prot · G909158 · 1985-12-31 00:00:00 — Denna expansion inkräktade givetvispå utrymmet för privatkonsumtionen, vilket är en av förklaringarna till attreallönerna försämrades . Jag gör då den stilla reflexionen att vi borde ha lärt avläxan vid det här laget. Den var nämligen ganska dyrköpt - i varje fall alltfördyrköpt för att vi skall fortsätta i samma hjulspår som tidigare och göra ommisstagen. Bortsett från om vi i , som jagtidigare har sagt, fäster större vikt vid att vi kan öka tillväxten än att vifår några hundralappar i skattesänkning, tycker jag kanske att de siffror somhar figurerat i pressen tarvar en kommentar. Det säger sig självt att det är svårt att i ett så härdetaljrikt system - som har alla möjliga skatteregler för olika kategorier avinkomsttagare - ge en fullständig och rättvisande bild av de olika partiernasförslag. Jag vill därför gärna påpeka att förslag faktiskt inteinnebär att någon inkomsttagare får höjd skatt i förhållande till vad som utgårför . Man kan lätt få det intrycket när minustecken används på det sätt somhar skett i de publicerade tabellerna. Tvärtom sänks skatten i kronor räknatgenom det fullständiga inflationsskyddet. Vidare har låtit utredningstjänsten undersökahur de olika partiernas förslag slår. Jag vill i detta sammanhang göra någrakommentarer. Man har börjat rned att räkna in ett sänkt grundavdrag- man vändersig alltså till oss i . Det innebär en skatteökning på i stort sett1,5 miljarder som faktiskt är avsedd för att finansiera ett familjestöd. Dettagäller inte något annat parti. Som förslaget ser ut drabbar det exklusivtfolkpartiet. har också valt att lämna schablonavdragetutanför beräk ningarna, vilket för övrigt även regeringen gör. På det sättet kommer det inte fram att det moderata förslaget innebär en försämring för mänga löntagare sorn har inkomster från . och uppåt och som har avdrag som inte uppgår till schablonbeloppet. Det kan röra sig om en försämring med . för en genomsnittlig industriarbetare. Ett stort antal-löntagare 11 Prot.1985/86:158 får sådana här försämringar till följd av den sänkning avgrundavdraget som 2juni 1986 , och för övrigt i ännu högre grad , vill ha. ~~, ', rrri Sannollkt drabbas de flesta av dem som harinkomster överstigande 20 000 Närdetgäller skatteskalan har regeringen gjort de skikt inom vilka samma skattesatsgäller betydligt bredare öch färre. Det kan finnas skäl att nämna att även vi ifolkpartiet har tänkt oss en sådan lösning. Det framgår av vår motion.Vår uppfattning skiljer sig således inte från regeringens på denna Däremot måste jag ställa mig frågande inför den enhetligabasenheten och grundavdraget. Tänker regeringen även i fortsättningen bibehålladenna beloppsmässiga följsamhet eller är det nu presenterade förslaget enbekräftelse pä att regeringen, om regeringen får sitta kvar efter 1988 årsval, tänker överge långsiktigheten och förutsebarheten i skattepolitiken? Det skulle vara mycket intressant att få ett svar på denfrågan. Ni måste väl ha någon långsiktig strategi på detta område. I så fallskulle det också vara intressant att få reda på hur den ser ut. Härmed kommer jag osökt, herr talman, in på frågan orninflationsskyddet i skatteskalorna. Utskottsmajoriteten uttalar sig ju ganskanegativt om inflationsskyddet för skatteskalorna. vill man gärnaframhålla att regeringsförslaget innebär en kompensation somväl överträffar inflationen förde båda åren. Allt tyder på att så blirfallet-annars vore det närmast en katastrof. Till bilden hör dock att socialdemokraterna endast tillhälften har kompenserat inflationen . För innevarande årfinns inget inflationsskydd alls. Inflationen har alltså fått härja ganska hårti skatteskalorna under den senaste socialdemokratiska regeringsperioden. Denryckighet som regeringen har demonstrerat i skattepolitiken, med lappverk somskatterabatt och avdragsrätt för fackföreningsavgifter i syfte att möjliggöraför arbetsmarknadens parter att träffa avtal, är enligt mening inteacceptabel. En bättre förutsebarhet måste skapas i skattepolitiken, ochskatteskalorna bör därför inflationsskyddas. Som framgår av reservation 5 innebärfolkpartiets förslag att marginalskatten sänks till för inkomster upp till200 . Marginalskattetaket sänks också till . bör marginalskatterna sänkas till för flertaletheltidsarbetande och marginalskattetaket sänkas till . Ett sådantlångsiktigt program bör genomföras stegvis , så attarbetsmarknadens parter kan ta vederbörlig hänsyn till skattesänkningarna iavtalen. Jag vill kommentera några av reservationerna. Som framgårav reservation 10 har föreslagit att systemet med räntetilläggslopas helt. Frän sida anser vi att borde ha följtriksskatteverkets rekommendation. Ifolkpartiets partimotion med anledning av proposition 130 tar vi upp frågan omen sammanslagning av förvärvskällorna kapital, schablontaxerad annan fastighet och tillfällig förvärvsverksamhet. Mycket tyder på att kapitalbeskattningensammantaget leder till inkomstbortfall i stället för 12 tillskott för staten.Kapitalbeskattningen missgynnar även sparande och stimulerartill konsumtion med lånade medel. De uppgifter som under senare Prot.1985/86:158 tid kommit fram om den erlagda skattens del vid olika inkomstertyder också på att kapitalbeskattningen har en regressiv karaktär,dvs. att den gynnar personer med högre inkomster och missgynnar dem rned lägre. Trots att utskottsmajoriteten har uttalat sig positivt omvårt förslag menar vi att ett tillkännagivande till regeringen hade varit påsin plats. Under den borgerliga regeringsperioden genomfördesbetydarrde förbättringar för pensionärer, främst för dem som saknade ATP ellerhade låg sådan. Pensionstillskott infördes, och pensioner bestående av endastfolkpension och pensionstillskott gjordes skattefria. För att undvika orimligamarginaleffekter för pensioner därutöver infördes en avtrappning genom ettextra avdrag. Sedan socialdemokraterna återkommit i regeringsställninghar pensionärerna kommit på undantag. Regeringen har med en viss systematik missgynnatpensionärerna genom avdragsrätt för fackföreningsavgift, skatterabatter tilllöntagare och en villaskatt som slår hårt mot pensionärskollektivet. Genom det föreliggande skatteförslaget har frågan omutformningen av det extra avdraget kommit i förgrunden. Anledningen är attvissa ATP-pensionärer med måttliga pensioner får en skatteskärpning genomregeringsförslaget till extra avdrag. kan inte acceptera dennafortgående försämring för pensionärerna. Vi kräver därför att regeringen återkommertill höstsessionen med ett nytt förslag som undanröjer dessa försämringar. Den taletid som jag hade anmält mig för harnu gått, och jag skall därför i någon mån återkomma till ytterligarereservationer i mina repliker. Jag yrkar bifall till samtliga dereservationer i betänkandet där mitt namn finns med. 5 BOLUNDGREN (m) replik; Jag håller helt och hållet med KjellJohansson om att det viktiga kanske inte är att sänka skatten för den ene ellerandre med ett par , utan det viktiga är att utformaskattepolitiken så att den leder till ökad tillväxt. Det gynnar alla, främstdem med lägre inkomster och medelinkomster. Den utredning sorn jag begärde av utredningstjänsti samband med utskottets behandling av skatteförslagen föranleddes främst avatt utskottet presenterades ett material, som alla ledamöter känner till, frånregeringskansliet - ett material som i alla jämförelser utgick från det förregeringen mest förmånliga. I förslaget antogs i princip att alla inkomsttagarekunde dra full nytta av höjningen av schablonavdraget. Orn det är någonting- och där är och jag iprincip överens, om man ser till den debatt som vi hade för några månader sedan- sorn är orättvist är det schablonavdrag för kostnader. Ett schablonavdrag gynnar den som inga kostnader har, densom alltså har hög skattebetalningsförmåga, och missgynnar den som har lågskattebetalningsförmåga, dvs. den som redan har kostnader och alltså inte fårnytta av schablonavdraget. Det är omöjligt för en individ att säga hurschablonavdraget faktiskt kommer att slå vare sig det gäller ett visst åreller . Prot.1985/86:158 regeringen helt och hållet tillgodoräknar sig detta till bästamöjliga resultat är det självklart att det krävsutredningar som rensar bort de individrelaterade Inkotnstskatten 1987 och 1988 förändringarnaoch tar itu med de generella förändringarna. Förhoppningsvis kan en ändringkomma till stånd för framtiden. föreslår uppenbarligen attgrundavdraget skall minskas för att finansiera bl. a. en barnbidragshöjning. Dåfår man som konsekvens dessa siffror. Men det är en konsekvens av utredningensom sådan och inte av moderata förslag. 6 () replik: Qm det som sade orn tillväxt ärvi helt överens. Jag tycker helt kort att det vore bra orn vi också kunde kommaöverens orn att vara försiktiga med att presentera tabeller som bygger på förvissa partier helt orättvisa grunder. 7 BO () replik: Jag håller helt med . Det vardärför jag beställde denna utredning av utredningstjänsten. Vi kan ju inteacceptera den av med felaktiga förutsättningar utfördautredningen. 8 () replik: Det ärbara att beklagaatt de förutsättningar sorn självfallet gav utredningstjänsten dädet gällde att räkna på detta förslag inte blev stort mycket bättre de heller. Anf.9 (): I skatteutskottets betänkande nr 40 behandlas inkomstskattenför . framlade redan under allmänna motionstiden ijanuari, i en partimotion, sitt förslag om hur den statliga inkomstskattenskulle tas ut , Vi ansåg redan då att det var nödvändigt attpartierna redovisade sin syn på den framtida skattepolitiken; inte minst föratt arbetsmarknadens parter inför avtalsförhandlingarna skulle veta partiernassyn på skattepolitiken. I partimotion ställdes krav på en höjning avgrundavdraget vid den kommunala beskattningen från nuvarande . Detta krav accepterades av socialdemokraterna i den proposition somframlades , och detta hälsar vi med tillfredsställelse. Centernställde också kravet att skatteskalan skulle indexregleras och att justering avskatteskalan skulle ske efter indexförändring redan inför inkomståret 1987.Vidare ställdes kravet att "brytpunkten" skulle bygga på 18basenheter, vilket medför att brytpunkten skulle komma att ligga viden inkomst på , I nämnda partimotion frän föreslogs också enstörre satsning på den kommunala skatteutjämningen. Kommunalskatten är för deallra flesta inkomsttagare den största direkta skatten. Först vid inkomsteröverstigande . är statsskatten störst. Trots att regeringen utlovaten proposition om den kommunala skatteutjämningen, vilken tyvärr aldrig korn,reserverade 1 miljard för i ytterligare anslag till denkommunala skatteutjämningen. skatteförslag syftade i första hand till attuppnå den målsättning sorn utgjorde grunden skattebeslut, nämligenatt av inkomsttagarna inte skall ha en högre nrarginalskatt än 50 ,%. attinflationen inte får skärpa skatteuttaget, att skatteutjärnningen förbättrasoch att orimliga marginaleffekter på grund av bristande samordning mellanbidrag och skatter förhindras. Sorn jag redan sagt är det med tillfredsställelse vi kankonstatera att socialdemokraterna i viss utsträckning har följt linje,men vi hade önskat att ni tagit ett litet längre steg. Också socialdemokraternaborde känna ansvaret att förverkliga vad som utlovades iriksdagsbeslutet . Regeringsförslaget innebär ett halvt steg för att nå dettamål 1987. a. omläggning av basenheten kommer enligt socialdemokraternasförslag brytpunkten 1987 att ligga vid , enligt förslag vid145 . Men fortfarande vägrar socialdemokraterna att knyta skatteskalantill ett index, med den osäkerhet sorn detta innebär. På den kommunala beskattningens område accepterarsocialdemokraterna centerförslaget att höja grundavdraget till , ochdetta är bra. Men centerförslaget innebär att alla inkomsttagare får enskattesänkning överensstämmande rned det belopp som motsvarar effekten av dethöjda grundavdraget, . Regeringens förslag har inte dennainnebörd, utan regeringen tar tillbaka en del av detta genom bl. a. införandetav en s-k. för alla som har att betala statliginkomstskatt och vidare genom att öka skatteuttaget i de lägsta inkomstskikten.Detta är en åtgärd som inte kan acceptera. föreslär regeringen en ytterligare höjning avgrundavdraget vid den kommunala beskattningen, men kompletterar detta med enytterligare skärpning av skatteuttaget i det lägsta inkomstskiktet. har angivit riktlinjer för skattepolitiken efter1987, utan att precisera detaljutformningen. Vi har klart angett attskatteskalan skall indexregleras, och enbart med denna utgångspunkt beräknar viatt brytpunkten 1988 kommer att ligga på nivån . accepterarförslaget att grundavdraget fastställs till . men anseratteffekten av detta skall, oavkortat, innebära en sänkning av kommunalskattenmed . och med ytterligare . Socialdemokraternatar tillbaka det mesta av denna effekt, framför allt förinkomsttagare.i.inkomstgruppen 60 0t). Detta är enligt centernsuppfattning ett helt oacceptabelt resultat. har i ett särskilt yttrande ytterligare utvecklatsin syn på den framtida skattepolitiken. Som jag har sagtaccepterar en höjning av grundavdraget till . Vi ser detvidare som angeläget att indexreglering förhindrar att inflationen skärperskatteuttaget. En fortsatt sänkning av marginalskatten är både angelägen ochnödvändig men måste kombineras med särskilda insatser för att stärkaskattepolitikens fördelningspolitiska profil. Detta gäller så välskatteuttaget för låginkomsttagare som rättvisa skatter mellan olika kommuner. Skattepolitiken skall främja arbete och sparande ochstimulera till ökade investeringar. I ett nära perspektiv rnäste detta skegenom att beskattningen Prot-, 1985/86:158 Inkomstskatten 1987 och 1988 Inkomstskatten 1987 och 1988 avsparkapital begränsas och skatten på arbete mildras. En möjlighet här somcentern angivit är att sänka arbetsgivaravgifterna rned för de15 första anställda eller motsvarande lönesumma i företag upp till 1,5 milj.kr. Det är en ganska speciell debatt om skattepolitiken sornvi för i . Alla partier står fast vid sina i motioner framlagdaförslag, och dettaberor i viss mån på att vi har utgått från olikautgångspunkter, med bl. a. olika nivåer för basenheten. Det är svårare äntidigare att göra exakta jämförelser mellan förslagen, och därigenom är detockså större svårigheter att göra en exakt bedömning av de olika förslagen. Dethar vi redan hört , och det har naturligtvis medfört att det blivitsvårare att resonera sig samman. ser rned tillfredsställelse att socialdemokraternaför 1988 accepterar förslag med en brytpunkt vid ca , mencentern kan inte acceptera att låg- och medelinkomsttagare får så liten del avskattesänkningen som regeringen föreslår. Propositionen innehåller även på en del andra punkter etttillgodoseende av centerkrav. Således slopas sambeskattningen av B-inkomsteroch räntetillläggen såvitt avser bostad på jordbruksfastighet samt såvitt avserbil i näringsverksamhet som används privat, och den högsta marginalskattensänks till . Även pä ett par andra områden tillgodoses kraven icentermotioner, bl. a. beträffande "starta-eget-bidrag". Men även orn jag på vissa områden kan konstatera etttillgodoseende av centerkrav, så finns det i åtskilliga hänseenden en klartmarkerad åsiktsskillnad, vilket främst framgår av de reservationer sorncentern står bakom, I reservation 6 redovisar sitt förslag tillskatteregler för , vilket också - om inte annat förslag framläggs -gäller och dä liksom även i fråga om indexuppräkningen. Jag har redan redogjort för vad vårt förslag innebär ochskall därför inte vidare gå in på denna reservation. Jag skall bara beröra en sak ytterligare när det gällerinkomstskatteförslaget. har liksom motionerat om en ändring avschablonavdraget. Socialdemokraterna införde ju ett schablonavdragpå . vid inkomst av tjänst. Detta avdrag är orättvist - det kan inteutnyttjas av pensionärer och företagare, och det kan endast delvis utnyttjas avlåginkomsttagare. När säger att schablonavdraget har storbetydelse för personer med en inkomst . måste han ha förbisettatt det finns en glidande skala mellan . Vid närmarebeaktande framgår det att först när inkomsten kommer i närheten av detsistnämnda beloppet får avdraget den omfattning som man vill ge sken av att dethar redan vid lägre inkomster. För den som inte har några utgifter för inkomstensförvärvande ger schablonavdraget ett värdefullt skattefritt tillskott, men förden som har resekostnader och andra kostnader för inkomstens förvärvandeöverstigande . ger avdraget ingenting alls. Systemet är ett klartinslag i socialdemokraternas strävan att koncentrera befolkningen till destora tätorterna och ett slag iansiktet på pendlare - ja, på alla som har valt att bo utanför tätorterna, PrOt. Med hänsyntill den beskattning vi har i vårt land har vi inte kunnat acceptera 2 juni1986 ett så slumpartat avdrag. 1 vissa kretsar vill man ju ge sken av att ~~ ' ~~ , , , j .1 ,, . . .o ..,, r o ,, r- Inkomstskatten 1987 schablonavdragetkan utnyttjas av alla, och jag måste da ställa frågan: Varför föreslårman inte i stället införande av ett höjt grundavdrag som gäller för Isjälva verket är det långt ifrån alla -jag vågar säga inte ens hälften - som kanutnyttja schablonavdraget fullt ut. Dä skall man inte hävda att avdragetär så värdefullt. Vad som är mest angeläget är att undanröja den direktaorättvisa som uppkommer beroende på var man bor och var man I reservation 12 berörs regeringens förslag att slopakvittning av villaunderskott mot kapitalinkomst. Kvittningen avvillaunderskott mot kapitalinkomst ingick som en del i skatteuppgörelsen, ochdet finns inte någon anledning att nu bryta rnot denna. Regeringen motiverarsom vanligt sitt ställningstagande rned att man vill genomföra en förenkling.Men målsättningen måste också vara rättvisa och respekt för vad som har sagts.Ryckigheten minskar förtroendet för politikernas ställningstagande. I reservation 13 behandlas utformningen avfolkpensionärernas extra avdrag. Genom regeringens förslag om ett ändratgrundavdrag och en annan basenhet sorn grund för skatteskalan harförutsättningarna för nuvarande regler förändrats. Frågan har diskuteratsmycket i utskottet, och många förslag har presenterats. I vår reservationföreslår vi att regeringen skall komma med ett nytt förslag , ett förslagsorn är anpassat till de regler vi beslutar och som är så avvägt att detger berörda pensionärer en rimlig standardförbättring. Förslaget bör framläggasi så god tid att reglerna kan tillämpas för . I reservation 15 berörs frågan om samtaxering avföräldrars och barns förmögenhet, en fråga som ofta diskuterats i riksdagen.Allra mest upprörande är sambeskattningen av fosterföräldrars och fosterbarnsförmögenhet. Här råder nämligen den pricipiella skillnaden att fosterföräldrarinte som andra föräldrar fär disponera över barnets förmögenhet. I reservation 20 behandlas vissa avsnitt av centernsfamiljepolitik. Enligt uppfattning bör stödet till barnfamiljerna gesi form av bl. a. en beskattad vårdnadsersättning som skall utgå med 24 000 kr.per år och i en första etapp omfatta alla familjer med barn . Ettsådant barnfamiljsstöd kombinerat med de förbättringar i övrigt förbarnfamiljerna som föreslås av anser vi vara förenat rned uppenbarafördelar. En beskattad vårdnadsersättning ger föräldrarna möjlighet att medbibehållet socialt skydd korta ned sin arbetstid för barnens skull. Den gerockså ökad valfrihet och skapar jämställdhet mellan rnan och kvinna. Vi anser att man med detta ger barnfamiljerna ettväsentligt bättre och mera rättvist stöd än det som blir fallet med avdrag ibeskattningen. I denna reservation föreslår vi också att denskattereduktion som utgått med . tillfamiljer med barn i en första etapp skall höjas till 4 000 kr.Detta skulle innebära en välförtjänt förbättring för alla barnfamiljer medendast en inkomsttagare. I reservation 24 yrkar vi att . per barn av denersättning som utbetalas till privat dagmamma skall räknas som kostnadsersättning och 17 2 protokoll 1985/86:158-159 Prot.1985/86:158 således undantas från sociala avgifter och skatt. Det är ettrimligt krav för den 2juni 1986 enskilde, och det är en åtgärd somskulle påverka barnomsorgen positivt. , , , , I reservation 25 tas en gammalfråga upp, nämligen likabehandling ur Inkomstskatten1987 " c r\ skattesynpunkt när det gäller stipendier vid ledighet för studier rned Det är ett obehagligt inslag i vårt skattesystern sorn socialdemokraternahar infört , när man inte längre ställer likabehandlingeni främsta rummet. Vi såg tydliga exempel på hur socialdemokraternaavviker från linjen - vilken jag anser det självklart att rnan skallstå fast vid - att alla skall behandlas lika. beslutförra året orn en skattelättnad pä . för löntagare men inte för pensionärereller företagare är ett av de mest utmanande exemplen på socialdemokraternasnya linje i skattepolitiken. I reservation 28 berörs rätten till avdrag för resor tilloch från arbetet. Också här har socialdemokraterna visat sin negativainställning till dem sorn inte valt att bo i närheten av arbetsplatserna. Det ärorimligt att, sorn man här har gjort, helt plötsligt avvika från en tidigareinställning. Den enskilda familjen har byggt sin bostad på en plats därtillgång till bil är ett villkor för att man skall komma tillarbetsplatsen. Det är oacceptabelt att då helt plötsligt så hårt begränsarätten till avdrag för resor till och från arbetet. I reservation 32 görs en insats för att avskaffa systemetrned drickspengar åt taxichaufförer. Målsättningen är inte bara att ta bortbeskattningen av dricks utan också att helt få bort systemet rned dricks inomdetta område. I reservation 36 yrkar vi på att förmögenhets-, arvs- ochgåvoskatten skall återställas till den nivå som gällde före socialdemokraternastillträde . Kapitalskatterna har skärpts genom inflationen. Som enförsta åtgärd för att åtminstone återföra dem till tidigare nivå, bordereglerna återställas till det som beslutade . Till utskottsbetänkandet har fogats några särskildayttranden, bl. a. beträffande förslagsverksamheten inom industri och övrigverksamhet. Nog borde det vara möjligt att reducera beskattningen på denersättning som utbetalas som en stimulans till initiativ o.ch förmåga tillnyskapande. En fördelning av beloppet på kan vara ett alternativ.Vi förväntar att den sittande innovationsutredningen lägger fram förslag rimlig lösning av denna fräga. I ett annat särskilt yttrande berörstraktarnentsbeskattningen. avlämnadetraktamentsbeskattningssakkunniga ett betänkande med förslag till nya reglerför beskattning av traktamenten. har efterlyst detta förslag,och hoppas vi verkligen att regeringen skyndsamt framlägger förslag tillriksdagen på detta område. Återstår ett särskilt yttrande från representanti utskottet, nämligen det som berör skattepolitiken . Jag har redantidigare något behandlat detta. Jag skall därför inte vidare beröra detta, utanbara säga några ord om syn på skattepolitiken. Skattepolitiken skallfrämja arbete, sparande och intresset för investeringar. Skattesystemet skallvara rättvist, behandla alla lika. Vi tar bestämt avstånd från specialinriktadeskattefördelar för vissa grupper. Marginalskatterna måste sänkas ytterligare,men detta måste kombineras med särskilda insatser för att stärka skattepolitikensfördelningspolitiska profil. Det gäller att minska skatteuttaget för låginkomsttagareoch att åstadkomma en bättre skatteutjämning. Inkomstskatten 1987 och 1988 Vår målsättning är att föra en skattepolitik, sornförsöker ta hänsyn till alla befolkningsgrupper och inte baratill dem sorn har litet högre inkomster. Det gäller att uppnå en rimligfördelning efter bärkraft av de skatteuttag sorn är en nödvändighet och ettresultat av beslut. Jag blev bekymrad, när här påstod att ingetannat parti än hade krävt en skattesänkning för låginkomsttagarna.Bo Lundgren kan emellertid finna bevis i den undersökning som han själv harbegärt och fått publicerad. Det finns andra partier som haren starkare känslaför låginkomsttagarna.