prot · G90937 · 1985-12-31 00:00:00 — Andra partiers företrädare har gjort Hknandeuppdelningar, men debatten blir med nödvändighet något förvirrad. Trots att portalskrivningarna genom den nämndasammanblandningen blivit något mindre pregnanta än de annars kunde ha varit,konstaterar utskottet i alla fall liksom tidigare enhälligt att det ingår somen central del i svensk utrikespolitik att främja respekten för mänskligarättigheter och arbeta för detta i internationella sammanhang. Eftersomdefinitionen av de mänskliga rättigheterna ibland diskuteras och ifrågasättskan det vara av värde att påpeka att det i den ovannämnda lilla UD-skriftenånyo med skärpa slås fastatt sluter upp bakom den i FN-förklaringen formulerade och isenare konventioner antagna synen på de mänskliga rättigheterna. De mänskligarättigheterna är individuella till sin karaktär och knutna till individen ochdennes förhållande till statsmakten. De försök som har gjorts avkommuniststater och vissa utvecklingsländer att ge begreppet mänskligarättigheter en kollektiv dimension och tala om staters rätt till fred, säkerhetoch utveckling avvisas bestämt. Enligt svensk uppfattning riskerar en sådanbegreppsförskjutning att underminera individens skydd mot övergrepp frånstatsmaktens sida. Det är i en skrämmande liten del av världen som man i daglever under förhållanden där den enskilde kan hävda sin rätt gentemotöverheten, där yttrande- och tryckfrihet garanterar pluralism och frihet, därpolitisk demokrati, kulturell frihet och rörelsefrihet är självklarheter. Ochdet är svårt att vara säker på att utvecklingen ens går i rätt riktning. Det finns länder i vår värld där tystnaden är total. Vivet inget eller mycket litet om vad som sker. Totalitära regimer kan iostördhet utöva förtryck och terror. Det kan finnas anledning att komma ihågdetta. Det är inte bara i länder, från vilka vi mer eller mindre tydligt nås avrapporter om förtrycket, som detta finns. Det är lätt att glömma dem varsstämma inte hörs. Utvecklingen i inger visst hopp. I en avnaturkatastrofer och svåra ekonomiska problem hemsökt världsdel tänds ändå iolika länder hoppet om en utveckling i demokratisk riktning - politiska valhålls, man tillåter humanitärt arbete, och man ser en positiv utveckling. IArgentina håller en ny demokrati på att göra upp en del av räkningen med detförflutna. Andra länder följer förhoppningsvis efter. I och ser det mörkare ut. Denspeciella och oacceptabla situationen i kommer att bli föremål för ensärskild debatt i kammaren . Men många andra stater, bland demmottagare av svenskt bistånd, är hemvist för förtryck, terror och förföljelser,ibland med religiösa eller etniska dimensioner. I går utvecklingenbakåt, oppositionen förföljs med brutalitet och utan urskillning. I Etiopientvångsförflyttas människor under våldsamma former från svältens och torkansöken till malariasmittade obrukade områden, familjer skingras och tiotusentalsföräldralösa barn växer upp i läger. I flera länder utbreder sig ettsamhällssystem där själva rättsstaten, byggd på tanken öga för öga och tand förtand, använder misshandel, stympning och våld på ett sätt som vi trodde hördeförgångna mörkare tider till. Utskottet talar i betänkandet om det starka svenskaengagemanget i dessa frågor. Det har gått en chockad världbildade att halva svenska folket inte längre minns de oronsdagar då de mänskliga rättigheterna grovt förtrampades runt omkring oss. Finnsdet en risk att en ny historielös generation med minskande kunskaper om ochförankring i det västerländska kulturarv som är grunden för de mänskligarättigheter som vi aktar så högt kommer att ha mindre förståelse för vikten aven ständig vaksamhet i kampen för frihet, demokrati och mänskliga rättigheter?På delvis samma grunder, som de som var inne på, tror jag attutvecklingen kanske går i en motsatt riktning. Jag skallberätta om en alldeles färsk upplevelse. Jag var för någon vecka Mänskliga rättigheter, rätten till självbestämmande m. m. Mänskliga rättigheter, rätten till självbestämmande m. m. sedan ochhöll de sedvanliga föreläsningarna om svensk säkerhetspolitik på ett av våraregementen. Det var inget fel på uppmärksamheten hos de linluggigasmålänningarna på fjärde kompaniet. Men bland dessa pojkar såg jag tre män. Devar inte pojkar, eftersom de hade fårade ansikten som visade att de hadeupplevt mer än våra pojkar. De var mörka, brunögda män. fick jag vetaatt de var irakier och libaneser, nu naturaliserade svenskar. Derasuppmärksamhet var av den natur som man hade kunnat gå på och hålla i. Detmärktes att de på ett annat och allvarligare sätt hade en känsla av hur viktigtdet är att lära sig varför man i ett land står för vissa värderingar och påvilket sätt m.an är beredd att stå upp för dem och försvara dem. Det kanske helt enkelt är sä, att problemen blirverkligare, de kommer oss närmare, i och med att rörligheten i vår värld ökaroch vi får allt bättre kontakt med människor även från avlägsna delar av vårjord. Innebörden i de gamla förpliktigande orden "alla äro våra bröder sompå jorden bo och bygga" blir alltmer vardaglig och påtaglig. Vaksamhetenfår inte mattas. Öppenheten, rörelsefriheten, ordets och tankens frihet måsteständigt bevakas, och vi måste även i fortsättningen göra stämma hördi alla internationella sammanhang där vi kan uträtta något. Vi måste fortsättavårt arbete för att förstärka FN:s möjligheter att se till att de vackradeklarationerna inte blir bara deklarationer utan att avståndet mellan teorioch praktik blir mindre än vad det är . 103BENGT SILFVERSTRAND (s) replik: upprepade de synpunkter sommoderaterna har framfört i sitt särskilda yttrande men vilseledde kammaren. betänkande står precis vad den här debatten handlar om, nämligenmänskliga rättigheter, rätten till självbestämmande m. m., , ÖstraTimor osv. I det särskilda yttrandet beklagar moderaternauppläggningen med motiveringen att på det här sättet inte skulle fäsärskilt stor uppmärksamhet. har vi från det socialdemokratiska partietssida tillmötesgått de moderata önskemålen och delat upp ärendet, så att jagenbart har talat om . Axel kommer senare att ta uppytterligare bitar. Vi har alltså från vår sida visat att det är fullt möjligtatt göra den här uppdelningen och få en markering på de punkter somman tycker är väsentliga. Jag hoppas, herr talman, att i den fortsattadebatten kommer att ägna sig ät sakfrågor och inte åt formalia. 104 () replik; Betänkandet är visserligen uppdelat i tvådelar - man har gjort vad man har kunnat från kansliets sida. Men jag upprepar,, att debatten här i kammaren blir precis lika förvirrad somvi hade förutsett att den skulle bli, fastän vi försökt att anmäla innehållet ide olika anförandena för att få en debatt om minoritetsförtryck, en debatt omAfghanistan, en debatt om de koloniala problemen osv. Det hade blivit bättrehelt enkelt. Att uppfattar mitt anförande ominnebörden i de mänskliga rättigheterna och arbete för dessa somformalia kan jag bara beklaga. För min del var det allvarligt menat. 105 () replik; Mycket kort; Det hade varit möjligt också förmoderata samlingspartiet att lämna sådana meddelanden till kammarkansliet, attexempelvis anförandet av - han skall tydligen tala om Afghanistan- hade kommit i anslutning till det anförande jag höll. Vad jag syftade på när jag talade om formalia var dennågot märkvärdiga inledningen av anförande. 106 () replik: har till kammarkansliet anmältatt han tänkte tala om . Jag var själv där och såg att BengtSilfverstrand också hade anmält att han tänkte tala om . Det hadealltså varit tekniskt möjligt att strukturera debatten bättre, men det har inteskett. Vi var rädda för att det inte skulle ske, och det har blivit så. Jagbeklagar fortfarande detta. Mänskliga rättigheter, rätten till självbestämmande m.rn. 107KARIN SÖDER (c): Vi har att diskutera utrikesutskottetsbetänkande /86:2. Det innehåller, precis som sagts här tidigare, en långrad väsentliga frågor som berör mänskliga rättigheter. Jag tänker för min del åcenterns vägnar ta upp frågor som avser principiella mänskliga rättigheter menockså frågor om och judar. kommer attbehandla betänkandet i övrigt. Den diskussion som förevarit i utrikesutskottet har nuföranlett repliker, men jag tänker inte ge mig in i den debatten. Jag kommeratt tala bara om de ämnen som det är fråga om, vilket jag också anmält. Trots att betänkandet inte baseras på någon propositionutan bara reflekterar opinioner bland enskilda riksdagsledamöter, rör det sigom mycket väsentliga frågor som engagerar . Det är också ett faktumatt det inom olika partier har väckts frågor om olika typer av förgripande påmänskliga rättigheter. För min del kommer jag att ta upp tre punkter. har ju en lång tradition när det gäller att arbetaför en förstärkning av det internationella skyddet av de mänskligarättigheterna. Vi har kunnat arbeta i en skyddad miljö och därför är vårtansvar så mycket större att komma dem till mötes som får lida under förtryck avallehanda slag. Det har från svensk sida ansetts som mycket viktigt att stärkanormsystemet när det gäller medborgerliga och politiska rättigheter liksomockså när det gäller ekonomiska och sociala rättigheter. Vi reagerar, och skallreagera, med skärpa när dessa rättigheter kränks, oavsett var detta sker - omkränkningarna sker i en stormakts regi, om förtrycket pågår i ett litet landeller om det rör sig om en liten grupp av människor. Varje gång en enskildmänniskas integritet blir ifrågasatt har vi också anledning och skyldighet attreagera. Det är alltså både en rätt och en plikt att uppmärksamma när människorförtrycks och misshandlas, oavsett vad skälet är. Denallmänna deklarationen om de mänskliga rättigheterna antogs av 7 protokoll 1985/86:37-38 Mänskliga rättigheter, rätten till självbestämmande m.m. Trots att det har förflutit nära denna deklarationantogs kränks ännu dessa rättigheter i ett otal länder över hela världen, dessarättigheter som för oss är självklara fri- och rättigheter. FN:s rättighetsdeklaration innehåller bl. a.bestämmelserom rätten till liv, frihet och personlig säkerhet. Den förbjuderslaveri, tortyr och omänsklig behandling samt fastställer rätten till yttrande-och religionsfrihet. Det heter också att folkets vilja skall komma till uttrycki fria val med allmän rösträtt. Då denna deklaration inte är juridiskt bindandehar den kompletterats med bindande konventioner. De viktigaste är 1966 årskonvention om medborgerliga och politiska rättigheter och konventionom ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. För oss i , och jag vill påstå att det gäller helariksdagen, är det viktigt att oförtrutet arbetar vidare för att stärkanormsystemet när det gäller dessa rättigheter. Dess bättre sker detta också.Regeringen har i olika FN-sammanhang tagitupp de här frågorna om de mänskliga rättigheterna, och det har skett på ettsätt som vi i utskottet har kunnat vara nöjda med. Men vi får inte stanna upp utan måste gå vidare, för dethär är ett dag-för-dag-arbete, som dess värre aldrig tycks ta slut.Missförhållandena förekommer i många enskilda länder, även i europeiska länder.Det finns också de som påstår, i viss mån med rätt, att konventionerna intealltid efterlevs i vårt eget land. Ett annat viktigt dokument är det som togs fram vidESK-konferensen i . 1 det ifrågavarande dokumentet fastslogs viktigaprinciper för relationerna mellan de deltagande staterna. En av principerna ärjust respekten för de mänskliga rättigheterna. Denna respekt och erkännandet avden allmänna betydelsen av grundläggande friheter och mänskliga rättigheter ärockså en väsentlig faktor för fred, rättvisa och välfärd. Den är ocksånödvändig för att vi skall kunna utveckla vänskapliga förbindelser ochsamarbete mellan olika stater. Skyddet av de mänskliga rättigheterna som sådant beröralltså det internationella samfundet. Det är inte längre bara en fråga för denenskilda staten hur den behandlar sina medborgare. Ett av de största framstegsom gjorts på det här området är att frågan om skyddet av mänskliga rättigheternumera inte anses tillhöra den enskilda statens exklusiva domän. I utskottets betänkande konstateras att"kränkningarna av de mänskliga rättigheterna dess värre fortsätter i enförfärande omfattning världen över". Ett exempel på detta är att man iAmnesty kan visa att kränktes demänskliga rättigheterna på ett mycket allvarligt sätt i 123 stater i världen.Därför är opinionsbildning och ett ökat internationellt tryck en utomordentligtviktig del i det långsiktiga arbetet för att förmå stater och regeringar attacceptera vissa normer och avstå från övergrepp mot enskilda människor. Ett uppenbart avsteg från träffade överenskommelser ommänskliga rättigheter innebär situationen för judarna i . Detgäller den inskränkning i den personliga rörelsefriheten som svårigheten attutvandra innebär. Det gäller också den diskriminerande behandlingen av judarnabåde som grupp och som enskilda. skärptsnär det gäller uteresetillstånd för judar som önskar emigrera till , ochmöjligheterna för dem att i utöva sin kultur och religion harinskränkts. Många vågar inte söka utresetillstånd av fruktan för repressalier.Detta har tagit sig många olika uttryck. Vi kan konstatera att för några årsedan, , var det åtskilliga tiotusental judar som lämnadeSovjetunionen , men har det rört sig om ungefärett tusental människor. Det måste finnas alldeles speciella skäl till aU dennaförändring har inträtt, eftersom vi vet aU hundratusentals judar skulle kunnatänkas vilja lämna . Det är både diskriminerande och förnedrandeatt judarna i inte får leva sitt eget religiösa och kulturellaliv utan utsätts för sådana övergrepp som jag här har givit några exempel på. Situationen för den judiska minoriteten i äroacceptabel. Det är både vår rättighet och vår skyldighet att av Sovjetunionenkräva att man skall leva upp till de åtaganden som undertecknandet av FN;sallmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och undertecknandet avslutdokumentet vid innebär. Därom är vi också eniga iutskottet, vilket framgår av betänkandet. Det är ett mycket kraftfulltuttalande som där görs när det gäller att stödja judarna i ideras strävanden och beträffande vårt krav på efterlevnad av de undertecknadedokumenten. De mänskliga rättigheterna har ett närasamband också med folkrättens stadganden om nationellt självbestämmande. Varjefolk har rätt att fritt och utan yttre inblandning bestämma över sina politiskaförhållanden och fullfölja sin ekonomiska, sociala och kulturella utveckling. Den sovjetiska interventionen i harkategoriskt fördömts från svensk sida alltsedan den ägde rum. Sovjetunionenshandlande innebär ett allvarligt brott mot grundläggande regler för detinternationella umgänget och har därigenom bidragit till att försämra detinternationella klimatet. Det handlar ytterst om en liten stats rätt att ioberoende sköta sina egna affärer utan dominans från en supermakt. På dennarättsprincip bygger också vårt eget oberoende, och därför måste vi liksom allaandra länder som är i samma situation som vi - framför allt små länder - kännaett särskilt ansvar för att hävda det afghanska folkets rätt att självtbestämma över sitt land. Vi i anser att det är mycket viktigt attden aktivt verkar för internationella åtgärder som garanterardet afghanska folket dess oberoende. gav en mycket inträngande och utförligbeskrivning av hur det afghanska folket har det . Det här är juen situation som inte bara har påverkat det afghanska folket utan också Afghanistansgrannland i mycket hög grad. Det är inte mindre än mellan tre och fyramiljoner människor som på grund av det förtryck som utövas i hartvingats att fly till . Också det är ett fattigt land, som tvingatsta hand om fler flyktingar än kanske något annat land i världen. Det är också så, som har sagts här tidigare, attförtrycket av det afghanska folket tar sig alltmer skrämmande uttryck. Det ärbomber på låg höjd som inte ger någon möjlighet att komma undan. Det är bomberöver vattensystem, som gör att man kan få vatten för människor ochdjur. Mänskliga rättigheter, rätten till självbestämmande m. m. Mänskliga rättigheter, rätten till självbestämmande m. m. är, somockså har sagts här, den brända jordens taktik. Detta har alltså lett till attmänniskorna antingen flyr till eller tvingas från landsbygden in tillhuvudstaden , en stad vars invånarantal mer än fördubblats under desenaste åren. Det här är alltså våldsamma övergrepp som äger rum i dettafattiga land, med lång och ärorik historia, men som ständigt varitutsatt för påfrestningar från olika håll. Vi vet också att det finns ett starktmotstånd mot den Sovjetstyrda regimen i , Det finns inte bara vid denpakistanska gränsen utan också i norr och i öster. Ett svårt förhållande ärockså att den egna miUtärstyrkan är mycket Hten i förhållande till desovjetstyrkor som befinner sig i landet. Det är ungefär fyra gånger så storaSovjettrupper där som Kabulstyrkor, Det finns alltså mycket starka skäl att kraftfulltfördöma, vilket vi har gjort i detta betänkande, de övergrepp som skett påAfghanistan som nation och på det afghanska folket, övergrepp som i stort settstrider mot alla de mänskliga rättigheter .som vi tycker är självklara.Därutöver - och detta tas också upp i en av de motioner som här behandlats -hindrar man olika FN-organ att komma svältande och nödställda människor tillhjälp. Det är helt oefterrättligt. Därför är det från utskottets sida ettbestämt önskemål och ett krav att regeringen fortsätter sitt arbete att påverkautvecklingen i genom det internationella arbetet i olika FN-organoch på annat sätt för att ge det afghanska folket dess självbestämmandetillbaka, så att det kan få både demokratiska rättigheter och rätten tillekonomisk och social trygghet. Jag har i mitt anförande nämnt två områden som båda ärväsentliga för oss att bevaka. Jag har sagt det tidigare, och det kan upprepas,att det är glädjande att utskottet har kunnat bli så enigt i dessa frågor. Detär väsentligt att vi står enade och starka när det gäller att hävda lidandemedmänniskors rättigheter, inte bara i vår nära omgivning utan också i enomvärld som ligger relativt långt ifrån oss. Det är ändock våra medmänniskordet är fråga om. Med detta ber jag, herr talman, att få yrka bifall tillutskottets hemställan på alla punkter. 108AXEL (): Utskottets betydande enighet i de härfrågorna gör det möjligt för mig att inte behöva utnyttja den talartid som jaghar anmält, och jag har givit ett löfte till talmannen att ni skall få gå ochäta kl. 6. Låt mig börja där slutade, herr talman. Det ärglädjande och tillfredsställande att utskottet uppvisar en sådan enighet idessa frågor. Visserligen finns det två reservationer fogade till betänkandet,båda från vpk, men för båda gäller att åsiktsskillnaderna gentemotutskottsmajoriteten inte är särskilt stora, I det ena fallet, den som handlarom kurdernas situation, är skillnaden närmast marginell. Trots att arbetet för de mänskhga rättigheterna aHtmerkommit i förgrunden i internationella fora, nödgas vi konstatera, som någratalare före mig har gjort, att kränkningarna fortsätter över hela världen. Ja,de inte bara fortsätter utan ökar. Amnestys senaste årsrapport visar på 123stater - ett nytt dystert rekord - där kränkningar av grundläggande fri- ochrättigheter Naturligtvisär det varje lands skyldighet att själv se till att mänskliga rättigheterrespekteras, men vi vet att flera länder inte fullgör denna skyldighet. Och vadvärre är; i många fall beror detta på bristande vilja. Utskottetanser att den internationella opinionsbildningen i dessa fall är särskiltbetydelsefull och delar alltså den principiella uppfattning som har uttryckts ide motioner som behandlats i detta betänkande. Somframgår av utskottets beskrivning av agerande i frågor om mänskligarättigheter, råder inget som helst tvivel om vårt lands aktiva engagemang. IFN, Ecosoc och andra internationella sammanslutningar har regeringen tagit uppmissförhållanden i enskilda länder som t. ex , , ,och . Utskottet anser här att det både är en rättighet ochen pHkt att reagera när de mänskliga fri- och rättigheterna kränks, varhelst påjorden det sker. Får jag så gå över till de båda avsnitt av betänkandet där vpk haravgett reservationer. Det gäller aHtså kurderna och , Kurdernassituation har diskuterats här i . Det harställts frågor, framställts interpellationer och väckts motioner.Utrikesutskottet har för sin del behandlat motioner i ämnet , är det en vpk-motion som kräver att den kurdiska frågan på svensktinitiativ skall föras upp i FN;s kommission för de mänskliga rättigheterna. Ävenom tiden är knapp, herr talman, så låt mig fortsätta i några meningar därOswald började och informera litet grand om kurderna och vad de ärför slags folk. Man kan tro att det är en människospillra som inte har särskiltstor omfattning, men sanningen är den att kurderna bebor ett nära 500 000 kmstort sammanhängande område, som sträcker sig in i fem länder: , ,, och , Vidare bor det också kurder i , som vi kännertill. Antalet kurder uppskattas till runt 15 miljoner. Man räknar med atthälften av dem bor i och större delen av återstoden i och Irak.Religionen är i huvudsak sunnimusHmsk. Även om förhållandena för den kurdiskaminoriteten varierar mellan länderna, kan ändå konstateras att de ofta förnekasrätten att ge uttryck för sin nationella särart. Avgörandeför om FN skall kunna engagera sig i den kurdiska frågan, såsom motionärernabegär, är det stöd som kan uppbådas i FN:s medlemsländer. För att nå framgångbehövs det ett brett stöd. Mot bakgrund av kurdernas komplicerade situation hardet varit omöjligt att väcka en bredare internationell opinion tillstöd för deras sak. Jag vill redan nu försäkra att Sverigeoavsett regeringar har arbetat hårt i motvinden och tänkerfortsätta att göra det i FN i de här sammanhangen. Utskottet delar naturligtvismotionärernas uppfattning att idogt och uthålligt skall fortsätta.Vilka kanaler eller fora som därvid är bäst lämpade att använda tycker vi, iviss mån till skillnad mot , att regeringen skall avgöra frånfall till fall. Jagskall med några ord beröra , som den andra vpk-reservationen gäller.Den frågan har också, i likhet med den kurdiska frågan, behandlats i riksdagenflera gånger. Mänskligarättigheter, rätten till självbestämmande m. m. Trotsatt väpnat motstånd fortfarande förekommer mot ockupationen är i realiteten fast knutet till , införlivades områdetformellt med och blev dess 27;e provins. Fr, o, m, 1979 finns ÖstraTimor med i femårsplanering, Ivpk-motionen säger man att de svenska protesterna mot den indonesiskaregeringens kränkningar av de mänskliga rättigheterna på ön skall skärpas, ochså kräver man ett ändrat svenskt ställningstagande i FN beträffande ÖstraTimor. Utskottetvill betona att den aldrig godtagit annekteringav . Tvärtom har , både i FN och i andra internationellafora, liksom direkt till den indonesiska regeringen, fördömt invasionen ochkrävt självbestämmande för Östra Timors folk. Vadgäller kravet i motionen, som upprepas i reservation 2, på ett ändrat svensktstäHningstagande i FN vid behandling av Östra Timor-frågan anser utskottet försin del att, eftersom frågan inte varit uppe på FN;s dagordning , utskottet saknar anledning att uttala sig i frågan. Därmedber jag, herr talman, att få yrka bifaH tiH utskottets samtliga yrkanden ochavslag på de två reservationer som fogats till betänkandet. Kammarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas kl, 19.30, 11§ Anmäldes och bordlades 1985/86:12 Redogörelse från svenska delegationenvid parlamentariska (rådgivande) församling rörande församlingsmötenaunder tiden (36;e sessionen) 12§ Meddelande om interpellation Meddelades att följande interpellation framstäHtsden 1985/86:72 av () till jordbruksministern om slopande av förmalningsavgiften på viss brödsäd: En mycket stor del av svenska folket är orolig överatt livsmedlen giftbehandlas. Många som är väl insatta i problematiken är intebara oroliga, utan de ser klara förnuftsskäl till att kemikalieanvändningen ochrovdriften på knappa råvarutillgångar måste begränsas.