafrågan, och har redogjort förfolkpartiets resp, vpk:s reservationer, 1 har vi lagt ner stor möda på attdiskutera kyrkans förhållande till staten. En riksdagsmotion 1956 ledde till1958 års utredning om stat och kyrka. Därifrån gick vi till denkyrka-stat-beredning som arbetade under ledning. Därefter följdesamtal mellan företrädare för stat och kyrka, som fick sin slutpunkt, kan mansäga, vid kyrkomöte. Flera förslag fördes fram om enfri eller i vart fall friare kyrka, men inget av förslagen visade sig möjligtatt genomföra. Under hela har många viktiga problem inomkyrkan blivit liggande olösta. Man säg problemen men ville vänta med lösningen av dem till dess att den principiella frågan om förhållandet mellan stat och kyrka var besvarad. kunde inte denna fråga besvaras på ett definiti\t sätt. 1 stället kom man inom partierna liksom inom kyrkan fram till uppfattningen att det dödläge som uppstått måste brytas.