prot · G90926 · 1985-12-31 00:00:00 — Det går inte att vid ett enstaka tillfälle lägga framett förslag och tro att det snabbt skall bli någon förändring, utan det gälleratt ständigt återkomma på alla de sätt som erbjuder. Den motion som jag här talar för har varit uppe tillbehandling . De förslag som jag den gångensökte lägga fram möttes av tre rungande nej från en; fullt uppenbart, illapåläst finansminister. Med jämna mellanrum har det dock kommit påstötningar frånolika håll -från redare, från handelskammare, från länsstyrelse, här iriksdagen och från andra håll. Långsamt går det nu att konstatera att fråganutvecklas i rätt riktning. Det rör sig inte om några jättelika kliv, men vi röross i alla fall åt rätt håU. Vid en frågedebatt utlovade med för att om möjligt uppnå förbättringar. Låt mig häromedelbart skjuta in att frågan naturligtvis kompliceras ytterligare av att tvåländer skall fatta samstämmiga beslut. Diskussionerna med den danska regeringen ledde fram tillnågra mindre lättnader. Sålunda finns det nu möjlighet att köpa snus på Sundet,och det beryktade dansförbudet har upphävts. är det möjligt med vissskattefri proviantering, även om underhållning förekommer ombord. Det är väldetta, som, med bevingade ord, innebär att "ha lagomroligt på ". Det finns emellertid även andra förslag till förändringari finansministerns frågesvar den gången vilka skulle ha inneburit lättnader itobaksförsäljningen. Sådana förslag har helt uteblivit. Det är dessaförändringar som kunde ha inneburit avgörande förbättringar förÖresundstrafiken. Om rederierna fick möjlighet att exempelvis säljaytterligare en ask cigaretter per passagerare eller motsvarande mängd i annantobak, skulle detta odiskutabelt tillföra . Det är enmöjlighet som finns på andra håll i landet. Det bliralltmer uppenbart att pengar behövs till framtida investeringar i 39 Det gällerförmodligen på alla de ställen där trafik bedrivs över , dvs. ibåde , och . Ävenom vi skulle nå fram till ett gemensamt svenskt/danskt beslut omen eller flera fasta sundsförbindelser kommer nya båtar att blioundgängligen nödvändiga. Det är för att möjliggöra sådana som ökad försäljningombord är nödvändig. Attdet nu inte har blivit några lättnader i tobaksförsäljningen skyllerfinansministern helt på , och kanske är detta riktigt. Men samtidigtgäller det, som jag ser det, att visa litet intresse för frågan. Med bästavilja i världen går det inte att påvisa att det, åtminstone tidigare, skulle hafunnits något sådant intresse hos finansministern. Jagvill inte sticka under stol med att det, som jag ser det, varit bättre omskatteutskottet gått ännu något steg längre och uttryckt en mening om vad somför framtiden borde vara en rimlig lösning. Men jag har förståelse för attdetta inte har varit möjligt. Meddet förslag som ligger på vårt bord låter jag mig för dagen nöja. Ett enigtskatteutskott går ett halvt steg längre än man tidigare gjort. Man säger sigförutsätta att "regeringen fortlöpande följer dessa frågor i enlighet medvad utskottet tidigare anfört". Det tidigare anförda är att ärendet skalltas upp i, som man då uttryckte det, lämpligt nordiskt sammanhang. Jag utgårdärför från att finansministern kommer att ta upp förnyade diskussioner iärendet med sin danske kollega. Jaghar för dagen inget yrkande utöver det skatteutskottet föreslår i denna del.Men jag kommer, för att avsluta med det jag började med, att följa frågan medden ihärdighet och den envishet som uppenbarligen är nödvändig iriksdagsarbetet. 31 (); Under åtskilliga år, verkar det som, har samtliga partiervarit överens om att kalla alkoholproblemen för vårt lands största socialaproblem. Det är därför så ofattbart att dessa problem år ut och år in liksomförpassas bort från de stora debattsammanhangen. Detsom kallas största sociala problem finns det inget om iregeringsförklaringen. Den allmänpolitiska debatten skall verkligen hinna bliåtskilliga timmar gammal innan "största sociala problem" tasupp här i kammaren. Antingenmåste väl de politiska partierna rent ut deklarera att alkoholen inte ärSveriges största sociala problem eller, om man håller fast vid påståendet,lyfta fram detta problem i det absolut främsta rummet. Att samma partipolitiskainkonsekvens mellan språkbruk och uppmärksamhet rådde på något annat område änalkoholens är förmodligen helt otänkbart. Nufinns det förstås de som säger och gläds åt att totalkonsumtionen har gått ner,och en del hävdar att det är om utvecklingen skulle förvärras som man är bereddoch har anledning att vidta åtgärder. Detta är minst sagt, herr talman,märkliga och ihåliga resonemang. Totalkonsumtionen kan givetvis gå ner utan attdetta ett dugg förbättrar situationen för de stora grupper och deras omgivningsom sitter fast i alkoholism. Om de alkoholkonsumentersom enbart nyttjar alkohol någon enstaka gång nuoch då minskar sin konsumtion, minskar onekligen totalkonsumtionen . Men de eller kanske av befolkningen som råsuper kan faktiskt öka sinkonsumtion, medan vi politiker i vår trygga och ombonade miljö ordar om atttotalkonsumtionen minskar. Det har skrivits och ordats mycket omnyfattigdomen i . Nog inser vi alla att alkoholen direkt och indirektfinns med för ofantligt många av de familjer och individer som sökersocialhjälp, som fastnat i nyfattigdomen. Naturligtvis inte för alla men somsagt för många många. Likväl är det som om deiina koppling inte får eller skallgöras i resonemangen om nyfattigdomen. Det verkar inte sällan som om något slags fribrev utdelatsför de enorma sociala och ekonomiska skadeverkningar som alkoholen skapar. Vivet ju alla att dör ca 5 000 svenskar en för tidig död på grund avalkohol. Likväl säger man, som jag nämnde tidigare, att vi får vänta och se omdet blir någon dramatisk utveckling som kan kräva ytterligare åtgärder. Vi vet också att alkoholen är den vanligaste dödsorsakenför medelålders män. Vi vet också att mellan 100 och 300 barn föds med gravaskador, ofta mentala, därför att modern drack alkohol under graviditeten. Självfallet är det vår vilja att hejda alkoholkonsumtionenoch alkoholismen därför att vi vill hjälpa människor bort från psykiskt ochsocialt, inte sällan obeskrivligt, lidande. Men alkoholismen har verkligenockså en ekonomisk baksida. Det handlar, som vi vet, om kostnader istorleksordning lika omfattande som budgetunderskottet. Sådana kostnader drasvi med år utan att särdeles mycket våga eller vilja omnämna dem. Det är egentligen märkligt att debattenknappast alls tar upp det enorma tryck som alkoholen utövar på vårdapparaten,för att inte säga den offentliga sektorn. Visst kan man också i detsammanhanget berätta - det har ju skett i så många andra sammanhang - omstarroperationer och höftledsoperationer som inte blir utförda inom rimlig tiddärför att resurser saknas. Det är enligt mitt sätt att se resurser som saknasinte därför att alkoholister på något sätt skall hållas utanför vården utandärför att politiker så oengagerat tar sig an vad de själva kallar Sverigesstörsta sociala problem. 6 000 läkare har skrivit under uppropet om ett treårigtförsök med alkoholransonering. 300 professorer har skrivit under samma upprop.Många andra grupper, kyrkor och samfund har skrivit under. Säg mig någon annanpetition underskriven av 6 000 läkare och 300 medicinprofessorer etc. som skulleha behandlats så styvmoderligt och skapat så Htet debatt! Jag tror inte att detfinns någon. Personligen är jag helt övertygad om att detvore gränslöst värdefullt att få pröva en treårig ransonering. Det finnsfaktiskt också oerhört mycket forskning på det här området som bestyrker attden typen av åtgärder skulle vara positiv för att hjälpa, inte dem somdebatterar och resonerar och funderar över årgångsviner utan de som gårmot en säker död i sitt råsupande. Det borde vara rimligt att de inte kommerbort i debatten. När den problematik som partierna kallar störstasociala problem tas upp neutraliserar på något märkligt sätt ledamöter i ettoch samma parti varandra. Det är mer än beklagligt att den misär som finns ivårt moderna samhälle blir så hanterad i partipoHtiken. Det vore intressant attgöra en Prot,1985/86:26 längrejämförelse med hur vi reagerar när narkotikafrågorna tas upp. Då är gränsernamellan och inom partierna helt andra. Ute i landet möter man väldigt ofta socialdemokrater,moderater, folkpartister, centerpartister och vpk-are som uttalar sig mycketpositivt för ransonering. Jag har också mött åtskilliga riksdagsledamöter somhar uttalat sig positivt och skrivit på listor för ransonering och som finnsmed i organisationer som aktivt driver den här idén om att vi borde få prövaransonering . har det varit valår. Jag vet naturligtvisinte om det är förklaringen till att åtskilliga av de motioner som har väcktsinte tycks vara särskilt intressanta ens för motionärerna själva. Det kannaturligtvis inte jag bedöma, men något märkligt tycker jag som nykomling ändåatt det är. Det finns väldigt många motioner ochreservationer som jag känner djupaste sympati för, men jag skall nöja mig medatt yrka bifall till motion 1984/85:1235 av m, fl. 32 () repHk: En mycket kort kommentar till det senasteanförandet; Jag har svårt att förstå ett inlägg där en representant förcenterpartiet ondgör sig så över innehållet i ett betänkande som hans parti ivarje stavelse har ställt sig bakom, 33 () replik; Jag är djupt imponeradav att tar tillfället i akt att ironisera och göra sig litetlustig över det här med partibeteckning. Jag trodde att han såg allvarligare änså på denna fråga. 34STEN i (m); Jag har tidigare motionerat om attSystembolagets bestämmelse om lägsta ålder för inköp skall överensstämma medbestämmelserna om myndighetsåldern. Att så inte är fallet för närvarandeinnebär att myndiga människor uppenbart blir diskriminerade. Jag kommer attfortsätta med att skriva motioner i denna fråga så länge jag har förmånen atttillhöra denna kammare. Däremot kommer jag infe att begära votering, då jagtror mig vara medveten om vilken åsikt den stora majoriteten av kammarensledamöter har. Enligt mångas uppfattning kännetecknas svenskalkoholpolitik av krångel, brist på konsekvens och bristandeverklighetsförankring. Det finns bestämmelser som verkar ha kommit till, intei första hand för att minska alkoholmissbruket, utan för att göra tillvaron förmånga människor besvärligare än vad som är nödvändigt. När vi skapar lagar och bestämmelser som saknar förankringhos stora grupper får vi acceptera att det blir en dålig efterlevnad. Det kaninte vara en hemlighet, herr talman, mer än för ett fåtal att många människor iSverige har svårigheter att förstå svensk alkohollagstiftning. Dessutom är deten spridd uppfattning att detta fåtal verkar vara koncentrerat tillHelgeandsholmen. Det har sagts förr, och det tål sägas igen, att svenskalkohollagstiftning är unik jämfört med många andra länders som vi i mångaandra sammanhang gärna jämföross med. Skulle ett politiskt parti i nästan alla västländer gå till val medett svenskt alkoholpolitiskt program, skulle ett sådant parti definitivt ha atträkna med att slippa möjligheten till ett politiskt inflytande. Trots vår jämfört med omvärlden unika alkohollagstiftningfinns det inga skäl för oss att säga att vi har lyckats bättre än andra, någotsom vi får bevis på. Genom att t. ex. helt i onödan krångla tillsvenska folkets möjlighet att på ett vettigt sätt umgås med alkohol på lokalhar vi i stället skapat en situation där vi gömmer många alkoholproblem i våraradhus, både på längden och på höjden. Lagstiftning, herr talman, kräver logik och konsekvens föratt människor skall förstå den, något som sannerligen inte alltid är kännetecknandeför svensk alkoholpolitik. Det som jag och säkert många med mig uppfattar somden mest inkonsekventa bestämmelsen är den som förhindrar myndiga människor attköpa alkohol på Systembolaget. I vårt land blir man myndig vid fyllda medallt vad detta innebär i fråga om ansvar. Trots denna myndighetsförklaring ärman förbjuden att ens köpa en flaska vin innan man fyllt . Att mångaupplever denna bestämmelse som förnedrande och diskriminerande borde förvånafler ledamöter av denna kammare än vad som verkar vara fallet. Vilket ansvar lägger vi då på och vilka möjligheter ger vitill dem som fyller , som vi förbjuder samma människor att köpaen flaska lättvin på Systembolaget? Då man fyllt får man efter ett prov, som de flestaefter längre eller klarar, ett körkort för bil. Detta innebär attett stort och tungt ansvar läggs på dessa människor. Men ansvaret att köpa enflaska lättvin på Systembolaget vågar vi inte ge dessa samma människor. Ifall man förfogar över ekonomiska möjligheter kan man vidfyllda skriva på och ingå kvalificerade avtal vilkas sträckning uppåtendast avgörs av den egna ekonomin. Men att köpa en flaska lättvin påSystembolaget för . innan man fyllt strider mot svensk lagstiftning. Det är också möjligt att före uppnådda göravärnplikten och därmed riskera att i ett utsatt läge bli kallad att med mycketavancerade vapen i sin hand försvara sitt land. Att detta innebär ett stortansvar förutsätter jag att alla förstår - dock inte så stort som ansvaret attköpa en flaska lättvin på Systembolaget. Innan man fyllt får man gifta sig och ta ansvaretför egna barn. Jag vet att inget större ansvar kan läggas på en människa änansvaret för de egna barnens uppfostran. Däremot förvägras samma människor attsjälva på Systembolaget köpa en flaska lättvin för att fira det egna bröllopeteller det egna barnets dop. Den som fyllt kan också bli aktuell för dennakammare genom att man då har möjligheten att bli invald i . I ettsådant läge anses man kompetent att medverka vid utformningen av t. ex. våralkoholpolitik. Det sägs ibland att det legitimationskort vi får som ledamöteri denna kammare kan öppna många dörrar. En dörr är dock omöjlig att forcera,nämligen dörren till Systembolaget, innan man fyllt . När man fyllt kan man också bli invald i enlandstings- eller kommunfullmäktigeförsamling. Man kan också erhålla ettuppdrag som 1985/86:26 ledamot ien social nämnd, som beslutar vilka restauranger i kommunen som 13 november1985 skall erhålla tillstånd att sälja alkohol. Man kan alltså hamna i den" situationen att man får avgöra huruvida andra skall sälja vin eller ej,trots att man inte själv får avgöra om man skall handla en flaska lättvin ellerej. Självklartfår en 18-åring i rösta vid allmänna val. Här har vi förutsatt att manefter moget övervägande väljer det parti man anser vara bäst att styra vårtland. Men att välja bland Systembolagets vinsortiment innan man fyllt 20 årstrider mot svensk lagstiftning. Det finns förvisso flera exempel som kan tas fram, men jag tror att dejag visat på är tillräckliga för att de flesta förhoppningsvis borde förstå attlagarna kring användandet av alkohol i många fall saknar konsekvens. Tillsist, herr talman; Förra gången då jag motionerade i denna fråga var det ingeni utskottet som var beredd att stöja min motion. Detta mitt andra försök har nuresulterat i att en partikollega skrivit ett särskilt yttrande till min fördel.Som jag sade inledningsvis kommer jag att fortsätta driva denna fråga, ochnästa gång kanske jag kan förvänta mig en reservation. Vad som kan hända ännulängre fram i tiden kan jag bara spekulera kring, men jag är född optimist. Jag kan bara hoppas och tro att majoriteten i dennakammare framöver kommer att inse att myndiga medborgare skall vara myndiga fulltut - utan undantag. 35 KJELL-ARNEWELIN (fp): All färjetrafik mellan och andra länder måste få arbeta undersamma förutsättningar. Som det nu är tillåter staten vissa färjelinjer attkonkurrera på bättre villkor än andra. Detta är oacceptabelt urmarknadsekonomisk synpunkt. Dessaingrepp riktar sig av någon outgrundlig anledning enbart mot färjelinjer medtrafik från hamnar i , exempelvis , , ,och , till danska hamnar. Den lagstiftning som för närvaranderåder innebär en klar och medveten diskriminering av . Bakom dessa ståndpunkterstår alla folkpartister från . Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.1 (ransonering eller andra restriktioner) Utskottetshemställan bifölls med 266 röster mot 17 för utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall till motion 1984/85:1235 av . 6 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (delmål för alkoholpolitiken) Utskottetshemställan bifölls med 244 röster mot 42 för reservation 1 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 3(utvärdering av alkoholpolitiken och en särskild alkoholkommis- Prot.1985/86:26 sion) Förstbiträddes reservation 2 av och med 42 ~ röstermot 17 för reservation 3 av . 228 ledamöter avstod från ' Härefter bifölls utskottets hemställan med 231 röster mot44 för reservation 2 av och . 14 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 4 (statistikfrågor m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avKjell och - bifölls med acklamation. Mom. 6a (beskattningen av kvalitetsviner) Utskottets hemställan bifölls med 186 röster mot 93 förreservation 5 av m.fl. 9 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1985/86:1Vissa familjerättsliga frågor Utskottets hemställan bifölls. 7 § Anmäldes och bordlades 1985/86:54Rundradiosändningar av finländska televisionsprogram 8 § Anmäldes och bordlades 1985/86:103av . Åsling 1985/86:104av m.fl. 1985 årsredogörelse för de statliga företagen (skr. 1985/86:20) 1985/86:105 av i /86:106 av AnitaBråkenhielm och i lagen (1981:50) med bestämmelser omvissa medel avsedda för injektion (prop. 1985/86:33) Prot.1985/86:26 9 § Meddelande om interpellationer TT , ,, , '. Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1985/86:46 av () till finansministern omändrade regler om arbetsgivaravgifter för idrottsmän: Sedan regeringsrätten i domfastslagit och lämnat anvisningar om skyldighet föridrottsförening att erlägga arbetsgivaravgift för idrottsman som erhållerspelarersättning överstigande halvt basbelopp, /år,har den ekonomiska situationen blivit mycket prekär för rikets elitidrottsföreningar,exempelvis ishockey-, fotbolls-, basket- och handbollsföreningar med spelare ilandslags- och världsklass. Idrottsrörelsen är utan jämförelse störstaorganisation med ca 4 miljoner mer eller mindre aktiva idrottsutövare ochmotionärer samt 200 000-300 000 ideellt arbetande idrottsledare. De flestaidrottsföreningar arbetar under mycket svåra ekonomiska förutsättningar, trotsatt ledare och funktionärer arbetar utan ersättning. För att få en uppfattning om hur en elitidrottsklubb arbetartas här Björklöven i som exempel. Klubben har 2 200 medlemmar, varav 1 600är . på ungdomsverksamhet och har400-500 ungdomar i knatteishockeyutbildning förutom all övrig junior-och ungdomsverksamhet, som pågår året runt. Statliga avgifter i form av reklamskatt och moms påtjänster och försålda varor utgår med . Övriga kostnader är resor ochhallavgifter, som uppgår till närmare 1 milj. kr., vartill kommer kanslikostnaderoch spelaravgifter som uppgår till stora belopp. Den totala omslutningen förverksamheten uppgår enligt budget till nära 7 milj. kr. I budgetenfinns inget utrymme för ytterligare kostnader i form av t. ex.arbetsgivaravgifter, som beräknas till . Björklöven i är en ekonomiskt och administrativtvälskött klubb, som förutsätter att en stor del av verksamheten sköts medideellt arbetande krafter. Trots detta får man vara nöjd om verksamheten gårihop ekonomiskt. De inkomster klubben har att använda sig av kommerhuvudsakligen från matchintäkter, reklam, bingo och lotterier. De nya reglernaom arbetsgivaravgifter på ersättning till elitidrottsmän kommer att bli ettdråpslag mot klubbens elitidrottsverksamhet i första hand och i andra hand motklubbens breddverksamhet bland ungdom. Förhållandet är detsamma, om inte värre,för andra elitidrottsföreningar i . OrnSverige vill ha en elitidrott, som kan hävda sig internationellt, är det nödvändigtatt inte nya pålagor läggs på denna verksamhet, som är en förutsättning för attvi skall få en livskraftig breddidrott med sunda ungdomar som har en sundlivsstil. Med anledning av det anförda vill jag ställa följandefrågor till finansministern: Harfinansministern för avsikt att låta utreda frågan om nya regler föridrottsklubbar m. fl, om erläggande av arbetsgivaravgifter för idrottsmän ochframlägga förslag därom till ? Harfinansministern för avsikt att ge anvisningar om anstånd till idrottsföreningarför inbetalande av arbetsgivaravgifter intill dess frågan har utretts, så atten retroaktiv avgiftsskyldighet ej drabbar föreningarna? 1985/86:47av () till jordbruksministern om jordbrukspolitikensinriktning: Jordbruket utgör en mycketbetydelsefull del i vårt lands näringsliv trots att endast avbefolkningen är direkt sysselsatt i näringen. Förutom produktion av livsmedelhar jordbruket en stor och viktig roll för bl, a, regional balans,sysselsättning, resurshushållning, samhällsekonomi och miljö. Jordbruks- och livsmedelspolitiken måste ha till syfte atti alla lägen trygga försörjningen med livsmedel och andra jordbruksbaseradevaror. Ett decentraliserat jordbruk är därför viktigt ur t, ex,beredskapssynpunkt. har jordbruket genomgått ensnabb förändring som en följd av den jordbrukspolitik som statsmakterna fört.Socialdemokraterna har eftersträvat en långtgående rationalisering. Ingenannan näringsgren torde ha ålagts så hårda krav på rationalisering som justjordbruket. De avsiktliga rationaliseringskraven har lett fram tillallt större jordbruksföretag. Denna utveckling påskyndades kraftigt genom denjordbrukspolitik som bedrevs och . Demindre bruk-ningsenheterna och jordbruksföretagen bedömdes då som orationella,olönsamma och nästan som en belastning på samhällsekonomin. Utgångspunkten för den politik som socialdemokraterna förthar varit en övertro på att stora jordbruksföretag automatiskt leder fram tillbilliga livsmedel för konsumenterna. Utvecklingen under de senaste årtiondenahar emellertid visat att så inte blivit fallet. Konsumenterna har inte fåttbilligare livsmedel. Däremot har det skapat ökad ekonomisk belastning förenskilda jordbrukare. Miljöproblem, stordrift och ökad sårbarhet har följt ispåren. Kraven på stora företag har betytt omfattandeinvesteringar i byggnader och maskiner, vilket inneburit en mycket högskuldsättning för många lantbrukare. Dessa har till följd av jordbruketslönsamhetsproblem en svår ekonomisk situation. Enligt centerpartietsuppfattning måste målsättningen vara att tillförsäkra dem som arbetar ijordbruket i alla delar av landet en med andra jämförbara grupper likvärdigekonomisk och social standard. Så är inte situationen .. Prot,1985/86:26 Strukturrationaliseringen inom jordbruket har ocksåinneburit stora förändringar inom förädlingsindustrin med allt färre antalenheter. Detta i sin tur har medfört långa transportavstånd för mjölk,slaktdjur samt därefter för förädlade produkter. Strukturförändringen inom jordbruket har dessutom bidragittill ökat tryck på arbetsmarknaden, och landsbygdens avfolkning har påskyndats.Därtill kommer de miljökonsekvenser som följer i spåren av nedlagda jordbruk. har ofta varit starkt kritiskt till densnabba strukturrationaliseringen med stora enheter som den socialdemokratiskapolitiken framtvingat. Som exempel kan nämnas att slagit vakt om dets, k, strukturstödet för svin och avgiftssystemet för ägg, vilket haft tilluppgift att begränsa produktionsenheternas storlek. Detta krav har haft starktstöd inom jordbrukets föreningsrörelse. Under slutskedet av årets valrörelse gjorde företrädareför socialdemokraterna vissa uttalanden om jordbruks- och livsmedelspolitiken.Dessa uttalanden stod i klar kontrast till det beslut som riksdagsmajoritetenpå regeringens förslag drev igenom . Vidare presenterade fyrasocialdemokratiska organisationer ett miljömanifest. Av uttalandena ochmiljömanifestet kan man dra slutsatsen att det inom regeringspartiet finns enkraftig opinion mot den förda socialdemokratiska jordbrukspolitiken. har det inletts en ny debatt om jordbruketsvillkor, djurens hälsa, livsmedelskvalitet och stordrift.