prot · G90949 · 1985-12-31 00:00:00 — Uppenbarligen är det bara våra vänner i och vii moderata samlingspartiet som är beredda att slå vakt om kunskapskravet, omkvalitetskravet i utbildningen. Skälen för graderade betyg på den ämnesteoretiskadelen inom lärarutbildningen är så självklara att det nästan är genant att taupp dem. För det första borde det vara givet för alla att en bra lärare är enlärare som har goda kunskaper i sitt ämne. Om läraren i fråga saknar Betygen i lärarutbildningen m.m. Betygen i lärarutbildningen m. m. ämneskunskaperhjälper det inte vilken förnämlig pedagogisk utbildning i världen somvederbörande har fått. Detta är så självklart att vi borde kunna vara överensom det, I så fall borde naturligtvis också konsekvensen bli den, att inte barabetyget Väl godkänd behålls utan också, som jag nämnde tidigare, betygsskalangörs än mer graderad. Den som anstränger sig skall ha någonting för det. För det andra är vi alla överens om, att när skicklighetennu skall premieras behövs det urvalsinstrument. Inte minst gäller detta för nyutexamineradelärare - ca 4 000 . På vilka grunder skall de tävla med sina kollegernär de söker de tjänster som kanske inte finns nu men som förhoppningsvis finnsi en framtid? Alla kommer att ha ett enda enhetsbetyg - de är godkända. De somär underkända göre sig icke besvär. Hur skall de tillsättas? Skall det skegenom lottning, som har blivit en så populär urvalsmetod i socialdemokratinsSverige? Nej, herr talman, betygen är självfallet ett måste, om manskall kunna få till stånd någon form av urval. Också när det gällerlärarskickligheten är det alldeles uppenbart att man mycket väl kan sättabetyg, nämligen om man ser till att det inte bara är en utan flerametodiklektorer som är med vid betygsättningen, som framhålls i den moderatareservationen. Då kan det godtycke som det annars finns risk för elimineras. Det finns ytterligare en punkt i detta betänkande som jagvill kommentera, och det gäller referenstagning. Det är bra att man tarreferenser på sökande -även om jag inte förstår hur man skall ta referenser pånyutexaminerade, som bara har sin teoretiska examen att falla tillbaka på. Ensak måste man vara på det klara med, och det är att det vid en sådan härreferenstagning är nödvändigt att man får en ordentlig dokumentation, annars ärrisken stor för mygel av olika slag och godtycke, och det är inte acceptabelt. Vi reservanter kan heller aldrig någonsin acceptera attdet bakvägen införs särskilda villkor för en viss tjänst. Om det är meningenskall vi bjuda till kamp. Syftet kanske är att framtvinga en viss pedagogisksyn. Det har uttryckts farhågor för att man på detta sätt bakvägen vill införablockundervisning i den svenska skolan. Över huvud taget, herr talman, är de synpunkter som harkommit fram från majoritetens sida när det gäller lärarutbildningen ochurvalskriterierna inte särskilt väl genomtänkta. Eller också, herr talman, -vilket i så fall är värre - är de väl genomtänkta, och då kommer det att bli enfortsatt strid om kvalitet och kompetens i den svenska skolan, särskilt vad gällerutbildningen av de lärare som skall ha hand om våra ungdomar. Med dessa ord, herr talman, ber jag att få yrka bifalltill reservation nr 1 och i övrigt till utskottets hemställan. AnL 12YLVA (); I proposition 1984/85:219 om den statligapersonalpolitiken anges två viktiga utgångspunkter för utvecklingen. Den ena ärsträvan att decentralisera och bättre anpassa personalpolitiken i olikastatliga verksamheter till de miljöer där personalen verkar. Den andra är attpersonalpolitiken, som det uttrycks, tydligare än tidigare bör vara ettinstrument i förnyelsen av den offentliga sektorn. För att uppnå det senare målet redovisar regeringen nyaställningstaganden till bl, a, bedömningsgrunderna vid tjänstetillsättning.Dessa ställningstaganden skall innebära t, ex, att tjänstetillsättning skallske på grundval av främst skicklighet för arbetsuppgifterna i tjänsten.Meritvärdet av förtjänsten, dvs. antalet tjänsteår, skall få en generelltminskad betydelse. Så långt är vi med i . Det märkliga är sedanaltmannar det gäller tillsättning av lärartjänster avskaffar denbedömningsgrund sorn skulle ge en fingervisning om personens skicklighet, i dethär fallet de graderade betygen i lärarutbildningens ämnesteori. Den häråtgärden motverkar ju allt det man ville uppnå genom att lägga större vikt vidbedömningsgrunden skicklighet. sätts betyg i lärarutbildningens ämnesteoretiska delarmed uttrycken Underkänd, Godkänd, Väl godkänd. vill man ta bort betyget Välgodkänd. Vi anser att alla tre betygen skall finnas kvar. Dessabetyg ifrågasätts heller inte när det gäller t. ex. utbildning av blivandecivilingenjörer. Vi anser att man bör premiera att en blivande lärare skaffarsig djupa kunskaper i sina ämnen - inte tvärtom, vilket nu sker medpropositionens förslag. Förutsättningarna att bli en bra lärare är större omman behärskar sina ämnen väl. Förslaget att införa betyget Godkänd i de ämnen som ingåri ett lärarbetyg innebär att man för en nyutexaminerad saknar den urvalsgrund,nämligen möjlighet att väga den enes skicklighet mot den andres, som man juville uppnå med propositionen. Ett enhetsbetyg för alla. Godkänd, ger ingen somhelst vägledning i en urvalssituation då andra grunder för bedömning saknas. Ensådan situation uppstår när två eller flera nyutexaminerade lärare söker sammatjänst. Ingen har några tjänsteår att åberopa, och alla har betyget Godkänd.Hur menar då majoriteten att urvalsgrunden skicklighet skall kunna beaktas? Detskulle vara intressant att få ett svar på den frågan. Jag skall ge ett exempel: Två lärare har samma utbildning i samhällskunskap ochpsykologi. Den ene läraren har Väl godkänd i alla sina ämnesbetyg, dvs. sexstycken, och den andre har inget sådant betyg. Med den nuvarandemeritvärderingen skulle den förste, den med betyget Väl godkänd, fä niomeritpoäng fler än den . Det motsvarar fyra och ett halvt årslärartjänstgöring. Med regeringens förslag kommer de här två lärarna att ståmed samma meritvärdering, och man kan alltså inte säga vem som är denskickligare av dem när de söker samma tjänst. 1 propositionen framhålls också att referenstagning skallbegränsas till att avse sökande som har de högsta poängmässiga meriterna. Ettsådant förslag får ju till följd att yngre och skickliga lärare över huvudtaget inte kommer i fråga när det gäller referenstagning. Vi anser att det ärfel. Som sammanfattning kan man kort säga att propositionensförslag fullständigt går emot den förändring regeringen önskar åstadkomma,nämligen att ge skickligheten företräde framför tjänstetiden. När det gäller ett framtida system för tillsättning avlärartjänster vill vi dessutom anföra följande. Liksom bör man tahänsyn till meriter som inte kunnat värderas poängmässigt. Sådana meriter är t.ex. fortsatta studier, vetenskapligt eller pedagogiskt författarskap, insatserinom folkbildningsarbetet eller verksamhet som ungdomsledare. Prot, 1985/86:49 Betygen i lärarutbildningen m. m. Prot,1985/86:49 Betygen i lärarutbildningen m. m. Vi tycker också att det är angeläget att framhålla att ide fall där man lägger referensuppgifter till grund för beslut orntjänstetillsättning skall man klart kunna dokumentera det material manharanvänt för sin bedömning. Vi får ju inte riskera att godtycklighet smyger sigin bara för att man skall kunna använda en referens till grund för beslut. När det gäller särskilda villkor för en viss tjänst villvi slå fast att sådana villkor inte får användas för att tvinga fram envisspedagogisk utveckling, t, ex, en ökad blockundervisning. Lärarenspedagogiska frihet inom läroplanens ram måste respekteras. Vi anser vidare att betyg bör ges också ilärarskicklighet. Förutsatt att lärarkandidaten bedöms av flera av varandraoberoende metodiklektorer bör en bedömning kunna ske med minst tre grader. Både UHÄ och är för närvarandesysselsatta med olika utredningar som gäller ny lärarutbildning. Vi menar attdet i det arbetet är viktigt att också ta med frågan om forskarutbildningensmeritvärde vid tillsättning av annan lärartjänst än den för vilken man kräverdoktorsexamen. Med detta,herr talman, vill jag yrka bifall till reservation 1. Innan jag slutar vill jag dock upprepa min fråga tillsocialdemokraternas företrädare: Hur tänker ni göra för att lägga större viktvid en sökandes skicklighet, när ni nu tar bort förutsättningarna för attbedöma den? AnL 13 PÄRGRANSTEDT (c): När det gäller huvudfrågan i detta ärende, degraderade betygen i ämneskunskaper för lärare, vill jag helt instämma i vad detvå föregående talarna har sagt. Vår reservation 2 är i allt utom i det sista stycketidentisk med reservation 1, som har avgivits av moderater och folkpartister iutskottet. De ickesocialistiska oppositionspartierna har alltså en gemensamsyn på frågan om de graderade betygen i ämneskunskaper. Jag vill särskilt framhålla detta, eftersom jag märkte attmoderaternas värderade talesman i denna tidiga morgontimme hade glömt bort attockså slår vakt om ämneskunskaperna och därför vill behålla betygen. Som och har framhållit ärdet märkligt att man i samma betänkande säger att nu skall vi fästa störreavseende vid skicklighet vid lärartillsättning och sedan tar bort en avförutsättningarna för att kunna bedöma skickligheten, nämligen betygen iämneskunskaper. Vi anser att stor vikt måste läggas vid att lärarna har godakunskaper i sina ämnen. Att nu ta bort de graderade betygen skulle vara en vinkom att man nedprioriterar ämneskunskaperna, de skulle få mindre tyngd vid lärartillsätt-ningenän . Det vore en väldigt olycklig utveckling. Detta med graderade betyg ärdessutom normalt inom de flesta högskoleutbildningar, vilket också harframhållits tidigare. Det finns ingen speciell anledning att göra undantag förlärarna. En annan fråga som också har kommenterats av de föregåendetalarna är möjligheten att ställa särskilda villkor när det gällerlärartjänster. Vi har också den uppfattningen att det är viktigt att slå fastatt detta med särskilda villkor inte får innebära att skolmyndigheternacensurerar lärarnas pedago- Det skall inte vara skolstyrelsen som styr lärarnas pedagogiskauppfattning. Detta är naturligtvis relevant t. ex. när det gäller debatten omblockundervisning eller inte. Läraren har ett ansvar för sitt sätt att arbetapedagogiskt. Och det skall vara läroplanen som anger ramarna för detpedagogiska arbetet, inte tillsättningsproceduren i skolstyrelsen i denenskilda kommunen. Detta hindrar naturligtvis inte att man kan tänka sig attolika skolor fär olika pedagogiska profiler. Men det måste ske genom ettsamspel mellan de lärare som finns på skolan, och inte genom att skolstyrelsenstyr lärartillsätt-ningen i en viss bestämd riktning. Detta är också ett område där det råder samstämmighet iuppfattningarna mellan de icke-socialistiska partierna. Det stycke där det råder delade uppfattningar inom denicke-socialistiska oppositionen gäller frågan om betyg i lärarskicklighet. Viavvisar inte från sida tanken att man skulle återinföra betygen ilärarskicklighet. Men vi tycker nog att man borde utreda frågan litet närmareförst. Det är ju trots allt så, att detta med lärarskicklighet är ganska svårtatt mäta på ett objektivt sätt. Jag tror att erfarenheterna av denbetygsättning som man hade tidigare när det gäller lärarskicklighet visade attdet inte alls var givet att de som fick höga betyg, som fick Väl godkänd ilärarskicklighet, sedan verkligen visade sig vara duktigare lärare än andra.Samstämmigheten mellan betygen och lärarprestationen var alltså inte den manskulle önska för att kunna anse dessa betyg vara en rättvis mätare. Innan man tar ställning till om man skall återinförabetyget i lärarskicklighet borde man utvärdera erfarenheterna av det nuvarandesystemet, som ju infördes på förslag av det moderata statsrådet ,då man alltså avskaffade graderade betyg i lärarskicklighet. Man borde ocksåfundera på om det är möjligt att få ett system för betygsättning som verkligenblir relevant, som verkligen mäter lärarskickligheten på ett pålitligt sätt. Vi tycker att detta skall utredas tillsammans med andrafrågor som rör lärarutbildningen. I likhet med moderater och folkpartisteranser vi att till de frågor som också skall utredas hör frågan omforskarutbildningens meritvärdering när det gäller bl. a. de tjänster där inteforskarutbildning är ett krav. Med dessa ord, herr talman, vill jag yrka bifall tillreservation 2 och i övrigt till utskottets hemställan. Betygen i lärarutbildningen m. m. AnL 14BIRGER HAGÅRD (m) replik: Jag vill fullständigt förbehållslöst be minvärderade kollega, vice ordföranden i utbildningsutskottet, om tillgift för attjag, som han så riktigt påpekade, inte nämnde att samtliga tre borgerligapartier - , och - är helt överens när detgäller att slå vakt om kvalitet och kompetens i lärarutbildningen. Det var enlapsus linguae, som måhända kan få skyllas på den tidiga morgontimmen, somgjorde att jag inte också inkluderade i dessa resonemang. Den enda punkt där vi skiljer oss litet grand gällernyanserna i fråga om bedömningen av lärarskickligheten. Men det är ingaoöverstigliga svårigheter som här finns när det gäller att komma överens. Det glädermig att vi tre är sä totalt överens i den här frågan. Betygen i lärarutbildningen m. m. AnL 15MARGARETA (); "Rätt man på rätt plats" - detyttrandet fälldes av den engelske parlamentsledamoten redan år1855. Det skulle lika gärna kunna sammanfatta mycket av det som behandlas iregeringens proposition 1984/85:219, även om yttrandet i det engelskaunderhuset inte handlade om personalfrågor och även om "rätt man" idet här fallet lika gärna kan vara en kvinna. Det ligger "i såväl det allmännas som den enskildearbetstagarens intresse att skickligheten sedd i relation tillarbetsuppgifterna i tjänsten tillmäts särskild betydelse vid allmeritvärdering", skriver statsrådet i propositionen. Detta bör också gällaför tillsättning av statligt reglerade lärartjänster. påpekade att läraryrket - trots attskillnaderna i arbetsinnehåll mellan olika lärartjänster har ökat under senareår -är relativt enhetligt till sin karaktär jämfört med många andrayrken. Därför bör ett system med poängmässig beräkning av meriter finnas även ifortsättningen .Denna beräkning bör dock kompletteras med intervjuer ochreferenstagning. Statsrådetförordar i propositionen följande ordning; bör få i uppdrag att meddela allmännaråd om poängmässig värdering av meriter. Detta gäller då generella meriter,som vid de flesta tillsättningar bör kunna ligga till grund förtillsättningsbeslutet. kan det dock, anför statsrådet, finnas skäl attgöra bedömningar som kompletterar den poängmässiga meritvärderingen. Skolenhetendit tjänstgöringen skall förläggas kan behöva en lärare med speciellakunskaper, erfarenheter eller t. o. m. egenskaper. Dessa kompletteringar kanske genom intervjuer och referenstagning. Om hänsyn av det här slaget tas vidtillsättningen skall det emellertid klargöras före tillsättningen, lämpligenvid annonseringen. I propositionen påpekas även; "Den poängmässigameritvärderingen bör också kunna kompletteras med bedömningar av i vad månsökanden har fullgjort sina tidigare arbetsuppgifter på ett fullgottsätt." Statsrådet anför vidare att referenser och intervjuer bördokumenteras, men anser att referenstagningen bör begränsas till de sökande somhar de högsta poängmässiga meriterna. Utskottet har i sitt betänkande gjort tre påpekanden.Utskottet utgår för det första från att det liksom kommer att tashänsyn till meriter som inte kunnat värderas poängmässigt. I betänkandetuttrycks detta på följande sätt: "skicklighet som styrkts på annat sätt ängenom betyg, fortsatta studier, vetenskapligt eller pedagogiskt författarskap,insatser inom folkbildningsarbetet eller verksamhet som ungdomsledare". För det andra anser utskottet att för attreferenstagningen skall bli meningsfull bör "tillsättningsmyndighetenfritt få bestämma den krets av sökande som skall bli föremål förreferenstagning beträffande skickligheten för läraruppgifterna". Innan jag går in på den tredje punkten kan jag, efter attha lyssnat på de föregående talarna, med glädje konstatera att vi så här långtär överens. Den stora skillnaden och anledningen till de borgerligareservationerna kan sammanfattas i ett ord; betygen. Föredragande statsrådet föreslår nämligen att ett systemmed betyget Godkänd och Underkänd i ämnesutbildningen skall ersätta de tidigarebetygen Väl godkänd. Godkänd och Underkänd. För att kunna garantera kvalitet iutbildningen är det bedömningen Godkänd-Underkänd som är avgörande, framför manvidare. Här kommer så utskottets tredje påpekande; Utskottet anser"att den viktigaste frågan är att bedöma om de som gått igenomutbildningen har tillägnat sig de kunskaper som utbildningen avses ge och somfordras som grund för läraryrket". Utskottet pekar också på att kravet förGodkänd bör sättas så högt att en god kvalitet garanteras. Här kommer så de borgerliga reservationerna.De är, som har nämnts, till en början gemensamma, men sönderfaller påslutet i ett moderat- och folkpartikrav samt ett centerkrav. Jag ber att fååterkomma till det . 1 den gemensamma delen anförs flera skäl till att,enligt reservanterna, de graderade betygen inte bör avskaffas. Tjänstetillsättningenkommer att ske på grundval främst av förtjänsten (tjänstetiden). Betygifrågasätts inte när det gäller t. ex. utbildningen av blivandecivilingenjörer. Väl inhämtadeteoretiska kunskaper bör premieras. Man saknar enfungerande urvalsgrund beträffande nyutexaminerade lärare. Vad finns då att säga om detta? Jo,för det första finns det ingen grund för påståendet att förtjänsten skallpremieras - tvärtom. I propositionen pekas, som jag tidigare nämnt, påmöjligheterna att göra kompletterande bedömningar, att kunna ta hänsyn tillspeciella "krav" vid en viss skolenhet. Vid vårt besök i fickvi bl. a. ta del av de speciella behov man hade där, behov av lärare medspeciella kunskaper och - vill jag också påpeka - behov av människor som ärspeciellt intresserade av att arbeta med invandrarelever. För det andra tycker jag nog att det finns en vissinkonsekvens i de borgerliga reservationerna. Ni kräver möjligheter attstarkare meritera forskarutbildningen, en utbildning som gerförtjänstpoäng. Är det förtjänsten som ni vill stärka ytterligare? Reservanterna använder sig också av argumentet att betyginte ifrågasätts vad gäller utbildning av civilingenjörer. Det må äga sinriktighet, men vi har heller inte diskuterat det faktum att graderade betyg harslopats på psykologlinjen, läkarlinjen, vårdlinjerna, förskollärarlinjen,fritidspedagoglinjen och några till. föreslog i sinbok att man i stället för det detaljeradelärarbetyget inför ett enkelt lärarcertifikat, där "det utan närmarespecifikation anges, att vederbörande fullgjort sin utbildning tilllärare". Detta är egentligen centralt: "fullgjort sinutbildning till lärare" - för alla som går ut blir julärare, alla får rätt att undervisa våra barn. Även de, som en ledamot avutskottet uttryckte det, som "precis har kravlat sig upp tillgodkänd". Låt mig såberöra kravet på en premiering av väl inhämtade kunskaper. Prot, 1985/86:49 Betygen i lärarutbildningen m. m. 2 protokoll 1985/86:49 Betygen i lärarutbildningen m. m. Egentligenär inte skolan i behov av lärare som är "duktiga" på att teoretisktinhämta kunskaper utan mer av lärare som praktiskt kanförttiedla kunskaper ochskapa ett intresse för inhämtande av kunskaper hos eleverna, kom 1979 med en rapport där han undersöktlärarkandidaters kunskaper i svenska. Han konstaterar i rapporten att endastett fåtal av dem som antagits till utbildning, , har betyget 2från underliggande skolform. Han säger vidare att ett ökat antal förmodligenskulle sänka resultaten - men konstaterar han att om man skulle"ta bort" fåtalet, skulle det inte leda till en avsevärd höjning avresultaten. Han konstaterar nämligen också att studerande med betygen 4 och 5från treårig linje och inte obetydliga andelar av kandidaterna från H- ochN-linjerna uppvisat brister i ämnet svenska, främst i fråga omrättstavningsförmågan. Så visst är det väl litet relativt det här med teoretiskakunskaper? Och så till det sista argumentet - de nyutexamineradelärarnas situation. Det är viktigt att först slå fast att det viktigaste föross inte är att kunna skilja ut vilka lärare som är bättre och vilka som ärsämre, Alla lärare som går ut skall ha skaffat sig de kunskapersom krävs, Alla barn i skall ha lika rätt till bra lärare. Kanske har de nyutexaminerade i stället bättrekvalifikationer att arbeta enligt nya metoder, efter den utbildning de harfått. På s, 48 i Lgr 80 står det; "Man kan inte lära sig samarbeta, om maninte får praktisera samarbete, man kan inte lära sig disponera en uppgift ochredovisa den klart och åskådligt, om man inte tillämpar arbetssätt som kräverdetta, man lär sig aldrig ta ansvar för gemensam trivsel, om ingen ger enansvaret och ställer kravet," Dessutom är det ju så att två likvärdiga som har gått utlärarhögskolan aldrig kan tillgodoräkna sig några förtjänstpoäng. Jag ser att jag har talat länge, och jag beratt få återkomma i mina repliker, AnL 16 (); När jag hör kan jaginte underlåta att tänka pä en av socialdemokratins legendariskaförgrundsgestalter i historien. När han kommer hemtumlande säger hansfru, innan han hinner säga någonting; "Inga förklaringar, det gör det baravärre!" Vad vi fått höra från är ju enalldeles fantastisk redogörelse för hur man inom socialdemokratin helhjärtat,utan att tänka en tanke, sluter upp bakom den flummighet som kännetecknade isynnerhet , Detta kom särskilt fint till uttryck, tyckte jag, närMargareta förkunnade att det viktiga inte är att vi har lärare medteoretiska kunskaper, utan det viktigaste är att de har en praktisk förmåga attförmedla kunskaper. Men om de nu inte har några kunskaper att förmedla hjälperdet inte hur praktiskt färdiga de än är. All erfarenhet visar också att detfinns ett klart samband mellan kunniga lärare och goda lärare. Det behöver intealltid vara så, men jag vågar påstå att i den alldeles överväldigande delen avalla fall förhåller det sig på det viset. Det kom också fram en liten bockfot, nämligen detta vid vissa skolor kan ha vissa speciella krav på en lärare. Här, det har jagen känsla av, kommer blockundervisningen in. Man vill slå sönder kvaliteten ochkompe- ,man vill slå sönder vad som över huvud taget finns av kunskaper för att ersättadet med något allmänflummigt - en flummighet som också har understrukits avflera av de lärofäder som så gärna citerade i det härsammanhanget. Självfallet kan man inte ersätta de teoretiskakunskaperna, ämneskunskaperna, med något slags allmänt lärarcertifikat. Detmåste ju finnas somliga som har bjudit till ordentligt under sin utbildning,som har skaffat sig kunskaper och som blir bättre lärare än andra. Naturligtvisskall de också ha ett försteg. Det är faktiskt inte så - det vågar jag självgarantera efter rätt lång erfarenhet som universitetslärare - att allastuderande är stöpta i samma form. De har olika förutsättningar och de bjudertill högst olika. Tar man då bort moroten i sammanhanget blir det inte såförfärligt mycket kvar. Men kvar står att detta är en av de mest fantastiskalogiska kullerbyttor som vi har bevittnat i den här kammaren, och det vill intesäga litet. Här går socialdemokraterna först ut och säger att man skallpremiera skicklighet i stället för tjänsteår, och därom är vi alla överens. Mennär det sedan gäller att dra de logiska slutsatserna av de här resonemangen,nämligen just att premiera kunskaperna, premiera skickligheten, då vill maninte vara med längre. Detta styrker mig bara i vad jag så länge harvetat, nämligen att det är en djup klyfta i utbildningshänseende mellansocialdemokraterna, som står kvar flummighetsnivå, ochde andra partierna, för vilka kunskap, kvalitet och kompetens alltid ärutslagsgivande. Här är en strid som vi aldrig kommer att ge förlorad. Betygen i lärarutbildningen m. m. AnL 17YLVA ();