prot · G90947 · 1985-12-31 00:00:00 — Dagisavgifternachockhöjs för låginkomsttagare. Hemtjänsttaxan höjs för dem som har en lågpension. Föreningar och organisationer somerhållit i bidrag från kommunen för sina lönebidragsanställningar gårmiste om det, vilket innebär att många föreningar och organisationer tvingassäga upp sina lönebidragsanställda. Dethär är några konsekvenser av den skattesänkning med som den moderataregimen i nu genomför. Räknar man plus och minus, är detlåglönegrupperna, de sämst ställda, som får betala, medan naturligtvishöglönegrupperna får en rejäl skattesänkning även efter det att man har betalthöjda taxor och avgifter. Moderaternaär verkligen inga att hålla i handen när det gäller att driva en rimlig ochrättfärdig fördelningspolitik. Sånågra ord till , Jag sade i mitt inledningsanförande att minfråga kvarstod; Är regeringen beredd att snabbt lägga fram förslag för attminska behovet av socialbidrag? Socialministern hänvisade i sitt svar tillanalysgruppen, och det gjorde hon också i sitt anförande . Låtmig då omformulera frågan, Analysgmppen skall avlämna en delrapporttill regeringen. Är regeringen, med den delrapporten som underlag, beredd attredan till våren framlägga förslag till erforderliga åtgärder för att minskabehovet av socialbidrag? 38 Förste vice talmanINGEGERD (): Socialbidraget skall vara ett komplement, ett sista skyddsnät, sadesocialministern, och så är det. Förvisso är det ingen skam att ta emotsocialbidrag, men fm nämnde inte ett ord om de allvarliga nackdelarsom det innebär att uppbära socialbidrag, i och med att man den vägen lättlåses in i fattigdomsfällan, där varje krona i ökad inkomst försvinner i formav ökad skatt och minskade bostads- och socialbidrag. Dettaär ett allvarligt dilemma. Det faktum att inte mindre än fyrasocialdemokrater vid sidan om mig deltar i den här debatten måste väl ändå tassom intäkt för att fler än vi är djupt oroade över utvecklingen. Socialbidragsberoendetinnebär många problem. Det krävs därför många olika åtgärder. En av dessaåtgärder är att man skall göra det möjligt för människor att leva på sin lön, . Jagfinner det skrämmande att uppenbarhgen menar att det är världensmest naturliga sak att en familj med vanliga inkomster - en industriarbetarlönoch en halv kontoristlön - som direkt och indirekt betalar , iskatter och avgifter, om familjen har tre barn ändå skall vara beroende av attutöver barnbidrag och behovsprövade bostadsbidrag lyfta . imånaden för att kunna hålla sig flytande. Därför är det för oss fuUständigtsjälvklart att man måste ta hänsyn till hur många som skall leva på inkomsten.Jag skuUe vilja rekommendera att vid tillfälle -1, ex, - sätta sig in i vad våra skatteförslag innebär. Jag skall gämaöverlämna vår lilla rapport skaU kunna leva på sin lön. som innehålleren lång rad beräkningar över vad moderat skattesänknings-och besparingspolitikskulle innebära just för vanliga hushåll för att göra det möjligt för flera attklara sig på sin inkomst. Enligt uppgifter beträffande står hushållmed arbete för av ökningen av antalet bidragshushåll. Det finns väl allanledning att se till att den som betalar skatt skall kunna klara sig på sinlön när skatten är dragen. Inte minst när det gäller ungdomsarbetslösheten är det väloroande att ungefär 30 000 ungdomar är beroende av ungdomslag. Eftersom de därarbetar endast halvtid, kan de inte klara sin försörjning om de har egethushåll. Därför är det för oss oerhört väsentligt att man i stället tiHgriperalla de konstraktiva metoder som kan tillgripas för att göra det möjHgt förfler ungdomar att få arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Om åtgärderför att minska antalet socialbidragstagare 39 (): Efter anförande vill jagåterigen understryka att det verkligen inte är högskatteobjekt som ingerbekymmer när det gäller socialbidragen. Som jag sade tidigare varsnittinkomsten bland våra socialbidragstagare , . Dettainnebär alltså att de har en mycket kort arbetstid, per dageller arbete någon dag . Till socialministern viH jag säga att det är gott och välatt vi kommer att få förslag , men det behövs olika åtgärder på ohkaorter. De kommuner som har genomarbetade förslag - förslag som ofta ärframtagna i samarbete med länsarbetsnämnd och skola - skulle väl kunna få enchans att pröva förslagen . Det är viktigt att vi så snart sommöjligt kan bryta trenden, kanske framför allt i de stora kommunerna. Handlardet om många människor, blir det svårare att senare komma till rätta medförhållandena. vill jag säga att det ärmin förhoppning att socialministern tar med sig synpunkterna från den härdebatten tillbaka till regeringen, eftersom många departement behöver ta del avden här diskussionen. Jag ser fram emot förslag till åtgärder som kanunderlätta framtiden för dessa våra fattigaste medmänniskor. Låt mig först säga till det var intressant att hon intresserade sig för en ökning avsocialbidragen. har jag i den här sakenhaft debatter här i kammaren, men kan inte minnas att någon moderat hardeltagit med större intresse, utan det har varit fråga om andra grupper. Det är också intressant att lyssna till IngegerdTroedssons ordval. Hon talade om att människor är beroende av barnbidrag ochungdomslag. Barnbidrag är, som bekant, en generell åtgärd, som alla får del av,oavsett om de är hög- eller låginkomsttagare. Ungdomslagen upplever jag somnågonting mycket positivt. Där får ungdomarna arbete i stället för att lyftakontant arbetsmarknadsstöd. Jag skulle vilja veta vilka konstruktiva förslagför att få arbete på den reguljära arbetsmarknaden som och som kan ersätta de nödvändiga och viktiga arbetsmarknadspoli- 9 protokoll 1985/86:45-47 Omåtgärderför att minska antalet socialbidragstagare tiska åtgärder som gjortsoch där vi lyckats så bra. Dessutom har vi lyckats när det gäller att få inbåde ungdomar och andra på den reguljära arbetsmarknaden. Omjag inte misstar mig och om inte massmedia har givit felaktiga uppgifter i sininformation i fråga om skatteförslag, så har moderaternadiskuterat att eventuellt omarbeta det skatteförslag man drev undervalrörelsen, därför att det inte vann särskilt stort gehör. Jag tror att vi idenna debatt helt kan bortse från dem som är socialbidragstagare. Dessa frågorhar inte med landets skattepolitik att göra. Det är andra åtgärder-arbetsmarknadspolitiska och socialpolitiska åtgärder samt sådant som gällerbostadskostnader o, d, som kommit fram under den här debatten - som vi får lovatt se på. tycker att det jag har framhållit är otydligt måste jag sägaatt jag inte kan svara tydligare än jag gjort, när jag sagt att genom dearbetsgrupper vi tillsatt och genom det underlag som skaffas fram skall visnabbt kunna vidta effektiva åtgärder. Men vi måste ha detta underlag, innan vikan föreslå vad som skall göras. Anf,41 (): säger att jag skall sätta mig in i moderatskattepolitik, och det har jag verkligen gjort. Men det verkade undervalrörelsen t, o, m, som om egen partiledare inte hadeklart för sig vad moderat skattepolitik skulle innebära för låginkomsttagarna.För dem som är socialhjälpstagare och dessutom under , herr talman, slårju även till med de s,k, ungdomslönerna, liksom med ersättning tilla-kassa o, d. Listan skulle kunna göras mycket lång. Slutligenbarnfamiljerna, inte den av föreslagnaavdragsrätten - som vanligt när det gäller moderat politik -hjälpa de rikabarnfamiljerna? De rika barnfamiljerna skulle få en kraftigt förbättradekonomi, om de moderata förslagen genomfördes, medan de fattiga barnfamiljernafinge dra åt svångremmen ytterHgare. Vi kan konstatera att det inte är moderat politiksom skall göra någonting åt problemen för barnfamiljerna eller försocialhjälpstagarna. Därmed är inte sagt att det inte är många barnfamiljer somhar det svårt att få sin ekonomi att gå ihop . 42 (); Det är inte så konstigt att man bhr aningen misstänksam när moderaternapratar fördelningspolitik. Den fördelningspolitik som hittillsstått för har verkligen inte gynnat de särnre ställda grupperna i samhället. Vihar erfarenheter från den tragiska . Ersammantagna politik, om man lägger ihop och drar ifrån, innebär ju en försvagadekonomi för de sämre ställda och en förbättring för höglönegrupper ochvälbeställda. Det visar de förslag ni har presenterat i , det visarockså er praktiska politik, när ni fått tillfälle att genomföra den ute ikommunerna. Det gäller exempelvis , där det är de sämre ställda som fårbetala, medan de bättre ställda vinner på den moderata politiken. Jag tolkar socialministerns svar som positivt. Jag vill än en gångunderstryka behovet av att åtgärder snabbt vidtas. Det är min förhoppning attanalysgruppen skall avlämna sin delrapport och attregeringen snart därefter - alltså redan i vår - kan lägga fram förslag tillåtgärder som minskar behovet av socialbidrag ute i kommunerna, Anf.43 Förste vice talman (); Jag beklagar om socialministern inte haft tillfälle att lyssna på allade anföranden som inte minst jag hållit i denna kammare om barnfamiljernassituation och om behovet av socialbidrag. Jag beklagar också om socialministerninte tagit del av våra partimotioner i dessa frågor. Barnbidraghar inte de nackdelar som inkomstprövade bidrag har. Det var också vi, GertrudSigurdsen, som var först att föreslå flerbarnstillägg. Men däremot är det såatt de som bäst behöver en inkomstökning får i aHmänhet behåHa minst. Fördessa faller inkomstprövade bostadsbidrag bort, och då faller i många fallockså socialbidragen bort. Detta är icke en socialt acceptabel politik. Därförär det viktigt att man så långt det går gör det möjligt för människor att levapå sin lön när skatten är betald. Detta skaH i första hand ske genom att mantar hänsyn tHl hur många som skall leva på inkomsten. Vi har väckt konkretaförslag om grundavdrag för barn, kan vara helt lugn; Vikommer att återkomma med dessa förslag. Så länge det finns en enda barnfamiljsom betalar i skatt men som trots detta är beroende avinkomstprövade socialbidrag, så länge kommer vi att verka för att man skallkunna leva på sin lön när skatten är betald, behöver nog inte bekymra sig för de rika. Jag kan tala om för AnitaJohansson att de rika utan' vidare kan uppbära grundavdrag förbarn. Det är bara att göra sådana fördelningar inom familjen av förmögenheten.Där är det inget problem. Men problemen finns hos många hushåll som hardet bekymmersamt, nämnde själv att det inte är någon tendenstill att beroendet av socialbidrag skulle minska. Vi vet också att allt färre har den buffert som ett eget sparande innebär. Därför är det viktigt attför det första införa en skatt efter förmåga som tar hänsyn till hur många somskall leva på inkomsten, för det andra få en rättvisare barnomsorgspolitik. Attkunna välja barnomsorg för sina barn är en viktig välfärdsfråga inte minst förbreda LO-grupper, Det är viktigt att ge de unga en rejäl chans att på denreguljära arbetsmarknaden visa vad de går för. Vihar anvisat en lång rad lösningar, bl, a, lärlingsutbildning, rätt tillprovanställning och andra åtgärder. Vi har över huvud taget anvisat lösningartill hur man kan få fart på ekonomi, öka välfärden och på det visetbidra till att behovet av socialbidrag minskar. Omåtgärderför att minska antalet socialbidragstagare Överläggningen var härmedavslutad. 7§ Svar på interpellation 1985/86:47 om jordbrukspolitikens inriktning har frågat mig om jag är beredd att ompröva densocialdemokratiska jordbrukspolitiken i syfte att få en ny jordbrukspolitik somställer andra krav på jordbruket ur rationaliseringssynpunkt och som tarhänsyn till en god miljö, bra livsmedelskvalitet och resurshushållning. Atttrygga alla människors rätt till en god livsmiljö och att bevara och hushållamed naturens resurser är viktiga mål för samhällets strävanden. Det råder bredenighet i vårt land om att all verksamhet i samhället måste så långt möjligt tahänsyn till dessa mål, även om det innebär vissa kortsiktiga uppoffringar. Detvar bl, a, mot den bakgrunden som jordbrukspolitiken genom 1985 årslivsmedelspolitiska beslut fick ett miljö- och resursmål. Dettamål säger att jordbruket och livsmedelsproduktionen måste ta hänsyn till kravetpå en god miljö öch till behovet av en långsiktig och planerad hushållning medvåra naturresurser. Jordbruket skall således i möjlig utsträckning användamiljövänliga odlingsmetoder som bidrar till en god hushållning med mark, vattenoch växtnäring, I rimlig utsträckning skall jordbruket bedrivas så att detbidrar till att bevara genetisk variation och värdefulla delar av fauna ochflora i odlingslandskapet. Ettviktigt mål för Hvsmedelspolitiken är också att konsumenterna får tillgång tilllivsmedel av god kvahtet till rimliga priser. Detta konsumentmål väger likatungt som målet att jordbrukarna skall få en med andra jämförbara grupperlikvärdig standard. Konsumentmålet innebär också att konsumenterna skall kunnalita på att de produktionsmetoder som används inte innebär risker förHvsmedlens kvahtet eller för människors hälsa. Detråder bred enighet i denna kammare om att familjejordbruket också i framtidenkommer att vara den dominerande företagsformen i jordbruket, 1985års riksdagsbeslut innebar som jag ser det ett viktigt vägval; vi har börjatstaka ut färdriktningen mot en livsmedelspolitik där livsmedlens kvalitet ochhänsynen till djur och miljö står i förgrunden på ett helt annat sätt äntidigare. Detinnebär inte att vi bortser från kraven på effektivitet. Att alla leden ilivsmedelskedjan arbetar effektivt och rationellt är en förutsättning för attsåväl konsumentmålet som jordbrukets inkomstmål skall kunna uppnås. Men jagvill understryka att effektivitet inte kan bedömas enbart enligt kortsiktigaekonomiska kriterier. Produktionsformer som leder till försurning av mark ochvatten eller som ger skador och sjukdomar på våra husdjur är inte i verkligmening effektiva. Att det inte heller i alla lägen är effektivt att satsa päökad kvantitet visar inte minst de stora överskott av jordbruksprodukter somsänker lönsamheten i jordbruket och leder till ökade priser förkonsumenterna. Redani propositionen (1983/84:107) om forskningen, som lades fram ,uttalade jag att vi allvarligt måste överväga möjligheterna till sådanaproduktionsformer som med bibehållande av hög effektivitet motverkar riskernaför hälsa och miljö. Alternativen till dagens produktionsformer bör kännetecknas av att debevarar markens produktionsförmåga och minimerar användningen av kemikaher samtav att de är anpassade till djurens biologiska förutsättningar. Regeringenuppdrog åt skogs- och jordbrukets forskningsråd att utarbeta ettsammanhållet forskningsprogram om alternativa produktionsformer i jordbruket.Uppdraget har slutförts och remissbehandlats. Regeringen avser att inom kortlägga fram proposition om bl, a, denna forskning. arbetar förnärvarande på regeringens uppdrag med ett sammanhållet program förlivsmedelsforskning. Programmet skall redovisas , Detskall omfatta en helhetssyn på livsmedelskedjan och utgå från konsumenternaskrav på kvahtet hos våra livsmedel. Detta program kompletterar det jag nyssnämnde och kommer att ge oss bättre kunskaper bl, a, om sambanden mellan olikaproduktionsformer och matens kvalitet. Regeringenvar redan vid sitt tillträde väl medveten om behovet av enjordbrakspolitik med större hänsynstagande till djur och miljö och till kravenpå bra livsmedelskvalitet. En sådan politik kräver en helhetssyn påHvsmedelssektorn - en samlad Hvsmedelspolitik, De åtgärder som vidtagits sedanhösten 1982 innebär, jämfört med politik, en klar kursomläggning moten livsmedelspoHtik där konsumenternas krav på säker tillgång till fullgoda ochhälsosamma livsmedel till rimliga priser står i centrum. En livsmedelspolitikdär kvalitet och hänsyn till djur och natur väger tungt. En Hvsmedelspolitikdär inte kostnader för stora överskott pressar ned jordbrukarnas inkomster ochhöjer konsumentpriserna. Vi är fast beslutna att fullfölja denna nyorienteringav livsmedelspolitiken. 45 (): Jag ber att få tacka jordbruksministern för svaret på mininterpellation. Underhösten har inletts en ny debatt om jordbrukets viHkor, djurens hälsa, miljö ochHvsmedelskvaHtet. Ja, egentiigen uppstod debatten redan under årets valrörelse.Vissa uttalanden av statsministern kan tolkas så, att han själv var missnöjdmed den egna jordbrukspolitiken. Hursom helst: Allt fler tycks nu inse hur felaktig den nuvarande inriktningen avjordbrukspolitiken är. Den leder bara till större krav på långtgåenderationalisering, stordrift, som i sin tur kan skapa nya miljöproblem. Frånberedskapssynpunkt och ur regionala aspekter är den också felaktig. Det inserbönderna, konsumentgrupper och även vissa författare. Idet miljömanifest som fyra socialdemokratiska organisationer presenteratframförs också kritik. Jag vill påstå att opinionen mot den nuvarandeinriktningen av jordbrukspolitiken är mycket stark. Föross i är de här nya inläggen i den jordbrukspolitiska debattenintressanta. Det visar på hur rätt vi haft i vår kritik av socialdemokratiskstorskalig jordbrukspolitik. Jaghävdar bestämt att man med dagens jordbrukspolitik inte värnar om miljön, detöppna landskapet, en lugnare rationaHseringstakt, bHligare livsmedel till brakvahtet, resurshushållning eller decentraliserad förädhngs-industri, Isitt svar försöker jordbruksministern, som jag ser det, göra en ny beskrivningav innehållet i den jordbrukspolitik som drevs igenom . Jag tycker i svaret från jordbruksministern kan se att jordbmkspoliti-ken nu skallframställas som miljövänlig, resurshushåHande och rättvis. Men, herr talman,det tycker jag inte stämmer med verkligheten och innehållet i detriksdagsbeslut som vi tog . Jag tvingas nog konstatera attjordbruksministerns svar på min interpellation på flera punkter är litet merdikt än verklighet, saknar vi faktiskt en helhetssyn på livsmedelspolitiken. Vi har behandlatendast jordbrukets del. Handeln och förädhngsindustrin är utelämnade, I ställethar man satt in attackerna mot jordbruket och bönderna. Men det är bara förstakedjan i länken. Jordbruksministernsäger också i sitt svar att konsumentmålet nu väger Hka tungt som inkomstmålet.Jag tycker det är fel. Inkomstmålet försvann ju, medan konsumentmålet nära nogblev oförändrat. Därmed får vi automatiskt en allvarlig ekonomisk situationbland många lantbrukare här i landet, och den medför i sin tur konsekvenser försysselsättningen, regional balans och miljö. Jordbruksministernberör i sitt svar produktionsformerna och tycks nu ha börjat intressera sig fördjurens hälsa och miljö. Det är bra, men det är väl ändå ett litet nyvaknatintresse, som jordbmksministern också visade i en TV-intervju för sedan. Omman nu håller på att tänka om tycker jag att det borde ha tagit sig uttryck idet riksdagsbeslut som vi fattade tidigare i vår. Jagvill påstå att socialdemokraterna alltför länge har haft storskaligheten somledstjärna, inte minst inom jordbruket. Det började märkas , Närnu jordbruksministern antyder att dagens produktionsformer inte är bra, dåtycker jag att man på flera sätt skulle låta det avspegla sig i de konkretajordbmkspoHtiska besluten, men så är det faktiskt inte. Jag tvekar inte attsäga att det är en viss otakt mellan de uttalanden som jordbruksministern göri dag och resultatet av den jordbrukspolitik som är fastlagd. Jag vill ställa någraföljdfrågor till jordbruksministern: 1, Är jordbruksministern motbakgrund av uttalandena beredd att minska kraven på rationaHseringstakt,så att vi får en lugnare takt och kan behålla det kombinerade familjejordbruketoch sHppa industrijord-bmket? 2, Delar jordbruksministern minuppfattning att stordriften ofta kan få negativa konsekvenser för djur ochmiljö? 3, Vilka var motiven när storadelar av livsmedelskedjan utelämnades i vår i livsmedelskommitténs betänkandeoch sedan i det jordbrakspolitiska beslutet? talar jordbruksministern i sitt svar omforskning och hänvisar till ett program som kommer. Hade det inte varitnödvändigt, för att få en samlad syn på hela livsmedelskedjan, att depusselbitarna också legat med i det beslut som vi har fattat?Genom att vi inte tar med dessa etapper riskerar vi att inte få en sammanhållenlivsmedelspolitik där man tar hänsyn till miljö, produktionsbetingelser och enbättre resurshushållning och att inte få en jordbruks- och livsmedelspoHtik medhänsyn tagen också till konsumenternas intresse av livsmedel till rimligapriser. Jag undrar om är ordentiigt påläst när det gäller delsde direktiv sorn gavs till livsmedelsutredningen, dels det utredningsarbetesom har genomförts, Alla dessa frågor togs upp i direktiven och sysselsatteockså utredningen i dess arbete. Däremot är det klart att arbetet med att nåfram tiil den Hvsmedelspolitik som vi nu eftersträvar inte är färdigt. Detkonstaterades också i vårens beslut här i att arbetet skullefortsätta, bl, a, när det gällde förädlingsledet och distributionsledet, föratt där komplettera med ytterligare insatser, angrep, som brukligt, rationaliseringspolitiken generellt. Jag troratt vi hade haft ännu större bekymmer om den rationahsering somjordbruket genomgått under inte skuHe ha kommit till stånd. Detmedger vanligtvis alla som sakligt diskuterar dessa frågor. Jag konstaterar attinte minst jordbrukarna själva har varit utomordentligt positiva till attmedverka till denna rationaliseringsutveckling. Rationaliseringenvar inte bara ett påfund av socialdemokratin, utan till grund för den låg eninsikt som man på alla håll och kanter i stor utsträckning stod bakom. Manförstod att vi också på detta område, om vi skulle kunna påräkna en gynnsamframtid för vårt jordbmk och vår livsmedelsförsörjning, fick lov att genomföradenna typ av åtgärder. Sombekant är medelstorleken på våra jordbruksföretag . Det är familjejordbruket som dominerar som företagsform. Att så kommer att bli fallet äveni fortsättningen har vi konstaterat när vi har diskuterat detta ämne, och detsades när fattade sitt jordbmkspoHtiska beslut. Däremot harvi upplevt negativa effekter av vissa produktionsformer på såväl djur somnatur, med risker i viss mån också för livsmedelskvaliteten. Men dessa frågorstår just nu i centrum för våra åtgärder, vilket klart framgår också av depropositioner som har redovisats. Detsom framstår som de avgörande faktorerna när det gäller våra möjligheteratt uppnå en bättre lönsamhet i jordbmket är dels att vi lyckas föra enekonomisk politik som ger oss förutsättningar att bl, a,'återgå till ettrimligare ränteläge, dels att vi kommer ifrån de överskott som betungarjordbrakets ekonomi. Det finns många frågeställningar att diskutera i dettasammanhang, exempelvis hur vi skall uppnå en bättre balans mellan produktionoch konsumtion på animahesidan. Sådana diskussioner pågår också , Iövrigt konstaterar jag att jag i mitt svar har redovisat hur vi ser påutvecklingen framöver och de åtgärder som är nödvändiga för att fullföljaambitionen att skapa en livsmedelspolitik, med allt vad det innebär för helalivsmedelskedjan. Jag har sett många tecken på att de som tidigare kritiserade denna ambition nu har ändratinställning. När jag drog upp riktHnjerna för den här livsmedelspolitiskadebatten var det inte någon fuHständig enighet pådenna punkt, utan tvärsom mötte jag många kritiska invändningar. Jag har dockfått uppleva att flera, här , nu ansluter sig tillåsikten att det är riktigt och nödvändigt att vi får detta stora och samladegrepp och denna breda uppläggning. Jagser därför fram emot att vi , mot bakgrund av de olika problem som är med ibilden och de utsikter till lösningar som finns, skall kunna få en konstruktivdebatt, där vi i fortsättningen bhckar framåt och inte bara sysselsätter ossmed vad som varit haver. Anf.47 (): Jag vet inte om det var av tidsbrist eller av något annat skäl somjordbruksministern inte svarade på mina följdfrågor. Jag hoppas att han finneranledning att återkomma till dem. Jagär inte alls dåligt påläst, herr jordbruksminister. Jag har noga studerat såväldirektiven som livsmedelskommitténs betänkande och propositionen.