prot · G909138 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:138 13 § Svar på interpellationerna 1985/86:173 och 199(delvis) om exporten av kärnkraftsutrustning (forts, från prot, 137) Det svar som jag skulle vilja lämna gällerOlof , som tycker att jag inte svarar rakt pä hans fråga. Jag villsäga att det inte är utan skäl. När det gäller en viss aspekt på exportentycker jag att det genom olyckan i Tjernobyl har tillkommit omständigheter somger anledning till eftertanke. Det grundläggande är att export är tillåten. Det är enfråga som har behandlats av vid åtskilliga tillfällen, senast när dennya kärntekniklagen beslutades här i kammaren . Frågan har förövrigt behandlats även därefter, i anslutning till budgetpropositioner ochmotioner. På den punkten har vi alltså en majoritet i som anser attexport skall vara tillåten men omgärdad med stränga regler vad gäller riskernaför missbruk och kärnvapenspridning. Jag vill säga att vi tillämpar den skärptalagstiftningen mycket strikt. Vi har också sagt nej i enskilda fall, liksom vifaktiskt inte lämnat saker och ting åt vare sig turen eller slumpen - det villjag säga till -utan det har förekommit underhandsbesked tillindustrin om lämpligheten eller olämpligheten av det ena och det andra. Men det som tillkommit och som jag tycker att vi måstefundera över är att man i debatten tagit upp frågan om man inte på motsvarandesätt som när det gäller risk för kärnvapenspridning borde pröva ocksåsäkerhetsfrågorna. Det är ingen alldeles enkel sak att ta ställning till, ochjag tycker att vi kan unna oss att resonera och fundera över även detta. Därför var mitt svar utformat som det var. Anf.74 (); Varför både jag och andra är intresserade av enprecisering från när det gäller export av kärnkraftverk är attdet på s. 246 i propositionen om riktlinjer för energipohtiken står: "Vid utförsel till kärnvapenstaterna måste garantierföreligga för fredlig användning av det som levereras och lAEA-kontroll av attdessa garantier uppfylls. Därutöver sker i varje utförselärende enallmänpolitisk prövning." Det är denna prövning som är intressant. Man gör inte baraen säkerhetsbedömning utan också en allmänpolitisk prövning. 1985/86:138 ganska mycket. Därför måste det egentligen vara ganska svårt att förutse om regeringen tillåter export eller ej avkärnkraftverk. Jaghar deklarerat att jag är positiv till den inställning som regeringen hittillshar visat, eftersom jag är helt övertygad om att kärnkraften har kommit för attstanna framåt. Då är det väl bara bra att utvecklarsina exportmöjligheter, för det betyder ju att vi ökar våra kunskaperom kärnkraftsproduktion och därigenom kan öka säkerheten. Det är mycket viktigtatt vi får behålla experterna när det gäller kärnkraftsproduktionen. Detär en realistisk hållning som regeringen har. Men man vet ju aldrig hurregeringen kommer att agera i varje enskilt fall. Nunämnde att satsen att man skall göra det omöjliga möjligt skalltillskrivas . Även regeringen kan mycket väl göra det till sittmotto att försöka göra det omöjliga möjligt. Inom moderata samlingspartiet harvi haft det . Man kan faktiskt gå ännu längre tillbaka i tiden. Det slogmig nämligen att kineserna har ett mycket gammalt ordspråk: 'Ingenting äromöjligt för den som obändigt vill." Dethänger givetvis på viljan om man väljer att vara realistisk och om man väljeratt ta till vara den kompetens som ändå finns inom landet när det gällerkärnkraftsproduktion. Visserligen började vi inte med att välja på så sätt, mentack vare vår höga tekniska nivå och vårt höga tekniska kunnande har vi lyckatsskapa en mycket hög säkerhet, även om kärnkraften aldrig kan bli helt säker. Överläggningenvar härmed avslutad. 14§ Svar på interpellation 1985/86:170 om energibeskattningen har i en interpellation ställt fem frågor omenergibeskattningen till mig. Enfråga avser vilka omedelbara åtgärder som jag är beredd att vidta för atteUminera de konkurrensnackdelar som, enligt , regeringensförslag till höjda energiskatter skulle innebära för svensk energitungindustri. Regeringensförslag om bl. a. höjda energiskatter (prop, 1985/86:140) behandlas förnärvarande av . I propositionen anges att regeringen efter riksdagensbehandling av frågan avser att se över besluten för de företag som harnedsättning av energiskatt, I det sammanhanget kan bl. a, konkurrenssituationenför energitunga industriföretag beaktas. Deövriga frågorna avser vilka nackdelar som enligt min uppfattning finns med nuvarande energiskattesystem, vilka långsiktiga förändringar jag kan tänka mig för att åstadkomma internafionell konkurrensneutralitet på energiområdet, vilka fördelar som ett mervärdeskattesystem kan ha ur industri- och energipolitisk synvinkel samt slutligen om jag är beredd att filisätta en utredning med uppgift att se över energiskattesystemet och pröva " frågan om mervärdebeskattning av energi. Den nuvarande ordningen med differentierade punktskatterpå energi innebär att energibeskattningen kan utnyttjas som ett styrmedel föratt nå de energipolitiska målen. Tillsammans med andra åtgärder harenergiskattesystemet bidragit till energihushållning, minskat oljeberoende ocheffektivare energianvändning. Inte minst har industrin genom energisnålaretillverkningsprocesser, värmeåtervinning m, m. kunnat reducera sina kostnaderför energi. För energitunga företag finns, med hänsyn till den konkurrenssituationsom många av dessa företag befinner sig i, även möjlighet till nedsättning avenergiskatten. En mervärdebeskattning av energi skulle innebära attenergiskatternas nuvarande roll som energipolitiska styrmedel begränsas. Förnågra år sedan föreslog energiskattekommittén att energi skulle beskattas meden kombination av mervärdeskatt och särskild styrskatt, I likhet med flertaletremissinstanser ansåg regeringen och att det föreslagna systemetinnebar stora nackdelar och att differentierade punktskatter var att föredra. Regeringens energipolitik har i allt väsentligt lyckatsbra. Vi upplever nu t. o, m. att vissa energipolitiska mål uppnås snabbare änväntat, och det har varit möjligt att anpassa statens insatser till dennautveckling sä att utgifterna för energipolitiska åtgärder kunnat minskas. Detär givetvis viktigt att regeringen bibehåller möjligheterna att effektivt styrautvecklingen på energiområdet. Mot bakgrund av att omfattningen av olikabidragssystem nu minskar kan energibeskattningens roll som generellt energipolitisktstyrmedel få ökad betydelse. Regeringen följer fortlöpande energibeskattningenseffekter i olika avseenden, I den delvis nya situation som har uppkommit,främst genom de kraftigt sänkta oljepriserna, bör en samlad översyn avenergibeskattningens utformning genomföras. Denna uppfattning har ävenframförts av näringsutskott och skatteutskott. 76 PER-RICHARDMOLEN (m); Jag vill tacka energiminister svaret. Det är värt att notera från interpellationssvaret att varken jageller regeringen är speciellt nöjd med den nuvarande utformningen av detsvenska energiskattesystemet. Redan i den proposition som ännu intehar behandlat har regeringen sagt att den efter riksdagsbehandlingen skall seöver hur de nya energiskatterna påverkar vissa företag ochkonkurrenssituationen för energitunga industriföretag. Vad man i och för sig, herr talman, kan tycka någonting omär om det inte hade varit önskvärt att göra denna analys, innan man lägger enproposition på bord. Först kommer ett dåligt och brådstörtatförslag. Därefter öppnas dörren för ett dispenssystem under en inte specielltdefinierad övergångstid. Var finns här det långsiktiga handlande som företagenbehöver för att agera rationellt? Energiskatterna har, som man kunnat se under de senareåren, blivit en skattekälla bland många andra. Det är inte energipolitiska utanmer finanspolitiska motiv som dikterat utformningen av det framlagda energiskatteförslaget.Näringslivet är på energiområdet en mjölkko när det gäller att ta in skatter.Varför, kan man fråga sig. Är det därför att vi internationellt Prot.1985/86:138 har låga priser på vår energi, speciellt elenergi? 12 maj1986 Regeringen understryker på mångaställen i kompletteringspropositionen Om regeringens förslag om visst samgående på oljeområdet, m. m. frånfinansdepartementet att det är angeläget att öka konkurrenskraften för svenskaexportföretag, och man är speciellt orolig när det gäller löneutvecklingen.Samtidigt drar man sig inte för att höja energiskatterna, och det har ju precissamma inverkan som en lönehöjning. Det rimmar alltså litet illa och verkar intespeciellt konsekvent. Att höja energiskatterna försämrar konkurrenskraften. I övergår man nu till ett mervärdeskattesystem påenergiområdet. Där förbättras konkurrenssituationen speciellt för deenergitunga företagen. Speciellt är det massaindustrin där som gynnas. Denindustrin kommer alltså att få fördelar i förhållande till den svenska, sominte på samma sätt har möjlighet att lyfta av energiskatterna. I har manredan detta system liksom i mänga andra . I dagens ekonomiska och konjunkturpolitiska situation voredet motiverat, tycker jag, att reformera energibeskattningen i en riktning somstöder industrins konkurrensförutsättningar med en övergång till ettbeskattningssystem som ökar enhetligheten i energibeskattningen och förbättrarindustriföretagens verksamhetsmöjligheter, som det stävjar ökningenav hushällens köpkraft. Det tycker jag är en åtgärd som i konjunkturpolitiskträtt ögonblick stimulerar produktionen och sysselsättningen och påverkar denekonomiska politiken i gynnsam riktning. Eftersom olja nu har blivit billigareorsakar en övergång just nu till ett mervärdeskattesystem inga väsentligastegringar av konsumentpriserna. Det är därför nu som vi har tillfälle attövergå till det mervärdeskattesystem på energiområdet som finns inom EG och endel andra länder. Dröjer vi, eller tvekar vi, kommer vi, herr talman, att blifast i ett dispenssystem som varken jag eller tycker är bra -eller hur? Jag noterar i slutet av svaret att man från regeringenssida skall göra en samlad översyn, och jag vet efter alla de turer vi har haftinte minst i näringsutskottet att en utredning kommer till stånd. Vi fär hoppasatt regeringen, när den formulerar sina direktiv, kommer att låta dennautredning få omfatta även en mervärdeskatt på energiområdet. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellationerna 1985/86:169 och 189 omregeringens förslag om visst samgående på oljeområdet, m. m. har ställt ett antal frågortill industriministern om underlag för bedömning av regeringenspropositioner. Eftersom frågorna främst rör regeringens proposition 1985/86:139om vissa oljebolagsfrågor, ankommer det på mig som ansvarig för energifrågornaatt besvara interpellationen. Vidare har ställt frågor till mig angåendestatens engagemang 108 i prospektering efter och utvinningav olja och naturgas. Jag besvararinterpeilanternas frågor i ett sammanhang, Per-RichardMoléns första fråga rör beslutsunderlag. Självfallet anser jag attriksdagen skall ha tillräckligt underlag för sina beslut. Normalt utgörs dettaav propositioner och det ytterligare underlag som framkommer vidutskottsberedningen av regeringens förslag, I samband med utskottsberedningenär regeringen för sin del, som vet, alltid beredd att förseutskotten med det underlag som regeringen förfogar över. Närdet gäller övriga frågor anser jag att propositionen omvissa oljebolagsfrågor - även med beaktande av att tidigare beviljatmedel till () -ger ett relevant beslutsunderlag. Jag villframhålla att jag ser ifrågavarande proposition som ett led i genomförandet avde oljepolitiska riktlinjer som godkände . Regeringen fickvid detta tillfälle bl. a. bemyndigande att avyttra statens aktier iSP eller vidta åtgärder för att minska statens andel i bolaget. I den nuaktuella propositionen har jag redogjort för vilka kriterier och krav frånstatens sida som gällt för samgående mellan . Jag har ocksåöversiktligt redogjort för de avtal som reglerar berörda företagsmellanhavanden. Av konkurrensskäl har, som säkert inser, detinte varit möjligt att till propositionen foga ingångna avtal. Detta materialhar däremot under hand ställts till näringsutskottets förfogande. Jaggår nu över till frågor. De två första gäller utnyttjandet av des, k, särskilda bidragen för prospektering efter olja och naturgas, Ipropositionen om vissa oljebolagsfrågor, som ligger på bord,hemställer regeringen om bemyndigande att ändra föreskrifterna förde särskilda bidragen så att de kan utnyttjas av bolag inom OKP-koncernen.Beträffande återbetalning av bidrag gäller att bidrag skallåterbetalas om ett projekt överläts till externa intressenter.Återbetalningsskyldighet föreligger däremot inte om ersättningen för överlåtelseuppnår högst nedlagda kostnader och ersättningen används i annatprospekteringsprojekt. Om vinst uppkommer vid utvinning eller vid överlåtelseskall två tredjedelar av vinsten tillfalla staten. Syftet med den nyafinansieringsordningen på prospekteringsområdet, som tog beslut omvåren 1984, var bl, a. att möjliggöra en överbryggning till egenfinan-sieringav prospekteringsinsatser. Om regeringen efter en rimligöverbryggningsperiod finner att utbetalda bidrag inte använts för avsettändamål, kan frågan om återbetalning aktualiseras. På sista frågavill jag säga att regeringen inte avser att förhindra att OKP/SPE fullföljerSP-koncernens åtaganden i , Det statliga garantiåtagandet liggerfast. Omregeringens förslag om visst samgående på oljeområdet, rn. 78 PER-RICHARDMOLÉN (m): Jag vill tacka energiminister för också det här svaret. Menjag kan inte göra henne helt glad. Inledningsvis vill jag konstatera att ävenom svaret beskriver en sak, så blir inte propositionen så mycket bättre av det.Det här är en dålig proposition. Den är tämligen innehållslös. Omenergiministern och jag skulle teckna aktier i det här bolaget - och hade Prot.1985/86:138 möjlighet till det - sä tror jag inte att någon av oss skulle varaspeciellt nöjd med att göra de egnaprivatekonomiska bedömningarna utifrån det doku- Om regeringens förslag om visst samgående på oljeområdet, m. m. ment somenergidepartementet vid det här tillfället har åstadkommit. hänvisar till ett material som vi inäringsutskottet har tillgång till, och det är helt riktigt. Men SP, SvenskaPetroleum, är ett statligt bolag som har fått hundratalsmiljoner kronor av skattebetalarnas pengar. Därför finns det all anledning attlitet mera ingående redovisa förhållandena i en offentlig debatt. Men hur skallvi, , kunna föra en offentlig debatt i en fråga som denna - detrör sig ju här om mycket pengar - om materialet inte redovisas i propositionen?Man har mer eller mindre hemligstämplat materialet. Det är mycket i detta sammanhang som är egendomligt. Trenya bolag gär in som ägare, enligt propositionen, med i stort sett sammavärden. Det enda bolag som går in med riktiga värden och som man kan bedöma ipropositionen är , det finska oljebolaget. Av det material som man kan tadel av framgår att SP;s värdering i sig är mycket väl beskriven. Däremot sägsdet mycket litet om OK. Om det är någonting som energiministern borde varaangelägen om att redovisa och klarlägga, är det just kopplingen mellan OK ochstaten, OK kopplas ju ändå i den allmänna debatten i rätt stor utsträckningihop med den s, k, rörelsen. Det gör att man ställer ytterligare krav i dettasammanhang. Om man mera från ekonomens synvinkel ser på detta, finner man attsjälva varulagervärderingen är lustig. I vanliga fall brukar man vid envarulagervärdering värdera lagret antingen till anskaffningsvärdet eller ocksåtill återanskaffningsvärdet. Men här tar man fasta på det lägsta avanskaffningsvärdet och nettoförsäljningsvärdet. Som en följd av nedgången i oljepriserna under de gångnamånaderna är det återanskaffningsvärdet, inte nettoförsäljningsvärdet elleranskaffningsvärdet, som är lägst. Det innebär att det nya bolaget gär in somägare med ett varulager frän OK som kommer att vara övervärderat, SP - detstatliga bolaget - skriver ned sitt aktiekapital från 275 milj, kr, till 150milj, kr. Man kan fråga: Varför gör man det? Är det för att bereda väg för majoritetsägan-defrån OK:s sida? Dessa frågor bör allmänheten kunna få ett svar pä. Det nya bolaget skall ha ett alldeles specielltprivilegium, nämligen att leverera oljeprodukter till OK-föreningar. Hur skallprissättningen ske? Hur kommer konkurrensinslaget ur statens synvinkel sett attkunna påverka ekonomin? Det är ju vi svenska medborgare, vi skattebetalare, somär delägare i detta bolag. Risken är att människor upplever detta så, attskattemedel pumpas in i OK, Hur är värderat? Det företaget har ju gåttdåligt. Hur har man behandlat de dolda förlusterna i detta sammanhang? Sedan till en annan sak som jag tycker ärrätt bekymmersam. Det gäller , Detta bolag har rätt att varje är leverera600 000 m oljeprodukter - olja eller bensin - till , en import somfidigare i rätt hög grad har skett från , Konsekvensen av regeringens proposition blir att vi kommeratt köpa oljeprodukter från , som får utrymme att öka eller att bibehålla sin handel med , medan vi förlorar valuta. Dessutom får svenska 110 företag mindre möjligheter attleverera till . Såvitt jag förstår gynnar regeringenOK som den missgynnar den svenska industrin i övrigt när det gällerden svenska industrins möjligheter att behålla eller öka marknadsandelarna. Vadsäger man från de andra oljebolagens sida? Är det här fråga om ett inslag avfri och öppen konkurrens? Jagharalltså, herr talman, ställt många frågor, och jag vore tacksam om debesvarades. Omregeringens förslag om visst samgående på oljeområdet, m.m. 79 NICGRÖNVALL (m): Tack för svaret, fru statsråd! Detfinns ingen anledning att här i afton föra en djup debatt om OKP-bolagetsbildande, eftersom frågan snart kommer upp i igen. I denna debattskulle jag ändå kunna peka på frågor som borde belysas bättre, i varje fall senasti den kommande riksdagsdebatten, vare sig statsrådet deltar i den eller inte.Till att börja med vill jag kommentera de svar jag har fått på följande sätt, proposition där OKP-bolagets bildande behandlas begär statsrådet heltriktigt, som anförs i svaret, ändrade regler för de särskilda bidragen så attde skall bli tillgängliga för . Jag vill emellertid peka på attdet i den proposition om vissa oljebolagsfrågor som låg som underlag för denändrade finansieringsformen för SP-bolaget och i näringsutskottets betänkandei anledning av den propositionen underströks just det stafliga intresset avdeltagande i försörjningstrygghet och strukturomvandling i oljebranschen. Detär ett klart faktum att icke längre är ett statligt bolag, utandet är ett bolag som står under total dominans av enskilda intressen. Genom devetoregler som har överenskommits mellan de nya aktieägarna i kanvar och en av aktieägarna blockera bolagets utveckling. Detär alltså en helt förändrad situation som den socialdemokratiska regeringen nutar till intäkt för att låta skattebetalarnas finansieringsstöd för dettidigare stafliga bolaget föras vidare till det privatägda,folkrörelsedomi-nerade OKP-bolaget, Det är ett övergrepp mot den fidigaretanken om statens dominans och statens intresse av dominans och deltagande ioljebranschen som är värt att uppmärksammas och som kräver fler förklaringarän dem som har givits i proposifionen - i stort sett på tre rader. Omjag sedan går vidare till återbetalningsfrågan nämner statsrådet i sitt svaratt de nuvarande reglerna innebär att återbetalning skall ske om överlåtelse avprojektet sker till externa intressenter. Jag kan inte se detta som annat än enverklig överlåtelse till externa intressenter. överförs dessa projekt tillett av enskilda intressen dominerat företag. Det är visserligen samma juridiskaperson, men genom de åtgärder som statsrådet medverkar till kommer detta bolagatt helt domineras av enskilda intressen. Detfinns, herr talman, ett intressant område just när det gäller garantierna somjag gärna vill ta upp här. Jag väntar mig inte att statsrådet kan besvarafrågan , men jag ser fram mot svaret i den kommande debatten här iriksdagen. Det var nämligen sä att i den handling som gavs ut förett år sedan, , undersökte vilka intressen som svensk industrikunde ha av att köpa in sig i Svenska /S, dvs, det Prot.1985/86:138 norska dotterbolaget till.SPE, I detta dofterbolag fanns intressenpä norska kontinentalsockeln, ochSP-koncernen gick ut och sade: Vårt bolag är Om regeringens förslag om visst samgående på oljeområdet, m. m. värt 480milj, kr. Vill ni köpa andelar i det? Det är värt att notera, herr talman, och det bör verkligenupprnärksammas att hälften av detta bolag säljs för . Man kan frågasig vad det är för tragedier som har inträffat och som har gjort att SPE A/Shar fallit med 480 milj. kr. i värde - detta är något som väntar påsin förklaring. Det viktiga i detta sammanhang är dock, fru statsråd, attSP i detta prospekt nämner att SP;s förvärv av andel i gick till såatt man förvärvade av Conocos andel mot att SP åtog sig att finansierautbyggnaden av fältet också för Conocos del. Återbetalning med ränta sker ur av Conocos nettokassaflöde från fältet. SPE A/S har ingen regressrätt. Detta måste betyda, fru statsråd, att de svenskaskattebetalarna har ställt pengar till förfogande för det amerikanskaoljebolaget , som skall betala ur nettokassaflöde. vet vi att vid ettpris av per fat, vilket är dagens notering, förlorar det härprojektet omkring 100 milj, kr, . Det uppkommeralltså inget nettokassaflöde för Conoco, Då frågar jag statsrådet; Betyderdetta att svenska skattebetalare finansierar förluster för Conoco under dekommande tre åren? Det är en fråga som jag antar att fler än jag vill ha ettsvar på. Under de som återstår av min taletid vill jagpåpeka att jag förstår att regeringen inte är beredd att stoppa utbyggnaden avUla-fältet. Det går inte längre. Jag skall bara inför konstatera attom resultatet när det gäller detta fält blir sådant som det nu ser ut att bli,kommer det att röra sig om en förlust på . Jag var i och för sig litet överraskad överatt få interpellationer i ett ärende som är föremål förriksdagens behandling, liksom över att interpellationerna framställdes av enledamot resp, en suppleant i det utskott som granskar den ifrågavarandepropositionen. Ni har full tillgång till all den information ni behöver för attkunna granska ärendet. Jag tror inte att ni kan klaga på öppenheten ochberedvilligheten från regeringens sida att i de sammanhangen svara på frågor omden här saken. Jag tycker att, liksom interpellanterna antydde, debatteni huvudsak bör föras när vi här i kammaren senare i vår skall diskuteraregeringens proposition och utskottets betärikande. Emellertid vill jag efterdet som har sagts här klargöra något som kanske är oklart fast det inteborde vara det. Det avtal om vissa beredskaps- och försörjningsuppgifter som finnssyftar till att klargöra vilka statliga intressen som det nya bolaget med sinnya ägarkonstellation skall garantera. Dit hör naturligtvis den verksamhet närdet gäller prospektering och utvinning av olja och naturgas som har att göramed vår försörjningsberedskap och som vi har diskuterat här . Anf.81 (): Jag håller helt med energiminister om att det kanske är litet ovanligt att under utskottsberedningen av enproposition diskutera ärendet via en interpellation. Men den här propositionensutformning tycker jag rent principiellt att det finns all anledning att ta upptill diskussion vid ett sådant här tillfälle. Den är, som jag sade tidigare, såkolossalt allmänt hållen att man inte på något sätt kan bilda sig enuppfattning om de affärsmässiga bedömningar som ligger bakom dennaaffärstransaktion. Jag tycker att detta är beklagligt. Jag hoppas att det ärett undantag som bekräftar regeln och att de propositioner som kommer frånindustridepartementet framöver kommer att vara betydligt mer innehållsrika.Det är gynnsammare och skapar bättre förutsättningar för en riktig och merutförlig debatt. Om regeringens förslag om visst samgående på oljeområdet,m. Anf.82 ():