prot · G90983 · 1985-12-31 00:00:00 — Enligt beslut med anledning avregeringens proposition om gymnasieskola i utveckling har länsskolnämndernaförsöksvis fått rätten att besluta om tim- och kursplaner för gymnasialpåbyggnadsutbildning som kan anses vara regionalt arbefsmarknadsanknuten. Syftet med bemyndigandet var att snabbt fä fram nya typerav utbildningar som är väl anpassade till det regionala arbetslivet och somdärför medverkar till att lösa regionala rekryferingsproblem och öppnar nyavägar för eleverna att få fotfäste på arbetsmarknaden. Sedanförsöksverksamheten påbörjades har ett sextiotal regionalt arbets- 8 protokoll 1985/86:78-84 Om regionah marknadsanpassad påbyggnadsutbildningigym-nasieskolati marknadsanknufnapåbyggnadsutbildningar (s. k. RA-kurser) startats. Verksamheten utvärderaskontinuerligt av (). Det problem som tar upp rör den speciellasituation som kan uppstå för elever som efter utbildningen avser att sökalärlingsanställning inom elinstallationsområdet. För detta område finns mellanarbetsmarknadens parter ett avtal som reglerar vilka päbyggnadsufbildningarsom får tillgodoräknas vid bedömningen av den efterföljande lärlingstidenslängd. Elfackets centrala yrkesnämnd (ECY) har därför uppmärksammat både SÖ ochlänsskolnämnderna på att RA-kurserna infe finns reglerade i det s. k.installationsavtalet och därför inte utan vidare kan tillgodoräknas vid nämndabedömning. Efter överläggningar med företrädare för har jag dockerfarit att defta problem kan lösas om ECY fär möjlighet att ta ställning tillde framtagna RA-kurserna. Jag finner detta rimligt med tanke på de speciellasäkerhetskrav som gäller för elinstallationsområdet och förutsätter att detskall kunna gå att åstadkomma på ett smidigt och effektivt sätt. 46 (): Först ber jag att fä tackautbildningsministern för svaret. Detta kan synas vara en fråga av mindredignitet, men för dem den gäller är den naturligtvis av stor betydelse.Dessutom belyser frågan en problematik som kan uppstå vid försök till decentraliseringav beslutsfattande från centrala myndigheter fill i detta fall regionalamyndigheter. Den problematiken, fru talman, anser jag skall vara löstinnan fatfar sitt beslut. Besluten i sådana här fall mynnar ut i enförfaftningsskriv-ning som leder till att berörda parter får en känsla av attnågot hinder inte finns. Det får infe vara så att avtal åsidosätterriksdagsbeslut och omintetgör en viktig regionalpolifisk insats som det här ärfråga om. De facto har t. ex. länsskolnämnden i mitt län.Västernorrlands län, fastställt ett betydande antalläroplaner, även om de i och för sig inte har med elbehörighef att göra. själv som SÖ har alltså utvärderat verksamheten, och utbildningarna harutformats i nära samverkan mellan parterna på arbetsmarknaden inom länet,eftersom utbildningarna är regionalf arbetsmarknadsanknutna. Då är det beklagligt att man pä ett sent stadium heltplötsligt upptäcker att detta inte fungerar när det gäller vissa utbildningar. Därför upprepar jag, fru talman,att jag anser aff man måste lösa sädana här problem i förväg. Annars drabbarproblemen somliga som genomgår dessa utbildningar, och det får de inte göra. 47Utbildningsminister : Fru talman! Det här problemet kanegentligen uppstå bara pä detta speciella område, där det måste finnassäkerhetsbestämmelser för elinstallatörer som arbetar med starkström. I ochmed att Elfackets centrala yrkesnämnd skall ge behörighet för detta arbeteefter lärlingstiden måste också denna yrkesnämnd fä tillfälle att godkänna denföregående utbildningen, på vilken behörigheten grundas. 48GÖREL THURDIN (c); Jag har uppmärksammat att utbildningsministernhar tagit tag i den här frågan, och jag hoppas att det hela kommer att fungerai fortsättningen utan att det hakar upp sig någonstans på vägen. Överläggningen var härmed avslutad. Om de studerandes ekonomiska förhållanden 13 § Svar på fråga 1985/86:366 om de studerandesekonomiska förhållanden har frågat mig om jag ärberedd att vidga studiemedelskommitténs direktiv och påskynda dess arbete. Kraven pä förändringar av studiemedelssystemet är många,och emellanåt förekommer kanske en viss överbetoning av systemets negativasidor. Det finns trots allt infe några fakta som tyder på att studiemedlens igrunden positiva funktion skulle ha förändrats i något dramatiskt hänseende.Det är således möjligt för flertalet studerande att bedriva heltidsstudier medstudiemedel som försörjningskälla. Jag är emellertid medveten om att mänga studerandehar en besvärlig ekonomisk situation. Även den växande skuldsättningen geranledning till oro. Det är viktigt att mer omfattandeförslag fill förändringar av studiemedelssystemet föregås äv en ingåendeanalys. Jag utgår från att kommittén arbetar så skyndsamt som det är möjligt.Kommittén är givetvis oförhindrad att lämna delförslag under utredningsarbetetsgång. Jag är därför inte beredd att föreslå någon förkortning av kommitténsutredningstid, och jag är inte heller beredd att föreslå någon ändring avdirektiven. 50YLVA (): Jag tackar utbildningsministern för svaret,även om detta inte innebär någon förbättring för de studerande inom en kortaretidsrymd än direktiven till kommittén redan medger. Bakgrunden till min fråga är naturligtvis denutomordentligt svåra situation en studerande har . Studiemedlen räckerinte, studenten måste förvärvsarbeta, studierna blir lidande och tar längre tidoch studieskulden växer. Den onda cirkeln är ett faktum. Studiemedlen för en treårig utbildning uppgår fill ca . och för en femärig utbildning till nästan . När den stackarsstudenten slufligen skall betala av en skuld som ständigt räknas upp verkaruppgiften övermäktig, och mänga högskoleutbildade med ganska bra inkomsterlever nästan pä svältgränsen. Vad sådana utsikter innebär för unga människor från hemutan studiefradi-tion är ganska klart. Utbildningsministern säger att det inte finns några faktasom tyder på att studiemedlens i- grunden positiva funktion skulle haförändrats i något dramatiskt hänseende. Men nog är det mänga som helt enkeltavstår frän studier när de ser hur besvärligt kamrater med studieskulder hardet. Om villkoren för statsbidrag till studiecirkelverksamhet För oss i står det klart aff en verkligförbättring inte kan åstadkommas genom marginella förändringar eller mindreekonomiska påslag. Kommittén kan inte utreda alternativ som medger påslag, menen ordentlig höjning studierna pågår kan faktiskt innebäravinster i andra änden i form av en kortare studietid - och därmed också behovav lägre studiemedel fotalt. Jag anser alltså att det vore rimligt att också sädanaalternativ finge utredas. Överläggningenvar härmed avslutad. 14 § Svar på fråga 1985/86:381 om villkoren förstatsbidrag till studiecirkelverksamhet har frågat statsrådetGöransson om han är beredd att vidta sädana åtgärder att det relativt omgåendeblir tillåtet att med statsbidrag genomföra studiecirkel med enstakasammankomst . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall besvara frågan. Förslag till ändring av bidragsbestämmelserna i denangivna riktningen kommer aff diskuteras av utbildningsutskottet med anledningav en motion av m, fl. Jag vill inte föregripa resultatet avdenna diskussion, 52 (): Tack, utbildningsministern, för svaret! Jagtrodde att det här var en sä enkel fråga, att utbildningsministern direktskulle kunna tillmötesgå de önskemål som jag noterade i frågan, I allastudieförbunds avdelningar försöker man följa de bidragsbestämmelser som gällerför verksamheten. tycker man att reglerna är onödigt byråkratiskttillämpade. Det jag i min fråga aktualiserat är en möjlighet att fåstatsbidrag till en fjärde timme vid vissa sammankomster för studiecirklar. Enförutsättning skulle vara att det högre timtalet vid en sådan sammankomst"kompenseras" av lägre timantal vid andra sammankomster med sammastudiecirkel. Medeltimtalet per sammankomst skulle alltså för varjestudiecirkel med statsbidrag ej tillåtas vara större än . Det här uppfattas i studieförbunden som en förnuftigregeländring, som lätt kan göras. Det skulle inte kosta mer för staten. Detskulle inte innebära mer krångel vid redovisning och kontroll. säger utbildningsministern att han vill vänta påbehandling av motion i ärendet. Svaret är ett utmärkt exempel på hur svårt det kan varaatt utnyttja sunt förnuft till handlingskraft i små ärenden. Det hade varitenkelt för att skriva nya anvisningar tillskolöverstyrelsen. Eftersom inte initierat den härändringen, vill man där inteheller tillmötesgå önskemålen, trots att det inte kostar mer än litetprestigefri vänlighet. Jag är besviken över all småaktig byråkrati - även överden som vi mött hos i det här ärendet. 53'Utbildningsminister : Fru talrhan!Det var för sex är sedan, på förslag av den folkpartistiskeutbildningsministern, som införde den här begränsningen för studiecirklar. Jag utgår från att det var sunt förnuft som dålåg bakom beslut. Om vill ändra sitt beslut nu sex årsenare skall jag gärna se till att regeringen accepterar beslut. Menfrågan kommer att avgöras av på grundval av en motion frän PärGranstedt. Om utnyttjandet av Radiospu-blikundersökningar Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på fråga 1985/86:380 om utnyttjandet av SverigesRadios publikundersökningar har, mot bakgrund av SverigesRadios publikundersökningars engagemang i det s.k. , frågatmig om företaget utnyttjats i fler fall och vilka ätgärder jag avser att vidtaför att förhindra upprepningar . Bakgrunden till fråga är uppgifter om affSveriges Radios avdelning för publik- och programforskning (PUB) vid enenkätundersökning inte skulle ha lämnat information om att de insamladeuppgifterna skulle användas för annat ändamål än radiokoncernens eget behov, idetta fall projektet . PUB betjänar i första hand programbolagen inom men har även externa uppdragsgivare. Avdelningen är organiseradsom en för koncernen gemensam forskningsavdelning, organisatoriskt placerad imoderbolaget. Statens avtal med.moderbolaget reglerar bolagets övergripandeansvar för koncernen men inte PUB:s verksamhet. För den verksamheten gällersamma regler som om den hade bedrivits av ett annat privat företag. Det är därför inte min uppgift attuttala mig om PUB:s nuvarande verksamhet. Frågan om den framtida verksamhetenvid PUB kan övervägas i samband med att nya avtal träffas. 55BENGT KINDBOM (c): Jag tackar statsrådet för svaret på frågan. Det är ett vikfigt besked som här ges, och jag tror det ärviktig information också för allmänheten att publik- ochprogramforskning är en verksamhet som bedrivs enligt samma regler som om denhade bedrivits av ett annat företag. Den skall alltså jämföras med , IMU m.fl. opinionsinstitut som är verksamma på marknaden. Jag tror infe detta varitallmänt känt. Otn de regionala TV-sändningarna i Jag hade tvä frågor, varavstatsrådet inte alls uttalar sig om en, nämligen den nu pågående verksamheten.Vi har ju båda fått ett brev från av vilket framgår att enganska betydande del av omsättningen omfattas av uppdrag för andra änSR-koncernen. Frågan om den framtida verksamheten är egentligen den somär intressant. Där sägs bara att detta kan övervägas i samband med att nyaavtal träffas. Min fråga gällde vilka åtgärder statsrådet avser vidta för attPUB inte skall vara med i sådana här fall i framfiden, men det blir inga somhelst besked pä den punkten. Kan statsrådet infe ens förklara om han övervägerreglering i samband med ett nytt avtal? Överiäggningarna mellan de polifiskapartierna är ju avslutade, och då kanske vi i varje fall kan få ett besked, omdetta kan tänkas vara med i de fortsatta diskussionerna om nytt avtal medSveriges Radio. Jag vill gärna kort replikera på det som BengfKindbom här har framfört, eftersom jag har en känsla av att man annars kantolka mitt första svar som väl formalistiskt. Bengf Kindbom påpekar att både han och jag från SverigesRadios avdelning för publik- och programforskning, PUB, har fått svar på defrågor han ställde. Han har alltså ställt frågan fill mig inte för att få vetahur det var utan för att få fillfälle att med mig diskutera om det var lämpligtatt det var på det sättet. Då är det viktigt att klargöra att jag lämnar svarhär ifrån talarstolen i egenskap av statsråd och inte bara för att det kan varakul för ett par personer i kammare att fä reda på vad den ene ochden andre tycker. Jag har alltså inte kunnat svara pä frågorna i min egenskapav statsråd, och det var detta besked jag lämnade. När det gäller framtiden vill jag påpeka attöverläggningarna mellan partierna i den parlamentariska beredningen inteavslutas förrän . 57 (): Jag har all respekt för det statsrådet nusade, att han inte kan uttala sig om den nuvarande verksamheten. Den har vibåda fått besked om. Men den framtida verksamheten kan statsrådet ha synpunkterpå. Jag undrade om han tänker överväga reglering också av PUB, som drivs somett privat företag enligt beskedet i svaret. Vi kanske fär vänta till efter morgondagen - när det skallbli en presskonferens . Överläggningen var härmed avslutad. 16§ Svar på fråga 1985/86:384 om de regionala TV-sändningarna i har frågat mig vilka åtgärderregeringen ämnar vidta för att ge sörmlänningarna bättre regional TV-service. Årets budgetproposition innehåller inga förslag som rörSveriges Radios verksamhet. I stället kommer en särskild proposition i dennafråga att läggas på bord . Där kommer frågan omregionala nyhetssändningar att behandlas. Jag är därför inte beredd attdiskutera den . 59 (): Jag kan inte tolka kulturministerns svar påannat sätt än att regeringen infe heller i den proposition som kommer är bereddatt lösa frågan för del, så att vi får ett sammanhålletregional-TV-distrikt. Jag vill därför erinra kulturministern om vad han skrev ifjolårets budgetproposition: "I det beslut som fattades av år 1978angående radions och televisionens framtid (prop. 1977/78:91, KrU 24, rskr 337)betonades aff gränserna mellan regional-TV-områden endast undantagsvis börbryta en länsgräns. Enligt min mening bör de regionala sändningarna över Mellansvenskadistriktet kunna påbörjas enligt de planer som presenterats av SRAB. Det bördock infe hindra aff frågan om täckningsområden utreds ytterligare." I en motion här i har jag uttryckt farhågor medanledning av den vaghet som präglar denna skrivning.' står det klart attde farhågorna var befogade. Den utredning som kulturministern talar om i propositionenhar inte resulterat i annat än en obeskrivlig förvirring i . "Det skall til! mycket starka argument för att dennuvarande uppdelningen av skall ändras." Så säger i entidningsintervju den närmast ansvarige för utredandet, distriktsdirektören . "Helt vansinnigt. Indirekt är det som styrnyhetsförmedlingen." Det säger chefen för . Och hanhar rätt. Det är hos feleverket som bollen ligger - eller kanske rättare hosregeringen. Jag har nämnt att kommer att bli ett fiasko -många tittare i kommer inte att kunna seprogrammet. Jag vill naturligtvis inte recensera TV-program som inte ärproducerade. En svag sändare är orsaken. Dagsläget när det gäller regional-TVär sålunda det att inte är uppdelat på två distrikt utan de facto påtre områden. vill jag gärna ha besked från kulturministern: att detta är acceptabelt? Om inte - skänk oss i ettpar minuter och tala om vad kulturministern tänker göra.- Det är sörmlänningarnavärda. Sörmlänningarna är förvisso värda minuter ochtimmar, och jag är väl beredd att ta denna diskussion - men det vill jag gärnafå tillfälle att göra mot bakgrund av den proposition som läggs fram och somrör den fortsatta radio- och TV-verksamhefen. Om de regionala TV-sätidningarna i 61KJELL (): Jag beklagar att kulturministern inte vill geett besked till sörmlänningarna. Om åtgärder för att minska antalet bilolyckor i Kalmarlän För aff få någon meningsyttring beträffande varsocialdemokraterna står har jag sökt inte bara i den borgerliga piessen utannaturligtvis också i den socialdemokratiska. I socialdemokraternas länstidningFolket har jag hittat följande råd på ledarsidan under rubriken omregional-TV: "Tryck på avstängningsknappen, sitt djujjt nedsjunkna iTV-fåtöljen, tänk stort och fritt och framförallt lugnt!" Sedan säger man att frågan nog i sinom tid kommer att lösasig, eftersom man tänker höja TV-licensen med . frågar jag: Är det också kulturministernsrekommendation till tittarna i att de skall trycka påavstängningsknappen, sitta djupt nedsjunkna i fåtöljerna och tänka stort ochfritt? Eftersom våra debatfregler nu är sådana attden frågande har sista ordet vill jag gärna ta chansen att fråga KjellJohansson om han anser att det är lämpligt att man som statsråd diskuterardelar av propositioner de läggs fram. 63 (): Nej, det tycker jag nog kan vara onödigt, ochdet behövs inte heller. Men det behövs inte heller några nya utredningar, somhar betonats här. Det som behövs är i stället en sändare som täcker ,och det behövs en redaktionell bevakning i , Jag tycker faktiskt att kulturministern här skulle hakunnat klara ut om han nu är beredd att ta ansvar och fatta de beslut sombehövs för att detta skall komma fill stånd, fullt i enlighet med rik;idagenstidigare fattade beslut. Överläggningen var härmed avslutad. 17§ Svar på fråga 1985/86:391 om åtgärder för att minska antalet bilolyckor iKalmar län har frågat mig omjag är beredd att låta den höjning av vinterväghållningsstandarden påhögtrafikerade vägar som aviseras i budgetpropositionen komma län tilldel eller om jag överväger andra åtgärder för att stoppa den olycksfallsutvecklingsom hänvisar till. Avsikten är att väghållningen i landets olika delar skallske på ett likartat sätt. Även om väderleksförhållandena runt om i landetvarierar, så är det ambition att upprätthålla en likvärdig vinterväghållningi landets olika delar. har i sin femårsplan för driftverksamhetenlagt fast hur bl. a. vinterväghållningen skall genomföras. Förslagen i årets budgetproposition ansluter till den nivåpå drift och underhåll av det statliga vägnätet som anges i vägverketsplanering. Ordningen är den att skall fördela de anslag somstatsmakterna anvisar på så sätt att servicenivån blir lika i alla län. I enlighet med femärsplan för åren 1985-1989görs nu en stor satsning pä det trafikstarkare vägnätet. Särskiltvinterväghållningen har förbättrats. Det är min uppfattning att vägverketsdriftverksamhet skall prioriteras i budgetsammanhang, bl. a. avtrafiksäkerhetsskäl. 65 (): Tack för svaret, statsrådet ! Jagtycker att det är så neutralt hållet att det blir något svårbedömbart. Jagtänker särskilt på den mening där statsrådet säger att det nu görs "satsning på det trafikstarkare vägnätet". Vi har i sydöstra en känsla av att väg E 66 inte alltid räknas in i detta nät. Min fråga har föranletts av den tragiska utvecklingen iKalmar län under den första hälften av februari . Elva har dödats och mångaskadats i serie av trafikolyckor - jag har i min fråga skrivit bilolyckor,eftersom enbart bilar har varit inblandade. Åtta av dödsoffren var bilförare,tre var passagerare. Endast en förare, en 20-åring, kan sägas tillhöra vad manbrukar kalla riskgrupperna, dvs, de yngsta och de äldre bilförarna. Efter dessa händelser finner jag det angeläget att försökanå fram till någon form av analys. arbetar mycket ambitiöst för att hålla vägarna igott skick och har ökat sina insatser, senast ,Anslaget för vinterväghållning beräknas till ca 20 milj, kr. Eventuelltmåste det, liksom , överskridas, men det är för tidigt att nu bedöma, I lokalradion ges väglagsrapporter undervintern. Vid besvärligt väglag går man ut med extra rapporter . Mendessa och andra informationsåtgärder synes tyvärr infe vara tillräckliga. Jag föreslår att man vid en sådan anhopning av olyckor somnu skett skall tillsätta en , som försöker få en mer samladbild av det inträffade än vad rapporter från olika polisdistrikt kan ge. Jagvill därför fråga statsrådet om han är beredd att medverka till atten för trafikolyckor inrättas, på samma sätt som det i dagfungerar vid olyckor till sjöss och i luften. Om åtgärder för att minska antalet bU-olyckor i län 66Kommunikationsminister : Fru talman! Jag tror att vi är helt överensom att det naturligtvis är oroväckande om antalet trafikolyckor ökar på detsätt som otvivelaktigt har skett i det aktuella området. Däremot kan det varasvårare att bedöma orsakerna fill trafikolyckorna. Såvitt jag förstår har man,när olycksplatserna har besiktigats, gjort den bedömningen att förarna isamtliga fall har kört i alltför hög hastighet i förhällande fill det väglagsom rådde när olyckorna inträffade. Vägarna har hållit den standard som finnsför vinterväghällning-en. Det har i de flesta fall varit riksvägar, och de harvarit saltade. Men inte heller saltet hjälper vid vissa temperaturer. Då finnsdet, såvitt jag förstår, ingen annan åtgärd än att bilisten får anpassa sinhastighet till väglaget. Som svar pä frågan om en vill jag sägaatt det redan nu finns ett slags i samband med trafikolyckor.Det görs noggranna utredningar från polisens, ochfrafiksäkerhetsverkets sida, I praktiken existerar det således . 9 protokoll 1985/86:78-84 Prot.1985/86:83 Anf. 67 (): 20februari 1986 Fru talman! Det är bra att existerar. .. , att vi inte har märkt så mycket avden. I just det här fallet har man såvitt jag Omförekomsten av j i j t datalagrade personregister inotn sjukvården har kunnatse inte gjort några insatser för att utföra en djupare analys. Personligen tror också jag att det har varithastigheternas fel. Men då måste man ju fråga sig vad vi skall göra åt detta.Det handlar om så många och olika aspekter att man inte bums kan säga att detbara är hastigheterna det beror pä. Det kan ju vara vägarnas kvalitet, väghållningen,däckens kvalitet, bristfällig information om väderförändringar, osv. Jag tyckeratt det vore mycket bra om man hade kunnat få en mer samlad bild av detta. Om man nu kommer fram fill att det beror på för högahastigheter, vad skall man kunna göra åt det? Hur skall man få människorna mermottagliga för denna information? Jag skulle gärna vilja höra vad statsrådethar för synpunkter på detta. 68 Kommunikafionsminister : Frutalman! Rent generellt har jag inget annat svar på detta än att man fårintensifiera de informationsinsatser som görs och gå ut bredare medinformationen. Det är väl de ätgärder som kan vidtas. Jag vill inte säga att det finns en somkallas , men jag vill understryka att man mycket noggrantföljer upp olyckor som har inträffat. Skulle det finnas tvivel om defta, såtycker jag för min del att man skall studera defta mycket noggrant. 69 (): Fru talman! Jagtackar för det löftet! Jag hoppas att den uppmärksamhet som denna så tragiskaserie av olyckor har väckt åtminstone i någon mån kan bidra till att även görabilförarna mer aktsamma - speciellt , när man säger att stora snömängderkommer att falla över sydöstra . Jag hoppas också att det kommer att göras fler insatser påtrafiksäkerhets-området som kan stoppa olycksutvecklingen. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på fråga 1985/86:383 om förekomsten avdatalagrade personregister inom sjukvården . har frågat mig om det inomsjukvården finns datalagrade personregister av hemlig natur och vad syftet i såfall är med dessa register. Det finns inget personregister inom sjukvården vars existensär hemlig. Sekretess kan dock gälla för uppgifter som ingår i ett register, t,ex. för uppgift om enskilds hälsotillstånd, om det infe står klart attuppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lidermen. Sekretess gäller emellertid inte för den registreradesjälv med undantaget ' att sekretess gäller om det medhänsyn till ändamålet med vården eller behandlingenär av synnerlig vikt att uppgiften infe lämnas till honom. För att undanröja den osäkerhetskänsla som kan bero på inte känner till om man finns registrerad i ett visst register eller intefinns i datalagen en bestämmelse om att den registrerade har rätt att päbegäran få besked om vad som finns registrerat om honom. 71 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på frågan.