prot · G909117 · 1985-12-31 00:00:00 — Det är möjligt att det inte är GunnarHökmark närstående organisationer som gör de största insatserna och att det ärdärför han inte vet om att det redan sker, men mig närstående organisationer -hela den svenska arbetarrörelsen, ungdomar, kvinnor och fackföreningsrörelse -gör redan stora insatser som kompletterar det svenska biståndet när det gälleratt främja den demokratiska utvecklingen i . 66 () replik: inledning med talet omReaganadministrationen är litet svårförståelig. Vad vi moderater har sagt ärju att det finns anledning att ge bistånd till för att främja endemokratisk utveckling. Orsaken till att vi vill ge biståndet denna profil äratt vi är oroade för den utveckling som regimen är inne på. Vi är kritiska motde mycket starka tendenserna till att ständigt försvaga friheten och de resterav demokrati som finns. Vi är oroade för att tidningar censureras, vi är oroadeför att politiska motståndare till sandinistregimen förföljs, vi är oroade föratt sandinisterna i allt fler avseenden likställs med staten. Då är det intressanta: Har inte någontingkrifiskt att säga i detta sammanhang? Hur kommer det sig att hon ser det somsin huvuduppgift att replikera mot kritik av en regim som enligt allainternationella källor för landet på väg mot diktatur? Varför har nisocialdemokrater så svårt att vara kritiska och ställa krav på ? Detär inte så som antyder,att den fråga vi nu diskuterar gäller om vi skall överge eller ej.Vad saken gäller är hur vi skall ge vårt bistånd. För del skall biståndet uppenbarligen gestill regimen och ställas under dess kontroll, så att den därmed kan stärka sittgrepp, medan vi däremot vill öka de insatser som kan föra biståndet in ilandet, in till de många olika, självständiga centra som vi tror måste tillåtasväxa upp för att man skall säkerställa en demokratisk utveckling. Den viktiga frågan att svara på är inte Maj-LisLööws fråga till mig-den tror jag mig ha svarat på nu - utan den är: Varför ärni socialdemokrater så okritiska inför den utveckling som sker , på sammasätt som ni har varit det gentemot den utveckling som skedde i och påCuba? är de de länder som är dömda fill den största ofriheten blandtredje världens länder. Låt inte det ske med ! 67 () replik: Jag vill bara säga - och det har sagts härtidigare - att vi faktiskt inte ger bistånd till regimer, vi ger bistånd tillmänniskor. Och vi har aldrig heller i svensk biståndspolitikundanhållit oss möjligheten att kritisera och ställa krav. hörde tillde länder som kanske högljuddast krävde att man verkligen skulle genomföra deval i som ägde rum . Vad jag replikerar på är att jag inte känner igen denbeskrivning av utvecklingen som gav i inledningen av sittanförande. Vad jag replikerar pä är inte det faktum att ni är med på att vi gerbistånd till utan att ni vill dra ned biståndet i förhållande tillvad både SIDA och regeringen har föreslagit. Dessutom menar jag, att om man verkligen vill främja endemokrafisk utveckling i eller en utveckling enligt något av de andrabiståndsmålen - och då är oroad av utvecklingen - borde inte den logiskaslutsatsen vara att man drar ned på biståndet utan den borde i stället vara ökar sina insatser. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. 68GUNNAR () replik: Jag tycker att det är ganska logiskt att manmarkerar sin uppfattning om vad som sker i ett land där förtrycket av deenskilda människorna ökar. Jag tror att det hade varit lika självklart förMaj-Lis Lööw att reagera på det viset om det hade varit en annan färg på detförtryck som växer sig allt starkare i . Jag tror inte attMaj-Lis Lööw hade velat se att skänkte bistånd till ett land därregimen kontrollerar hur biståndet används som stod under fascistisk ellermilitärdiktatorisk kontroll. Där är vi ense. Det vi är oense om är detfaktum att ni socialdemokrater tenderar att vilja försvara de övergrepp som harskett i och framställer t, ex, det jag sade i mitt tidigare anförandesom överdrifter. Men det är inte vad eller en lång radandra internationella källor säger. Det är inte ens vad ett stort antal av erasocialdemokratiska broderpartier säger - som ibland har närmare kontakter medNicaragua än ni tycks ha. Jag vetatt inte har någon ytterligare replik, men det skulle Internationellt utvecklingssamarbete m. m. vara intressant om någon socialdemokrat ville ge sin synpå det förtryck som växer fram i Nicaragua-om ni anser att det är ursäktligt,om ni anser att man kan bortse från det, om ni verkligen menar att vi inteskall reagera. Ni hade samma atfityd till och ni hade sammaattityd till . är detta länder där människorna i stort sett totaltsaknar hopp om att få en demokratisk utveckling . Ingen kan säga attni genom en enögd biståndspolitik på det viset har gynnat vare sig friheten,freden eller demokratin för dessa länder eller för medborgarna i dem. 69BJÖRN (): Jag skall ta upp frågan om svenskabiståndsinsatser till södra grannland, , Jag är medvetenom att detta är en liten del i den svenska biståndsdebatten, men jag tror attden är principiellt betydelsefull och att den berör trovärdigheten i vårabiståndspolitiska principer, är ett litet centralamerikanskt land som ärhelt utan militär. Man avskaffade sin armé 1948, och man har använt de resursersom på så vis har frigjorts till en betydande satsning på utbildning, sjukvårdoch förebyggande hälsovård. De satsningarna har gett påtagliga resultat. Manhar t, ex. den lägsta spädbarnsdödligheten bland - 17 per 1000 barn. Man har en längre livslängd- ungefär densamma som vi har iindustriländerna, alltså . Man har kunnat pressa nedanalfabetismen till något . - sedan man i bestämdesig för avmilitarisering- har hälsoläget förbättrats radikalt i landet.Förekomsten av och dödligheten i infektionssjukdomar har minskat dramatiskt. Den här utvecklingen kontrasterar starkt mot utvecklingeni andra och mot utvecklingen i grannländer iCentralamerika, t. ex. och . Denna utveckling har kunnatförenas med en fungerande demokrati med val som har ägt rum i full frihet ,med en konsekvent neutralitetspolitik och med en generös flyktingpolitik. CostaRica är alltså ett hoppingivande exempel på utveckling. Nå, kan man ställa sig frågan: Varför tar jag då uppfrågan om bistånd till , när utvecklingen nu tycks ha varit så god idet landet? Förklaringen är att har drabbats svårt ekonomiskt undersenare år, av två olika orsaker. Dels har den politiska krisen i Centralamerikaförsvårat varuutbytet och därmed försämrat möjligheterna att via handelnåstadkomma en ekonomisk utveckling i , dels har den flera gångertidigare här i debatten redovisade ogynnsamma prisutvecklingen för deråvaruexporterande också drabbat , vars export i alltväsentligt består av råvaror. För de länder som är beroende av import avindustriprodukter och export av råvaror kommer denna prisutveckling att slåmycket hårt. Resultatet har blivit en sjunkande tillväxt, en försämradhandelsbalans, en stigande arbetslöshet och mindre resurser för hälsovårdssatsningaröver statsbudgeten. Jag tycker att det hade varit naturligt förutrikesutskottet att när man behandlade min motion knyta an till den härutvecklingen. Jag noterade att det i regeringens proposition beträffanderegionala insatser i sägs:"I ett läge där denna region alltmer präglas av konflikter finns det skäl att stödja strävanden till ökat samarbete mellan länderna på utvecklingsom rådet. Insatser som främjar de biståndspolitiska målen bör kunna komma ifråga för stöd från anslagsposten Regionala insatser." Det tycker jag låterbra, och jag anknöt i min motion till detta och föreslog en något ökadmedelsanvisning från sida. Jag menar att faller mycket väl in ibeskrivningen av vad man skall satsa på med hänsyn till de biståndspolitiskamålen, har ju anslutit sig till den s. k, Contadoraplanen för enfredlig lösning av konflikter i , som ju också stödjer,och i vilken skulle innefattas en gränsövervakning för att förhindra deintermezzon som förekommer på gränsen mellan och , I utrikesutskottets betänkande finns ett avsnitt omdemokratimålet bland de biständspolitiska målen, där man särskilt framhålleratt det humanitära biståndet i bl, a, i stor omfattning är ettstöd till skyddet av mänskliga rättigheter och till strävandena att skapaförutsättningar för en samhällsutveckling i demokratisk riktning, är ett demokratiskt land - ett av de fåverkligt demokratiska länderna i , Det är ett land som verkar förfred och för samarbete i den centralamerikanska regionen. Det är ett land sompå ett rätt imponerande sätt har lyckats upprätthålla sitt oberoende och sinneutrala status trots de pågående oroligheterna i och trotsläget i grannlandet , Och det är som sagt ett land som har drabbatsav en påtaglig ekonomisk nedgång. Vad vore då naturligare än att ge ett svenskt bistånd tilldetta land, med hänsyn fill de biståndspolitiska principer vi har? Om vi menarallvar med vår internationella solidaritet och vår uttalade ambition att hjälpademokratiska och fredsälskande stater, så borde väl vara ettnaturligt mål för dessa insatser. Jag kan väl också lägga till - eftersom jag har lyssnattill några moderata talares mångordiga inlägg om den stora faran i för mycketbistånd till - att väl kunde stödja biståndet till ettdemokrafiskt u-land i den här regionen, som . Tyvärr har utrikesutskottet i ett kort och oengageratavsnitt sågat av förslaget. Man gör en hänvisning fill BITS, och det är ju gottoch väl. Men man har inte gjort något försök att knyta an till debatten om attgenom biståndsinsatser främja en demokratisk utveckling i just denna region. Det finns ett rätt omfattande program för vaccination avbarn i , Det programmet kan inte fullföljas av bristpå medel. Borde inte vi i - med hänsyn till våra biståndspolitiskaprinciper - kunna satsa några tiotal miljoner av en biståndsbudget på närmare 9miljarder för att hjälpa att fullfölja sitt vaccinationsprogrambland barn? Jag vill uttrycka förhoppningen att regeringen inom ramenför de anslagsmedel som finns för humanitära insatser i ochregionala insatser i kommer att finna möjlighet att ge sådantstöd till . Internationelh utvecklingssamarbete m. m. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. 70VIOLA FURUBJELKE (s): Arbetsfördelningen inom vårt utskott innebäratt jag kommer att uppehålla mig vid utvecklingssamarbetet beträffande miljö,markvård och energi. Flera av talarna har haft synpunkter på detta ämne, ochbiståndsministern kommenterade inledningsvis en del av dessa. Jag skall i detföljande ytterligare motivera vårt ställningstagande och därigenom ocksåbesvara de frågor som senare ställts, I föreliggande betänkande behandlas några borgerligamotioner med anknytning till ämnet. Såväl som ochfolkpartiet vill ha ett särskilt anslag i biståndsbudgeten, benämnt Miljö,markvård och energi. Bakgrunden är att en sådan anslagspost infördes under denborgerliga regeringstiden men togs bort efter regeringsskiftet . I dagtillgodoses i stället miljö, markvård och energiutveckling genom flera olikaanslag men främst inom landramarna. Insatserna har totalt sett ökat avsevärt,och miljöfrågorna har givits hög prioritet i biståndet. Det är inte heller i första hand ambitionsnivån utanformen för det miljöinriktade biståndet som kritiseras. Medan de borgerliga partierna föredrar ettlandövergripande ämnesinriktat bistånd, är det vår mening attförutsättningarna för ett framgångsrikt miljö- och markvårdsarbete finns inomlandramarna. Denna uppfattning har sin grund i insikten att markförstöring ochefterföljande ökenutbredning ofta bottnar i olösta utvecklingsproblem. Problemen hänger alltså ihop och förstärker varandra.Fattigdom, underutveckling och befolkningsökning ger uppodling av olämpligmark med dåliga jordbruksmetoder, Skogsskövling och överetablering ger ökandeerosion. förstörs omkring sex miljoner hektar åkerjordgenom erosion. Det är dubbelt så mycket som all åker i ,Markförstöringen och ökenspridningen börjar oftast med att skogen huggs ner.När skogarna försvinner blir den övriga vegetationen känsligare. Storaboskapshjordar betar av gräs och små buskar och trampar sönder det tunnavegetationstäcket. Myllan förs bort med vind och regnvatten. De kraftigaregnen gräver djupa raviner. Och där berggrunden blottats kan inget växalängre. När växtligheten försvinner sjunker grundvattnet, jordenblir torrare, luftfuktigheten minskar och öknarna breder ut sig. För den snabbtökande befolkningen minskar nu försörjningsmöjligheterna. Att förlorarna idenna omöjliga situation är de allra fattigaste människorna är inte svårt attförstå. Ur denmoderata partimofionen U218 citerar jag: "I flertalet utövar en växande befolkningett hårt tryck på den naturliga miljön. De fattiga människorna kokar sin mat,värmer och lyser upp sina bostäder med brännved. Detta resulterar i att skogenhuggs ned över allt större arealer," Ja, detta är sant - men det är bara halva sanningen. Vadsom inte står i motion är att ungefär hälften av u-ländernasårliga skogsminskning beror på kommersiella aktiviteter, såsom plantager,storskalig boskapsuppfödning, jakt på ädla träslag och basråvaror för läkemedeloch kemisk industri. Menalltnog: Ungefär hälften av skogsminskningen kan tillskrivas männi- skornasfattigdom, och därav måste man dra slutsatsen att rationellt miljövårdsarbete iu-länderna måste samordnas med insatser för att förändra de fattigamänniskornas livsbetingelser. Ytterst är det en fråga om att utvecklalandsbygden så att fattigdom och underutveckling kan brytas. För att dettaskall lyckas krävs att mottagariandets speciella förutsättningar -ekonomiska,kulturella, religiösa, politiska osv. - är väl kända. Då kan insatsernaanpassas till dessa. Det är just därför att beroendeförhållandena mellan olikafaktorer är så starka som landprogrammeringsprincipen bör gälla också förbistånd inom områdena miljö, markvård och energi. Det är således inom landramarna somtyngdpunkten i det svenska stödet har lagts. Men miljö-, markvårds- ochenergiproblem måste enligt vår mening angripas från flera håll. Därför harockså inom anslagsposten Försöksverksamhet och metodutveckling anslagits drygt50 miljoner för miljö, markvård och energi. Härigenom skall ges utrymme förexperiment och försöksverksamhet som normalt inte kan rymmas inom särskildalandprogram. Medlen skall användas till fortsatt stöd till ännu inte avslutadeinsatser inom markvårds- och byskogsprogram. En inventering av naturresurser i Sahelområdet skall skemed hjälp av satelliter. Inom energiområdet kommer verksamheten att inriktas påenergianalys och energiplanering, energihushållning och teknikutveckling.U-länderna behöver billig energi frän i första hand alternativa energikällor. Under bl, a, posten Försöksverksamhet och metodutvecklingåterfinns alltså ett sådant ämnesinriktat bistånd som de borgerligareservationerna handlar om. För att ytteriigare betona hur hög prioritet miljöfrågornahar inom vårt parti tillkännagav regeringen i en skrivelse om forskning rörandeskog och miljö att skall initiera ett långsikfigt forskningsprogram föratt dokumentera och analysera avskognings- och ökenutbredningsproblem i ettglobalt perspektiv samt föreslå ett handlingsprogram för att lösa problemen.Frän detta program kommer att anslås 100 miljoner föru-landsdelen, att administreras av styrelsen för u-landsforskning (SAREC). Vi har också den uppfattningen att katastrofbistånd kanoch bör användas för långsiktigt utvecklingsarbete med inriktning på attangripa katastrofernas mer djupgående orsaker, bl. a. genom ökade insatser inommark, skogsvård och vattenförsörjning på landsbygden. Slutligen ger Sverigeockså via FN-organisationer ett omfattande multilateralt bistånd till miljö ochmarkvård. Som jag här har försökt beskriva ärinsatserna inom miljö, markvård och energi fördelade över flera anslag ibiståndsbudgeten. Sammantaget är det ett omfattande utvecklingssamarbete påbred front som kännetecknar det svenska biståndet. Med den här modellen kan viockså skönja utvecklingstrender som inger hopp för framtiden. Mot denna bakgrund yrkar jag avslag på reservationerna46-49 och bifall till utskottets hemställan. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Internationelh utvecklingssamarbete m. m. 71STEN () replik: Jag kan i stort instämma i , men jag vill ge några kommentarer till hennes synpunkter på anslagetför miljö-och markvård, som vi moderater vill återinföra. säger att detta område bäst tillgodosesgenom att medel anslås via landramarna till programländer. Men är det verkligenså? Vi kan se på ett land som . Där finns ett stort behov av miljö- ochmarkvård, och där har det svenska miljö- och markvårdsprogrammet verkligen haftframgång. Men trots det är anslaget till landramen avseende fögautnyttjat. 15 milj. kr. blev över /80 och 37 miljoner åretdärpå. blev 65, 95 resp. 128 milj. kr. över, och 1984/85 är105 milj. kr. outnyttjade av ett totalanslag på 115 milj. kr. Med andra ord:Här finns pengar, men de sätts inte in på rätt sätt. Vi vill föra över miljö- och markvårdsresurserna till ettsärskilt konto för att man koncentrerat skall kunna ägna sig åt dessa frågor.Vi anser nämligen att miljö- och markvårdsproblemen är alltför omfattande föratt kunna lösas inom ramen för intresset för ett enskilt land. Det rör sig härom gränsöverskridande problem, dvs, problem av regionalt och globalt slag. Föratt lösa dessa krävs en samordnad internationell forskning. Det behövsinternationella konvenfioner, det behövs en total samsyn och det behövsspecialisering på olika fält. Med en sådan koncentration av insatserna kan manföra ner erfarenheterna på den nivå som problemen inom de enskilda ländernakräver. Kontot för mark- och miljövård och energi är nödvändigt i ettframtidsprogram för vårt bistånd. 72VIOLA FURUBJELKE (s) replik: Vi är av den uppfattningen att man inte kanlösa miljö- och markvårdsproblemen, om man inte löser de fattigamänniskornas problem och förändrar deras livsbetingelser. Det ärberoendeförhållandena som gör att vi förordar ett bistånd i huvudsak inom ramenför landprogrammen. Beträffande är det kanske så att man intetillvaratagit biståndet i full utsträckning, men generellt måste det varabättre med bistånd genom landprogrammen för de länder där man känner till vilkaförhållanden som utgör villkoren för människornas vardag, vilket ökarförutsättningarna för att man skall lyckas med att lösa problemen inom miljö-och markvården, 73 () replik: Vi kan vara eniga om att insatserna skallinriktas mot att hjälpa de fattigaste människorna och lösa deras problem. Mende fatfiga människorna har inte kunskapen om orsakerna till att markenförstörs, att deras år degenereras. De är ovetande om hur desjälva bidrar till denna förödelse. Problemen måste därför lösas på en annannivå. Det är just genom en koncentrerad insats, där man genom forskning ochinternationell samverkan kommer fram till en metodik för att lösa problemen,som man når fram till de fattigaste människorna. 74VIOLA FURUBJELKE (s) replik: Jag tycker att är en argumentation/ör landprogrammeringsprincipen just av detskälet att man måste förändra de fattiga människornas livsbetingelser, StenSture Paterson säger ju att människorna i de fattiga länderna inte förstårvarför och i vilket sammanhang de kommer in i miljöförstöringen. Hur skall manlättare kunna lösa de problemen och få människornas medverkan, om man görinsatserna på ett högre plan, i ett multilateralt perspektiv? Jag tror att detlilla perspektivet, landperspekfivet, är det där man kan lyckas i sädana härfrågor. Internationelh utvecklingssamarbete m. m. Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik, 75 (): har utgjort ett av Sverigesprogramländer och har mottagit ansenliga summor inom ramen förtekniskt samarbete och kulturellt utbyte. är det land som tar emot detstörsta bidraget för tekniskt samarbete - förra året 16,5 milj. kr. Där biståndet gäller programländer, som behandlas vart försig i samband med anslagen, kommer naturligtvis de övergripande målen förbiståndet in i diskussionen. Där ett land mer anonymt sä att säga döljer sigunder samlingsrubriken u-landspolitiska insatser händer detta mindreofta. Det svenska biståndet skall enligt målbeskrivningen bidrafill resurstillväxt, ekonomisk och social utjämning, ekonomisk och politisksjälvständighet samt demokratisk utveckling i mottagarländerna. Öppen debattoch kritisk granskning av resp. regeringsmakt skall stärka de demokratiskakrafterna i ett mottagarland som brister i känslan för demokrati. Ett vikigtled i ansträngningarna är att stärka respekten för det fria ordet och förmänskliga rättigheter i övrigt. anordnades det i av organisationenInternationale de la Resistance en tribunal gällande de mänskliga rättigheternapå , i vilken jag deltog. En "jury" hade kallats, bestående avpolifiker och kulturpersonligheter som var väl informerade om den politiskasituationen på och om de politiska fångarnas utsatthet. Under dessa dagaravgavs vittnesmål av 12 f. d. fångar, av vilka sex suttit i hårdakubanska fängelser, fyra och de två övriga tre resp. . Några hadefrigivits så sent som . Ingen i juryn, som leddes av den franskaPenklubbens välrenommerade ordförande, , eller i detkvalificerade auditoriet kunde ifrågasätta sanningshalten i de skakandevittnesmålen, Alla vittnena hade utsatts för tortyr, vilken lämnat synbaraspår. Benproteser, avhuggna fingrar, ärr och röntgenbilder vittnade omexempellös grymhet. Samtliga hade dock lidit mer av den psykiska tortyren, avmånader och år i isoleringsceller avskurna från yttre kontakter. Flera vittnadeom hur medfångar hade dödats, och en lista på försvunna fångar presenteradeslikaså - alla med namn och foto. Jag har också med mig hem en lista på 32 politiska fångar,som dömts till mellan 20 och 45 års fängelse förkontrarevolutionära åsikter. Det är för dessa fångar som kommittéer förmänskliga rättigheter i 7 protokoll 1985/86:117-118 Internationellt utvecklingssamarbete m. m. mångademokratiska länder arbetar, men det betyder inte att det inte finns många fleråsiktsfångar med kortare strafftid. Uppgifterna om antalet varierar. Genom attCuba notoriskt vägrar att släppa in har omvärlden svårtatt bilda sig en korrekt uppfattning, I sinom tid kommer vår regering att få den resolution somtribunalens jury antog. Inom parentes kan jag tillägga att vittnesmål om exportav kubanska förhörs- och förtryckarmetoder till avgavs avnicaraguanska flyktingar, har som gäster tagit emot fleradelegationer från , Såväl som nuvarande statsministern och förreutrikesministern har försäkrat att det förs en dialog beträffandetillämpningen av de mänskliga rättigheterna på . Det är en tyst dialog sominte uppmärksammats mycket. Tvärtom har jag i kunnat konstatera att dekubanska myndigheterna ingalunda har uppfattningen att på något sättskulle inta en kritisk hållning till tolkning av mänskliga rättigheter. Eftersom genom handel, tekniskt bistånd ochkulturellt samarbete ger regim legitimitet internationellt sett ochdessutom har avlåtit en stående inbjudan till att besöka oss,skulle en påverkan inom ramen för de biståndspolitiska målen vara i hög gradönskvärd. De från utsända kulturambassadörerna och deras värdar driver istället en effekfiv propaganda för och dess samhällssystem. Det är klartatt man genom att plocka ut positiva utvecklingstendenser och utelämna de mörkasidorna kan teckna en ofullständig och därmed falskt positiv bild av entotalitär regim. Vad beträffar det tekniska biståndet kan det ytligt settverka bra eller åtminstone harmlöst, men dess konsekvens är indirekt bl. a.ökade möjligheter för att hålla trupper i - någonting som BirgerHagård har behandlat mer utförligt . Allt biståndssamarbete börkunna erbjuda tillfällen till politiska och diplomatiska påtryckningar i syfteatt främja mänskliga rättigheter. Det är oförlåtligt om inte dessa tillfällentas till vara i det svensk-kubanska tekniska samarbetet. 76ANITA (): Det är i är .