prot · G90943 · 1985-12-31 00:00:00 — Omslagetsäger att det skall gälla alla barn, men innehållet i propositionen sägernågonting helt annat. Jag tror att det vore bra om tittade ipropositionen. Då skulle hon förstå att det hon sade sist var helt felaktigt. Det var också en mycket egendomlig historieskrivning somvi fick oss till livs, sade att utbyggnaden av barnomsorgen föllihop under den borgerliga regeringsperioden, I själva verket varutbyggnadstakten snabbare än , varesig tidigare eller . Under den borgerliga regeringsperioden fördubbladesantalet platser i den kommunala barnomsorgen. Vi genomförde endubbelt så stor utbyggnad som den som regeringen nu avser att genomföra på femår. Att påstå att barnomsorgen föll ihop är väl ändå en mildöverdrift. Jag finner det också mycket konstigt att barnens behov mot föräldrarnas. , säger hon, har föräldrarnasbehov stått i första rummet. efter denna milstolpe är det barnens behov somskall stå i första rummet. Är inte detta ett konstigt omdöme om alla depolitiker i alla partier som har varit med om att bygga utbarnomsorgen? Har de verkligen bortsett från barnens behov? Jag tror faktisktinte det, , Det här sättet att resonera i termer av att det barahandlar om det ena eller bara om det andra är precis det sätt som nisocialdemokrater också använder när ni tar ställning till frågan om barnomsorgi privat regi. Antingen är det för vinstens skull eller också är det förbarnens skull. Så går resonemanget. Jag försökte pressa biträdandesocialministern på ett besked. Det lyckades jag inte med, men då får jag välförsöka med i stället och fråga: Vad är det för logik i detta?Offentlig sektor köper tjänster av privat sektor för omåret, det sker på alla områden, även inom den sociala sektorn. Man tycker attdet är nyttigt och lämpligt att utnyttja privata företag, enskilda initiativ,för att täcka viktiga sociala behov. Men på ett enda område säger nisocialdemokrater att detta inte går för sig, och det är just barnomsorgen. Påalla andra områden går det. Vad är det för konstigt med just barnomsorgen?Varför kan man på detta område inte få ha enskilda initiativ? Svara på det,, och befria oss från den nyfikenhet som finns på denna punkt. Förskolaför alla barn, m. m. Anf.39 (); Det har ju under debattens gång blivit en tävlan om attvara mest . Inte bara utan även centerpartisterna hakar nupå. Jag vill instämma i vad sade som kommentartill anförande. Det var inga småsaker som han hade att komma mednär han talade om det kollektivistiska nitet, totalt ensidiga satsningar påinstitutionell barnomsorg osv. Jag skallinte förlänga debatten mycket mera utan bara säga att jag vill Förskolaför alla barn, m. m. hänvisatill vad utskottet skriver på s. 25 i betänkandet. Jag vill be de ledamöter somär intresserade att läsa vad som där står om behandling av etiska frågor,religionsfrågor m,m,, i förskolan, 40 (): har uppfattat vår politikalldeles rätt när hon säger att inte krävt något avskaffande avbarnomsorgen. Nej, det har vi inte gjort. Vi har krävt att man skall bygga utbarnomsorgen. Men den viktiga skillnaden är att vi anser att det är föräldrarnaoch inte poHtikerna, vilket anser vara det riktiga, som skallbestämma under vilka former utbyggnaden skall ske. sade att man inom socialdemokratiskakvinnoförbundet är glad över att målen i dess program börjar uppfyllas. Jagförstår den glädjen, och det är ju därför att målen i det socialdemokratiskakvinnoförbundets program uppfylls - i form av propositioner som kommer hit tillriksdagen från en socialdemokratisk regering - som jag inte är särskilt glad. Orsaken till att jag inte är särskilt glad över attdetta program förverkligas genom beslut i riksdag är helt enkelt attvi har litet skilda uppfattningar när det gäller synen på familjen, familjensroll i samhället, föräldrarnas ansvar för barnen, frågar mig helt förvirrad vad jag egentligenmenar med alla barn och undrar vilka barn det är som skall ha tillgång tillbarnomsorg och förskola, om nu aHa barn inte skall ha det. Jo, ,det är, enkelt uttryckt, de barn vars föräldrar anser att deras barn behöverantingen någon form av barnomsorg eller någon form av förskola. Vi har frånmoderata samlingspartiets sida sagt att vi ställer upp för en förskola som ärförberedande för skolan och att den skall ha den inriktningen. Vi har ocksåsagt att vi ställer upp när det gäller att öppna deltidsgrupper, öppen förskolaoch en rad andra alternativ. Men, och det är det viktiga, det är föräldrarna som skallavgöra huruvida deras barn skall ta del av den här verksamheten eller inte,drar helt plötsligt ett likhetstecken mellan aHmän ochobligatorisk, och detta är intressant. Det skulle ju innebära att ocksådepartementet drar ett Hkhets-tecken meHan allmän och obligatorisk. Jag vill därför fråga; Innebär detta att det kommerförslag om ett obligatorium för alla barn framöver, om man handskas såvårdslöst med de i dessa sammanhang viktiga begreppen? Från moderat sida kommervi aldrig att acceptera en obligatorisk förskola eller obligatoriska daghem föralla små barn, för vi har den uppfattningen att föräldrarna bäst kan bestämmavilken omsorgsform bamen skall ha. Jag måste fråga : Är det så att de barn somvårdas av föräldrarna hamnar på efterkälken när det gäller social ochpedagogisk träning, och alla andra honnörsord, och därmed också får en sämrestart i livet, enligt och socialdemokratiska kvinnoförbundets synpå familjepolitiken och barnen? 41 (): Låt mig börja med , Han säger att jag ställde en förvirradfråga. Då får jag gratulera till ett så klart svar! Det är alldeles glasklartatt och jag har olika uppfattningar i den här frågan, och jagtycker att det har utkristalliserat sig alldeles utmärkt här, att det är föräldrarna som skall bestämma målen, och vi säger att barnenär målet, därför att en bra barnomsorg är bra för barnen. Sedantill frågan om obligatorium, hörde väl som han ville, men jag troratt lyssnade litet slarvigt. Jag sade i själva verket, att detvi hade i tankarna när vi 1972 formulerade målet om en obligatorisk förskolavar just att den skulle vara tillgänglig för alla, oavsett hur föräldrarna valtatt lösa sin barnomsorg. Jagtycker att det är viktigt att understryka detta återigen. Jag sade också, attjag kan medge att just beteckningen obligatorisk förskola kan vara Htetvilseledande. Det var ju "allmän förskola" som kom att blibeteckningen för en förskola, öppen för alla- men där obhgatoriet ligger påkommunerna och inte innebär att den är obHgatorisk för bamen. Det var så vi såsmåningom utformade den allmänna förskolan för sexåringar. Jagtycker dock att allmän förskola är ett bättre uttryck än obligatorisk, eftersombeteckningen allmän förskola nu inte bör lämna öppet för missförstånd. Jagutgår från att även har förstått att det aldrig har varit meningenatt med våld släpa små barn till en förskola - om det är det han är ute efteratt låta påskina när han trycker på att vi skulle ha sagt attförskolan skulle vara obligatorisk. Låtmig också säga några ord till , Jag vill inte hävda attföräldrarnas och barnens behov står i något slags konflikt med varandra, utantvärtom. Här har vi faktiskt möjlighet att i en enda reform förena två godating. Vi kan tillgodose barnens behov och dessutom kan vi tillgodose kvinnornasbehov - utbyggd barnomsorg är ju en förutsättning för att kvinnorna skallfortsätta att delta i förvärvslivet. Men det är egentligen så självklart inte ens behöver nämna det. Men har framför allt kvinnornafått gå ut och kräva utbyggnad av barnomsorgen, kräva att tillsynsbehovet skaHtillgodoses. Vi minns slagorden: Ropen skälla, daghem åt alla. Menvi borde egentligen för mycket länge sedan ha utformat denna allmänna förskolaockså av andra skäl, nämligen av pedagogiska och sociala skäl, för barnensskull. Jag tror i och för sig inte att vi har skilda uppfattningar på denpunkten, och jag tror inte att och jag behöver träta om densaken. Förskolaföralla barn, m. m. 42 (): Jag begärde ordet när talade. Jag är självfallet mycketglad över att ha lyckats förmå både moderater, centerpartister och senastTorgny , socialdemokrat, att tala positivt om etik här ikammaren. Det börjar närma sig en majoritet, om nu tal är detsamma somhandling. Förskolaför alla barn, m.m. 43DANIEL TARSCHYS (fp); När tidigare i debatten sadeatt propositionen har väckt mycken glädje tillät jag mig att säga att detkanske berodde på att människor inte riktigt hade fattat vad den gick ut på.Att så verkligen är fallet tycker jag har bekräftats under debatten, när detvisar sig att även ordföranden i socialdemokratiska kvinnoförbundet interiktigt vet vad propositionen går ut på. Hon sade faktiskt att det gäller attfånga in inte bara de barn vilkas föräldrar vill ha förskola utan ävende vilkas föräldrar inte vHl ha förskola. Det är inte alls vad somstår i propositionen, utan det är ett önskemål som kan ha för egenräkning. I den del av propositionen som vi har gått med på står inte detta. Jagär glad över att hon i sitt andra inlägg slog till reträtt på den här punkten. Hon slog också till reträtt beträffande målen förbarnomsorgen. Det går inte längre en skiljelinje på det sättet att allatidigare reformer har genomförts för föräldrarnas skull och att det nu gällerbarnen, utan motiven har varit blandade. Jag gratulerar tiH dennasnabba åsiktsförändring. I denna debatt har jag gång på gång frågatsocialdemokraterna hur det kommer sig att det just på detta område inte fårförekomma privata initiativ, när den offentliga sektorn utnyttjar privatainitiativ på alla andra områden, även de sociala. har gått betpå att svara på den frågan fastän han har fått den , och ävenMaj-Lis Lööw har gått bet på att svara på den. Finns det möjligen någon annansocialdemokrat i salen som kan ge mig besked? Vi är nämHgen nyfikna. Ni hargått ut med en speciallagstiftning och förbjudit privata initiativ på dettaområde, och vi förstår inte varför. Upplys oss, kära vänner! 44 (); Jag är mycket nöjd och tacksam för beskedetfrån att barnen inte med våld skall dras till barnomsorgen. Detvar i och för sig upplysande, I synen på hur viktigt det är attvi får ett bra innehåll i barnomsorgen tror jag att vi är överens. Men på enannan viktig punkt går våra uppfattningar isär, och det har klarlagts i sambandmed den här diskussionen, I socialdemokratiska kvinnoförbundets program stårdet klart att föräldrarna inte räcker till. Det är den synen som vidimerari sina inlägg i diskussionen. Politiker i riksdag, kommuner och landsting ochalla andra förståsigpåare måste tala om att så här skall det vara när detgäller barnomsorg, barns pedagogik och innehållet i barns fostran. Jag menardäremot att vi inte skall säga till småbarnsföräldrarna att "ni räckerinte till". Vi borde i stället säga till dem att "ni räcker till, detär ni som har ansvaret och vi skall se tHl att vi kan hjälpa er i dettaansvar". Det är detta som är den stora skillnaden mellan moderat ochsocialdemokratisk familjepolitik och vår syn på barnomsorg och fostran. Jag ärtacksam för beskedet. 45MAJ-LIS LÖÖW (s): Enligt mening skall en del barnha tillgång till barnomsorg och förskola men inte aUa. föräldrarräcker till och andra inte? Är det de som inte räcker till som skall haförmånen av tillgång till förskola och barnomsorg? Grundtanken hos oss är att alla barn behöver den stimulanssom gemenskapen innebär. Det kan naturligtvis finnas föräldrar som inte tyckeratt deras barn behöver den, och det kan jag egentligen bara beklaga. tog upp två frågor som jag glömde eHer,rättare sagt, inte hann med att kommentera i mitt förra inlägg. Den första gällde den historieskrivning som jag gjorde ochsom ansåg vara fel. Jag menar att det inte är fel att säga attden barnomsorgsplan som omfattade en utbyggnad med 150 000 platser under femår, vilket faktiskt var utgångspunkten när planen lades fast av densocialdemokratiska regeringen, föll ihop därför att den aldrig blev förverkligadunder borgerligt styre. Den andra frågan gällde privatiseringen av barnomsorgen.Jag har Htet svårt att förstå när han säger att han inte ficksvar på den frågan av , Enligt min mening gav utmärkta svar. Jag skulle inte kunna göra det bättre själv, och jagkan bara rekommendera att läsa snabbprotokollet från dagensdebatt. Förskolaför alla barn, m. m. 46 (): Jag tänker inte svara på frågan om vilkaföräldrar som inte räcker till och vHka som gör det. Jag är heller inte bereddatt kollektivansluta alla föräldrar till uppfattningen att praktiskt taget ingaföräldrar räcker till, 47 (): Den snabbaste utbyggnad av barnomsorgen ivårt land som någonsin har skett genomfördes under de borgerliga regeringsåren.Det kallar ett sammanbrott för utbyggnaden av barnomsorgen. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(riktlinjer för utbyggnad av barnomsorgen) Först biträddes reservation 1 av m. fl. imotsvarande del med 77 röster mot 40 för reservation 2 av ochRosa Östh i motsvarande del. 203 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 209 röster mot73 för reservation 1 av m. fl. i motsvarande del. 38 ledamöteravstod från att rösta. Mom. 2 (lagstadgad rätt till förskoleplats) Utskottets hemställan bifölls med305 röster mot 15 för reservation 3 av . Mom. 3(utbyggnadens inriktning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avInga Lantz bifölls med acklamation. 4 protokoll 1985/86:43-44 Förskolaför alla barn, m. m. Mom. 4 (utbyggnadstakt förheltidsförskolan) Utskottetshemställan bifölls med 305 röster mot 15 för reservation 5 av . Mom.6 (det familjepolitiska reformarbetet) Utskottetshemställan bifölls med 163 röster mot 157 för reservation 6 av . fl, i motsvarande del. Mom.7 (införande av vårdnadsersättning) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 7 av GöteJonsson m.fl., delsmotion 8 av i motsvarande del, bifölls med acklamation. Mom.8 (utbyggnad av föräldraförsäkringen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av -bifölls medacklamation. Mom.10 (nytt statsbidragssystem) Förstbiträddes reservation 12 av - som ställdes mot motion 8 av AlfSvensson i motsvarande del - med acklamation. Härefterbiträddes reservation 11 av och i motsvarande del med39 röster mot 16 för reservation 12 av , 264 ledamöter avstod frånatt rösta. Därpåbiträddes reservation 10 av och imotsvarande del med 47 röster mot 39 för reservation 11 av ochRosa Östh i motsvarande del, 234 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbiträddes reservation 9 av av m, fl, i motsvarande del - somställdes mot reservation 10 av och imotsvarande del - genom uppresning. Slutligenbifölls utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 av , fl, i motsvarande del - genom uppresning. Mom.II (Hka bidrag till och enskild barnomsorg) Utskottetshemställan bifölls med 163 röster mot 156 för reservation 13 av , fl. Mom.12 (bidrag för stöd till barn med särskilda behov) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 14 av -bifölls medacklamation. Mom.15 (anordningsbidrag /86) Utskottetshemställan bifölls med 208 röster mot 111 för reservation 17 av m,fl, i motsvarande del, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 17 (förlängning avanordningsbidrag) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 18 av -bifölls medacklamation. Mom. 18(innehållet i barnomsorgen) Prot. Utskottetshemställan, som ställdes mot Förskolaför alla barn, m. m. delsreservation 19 av m, fl, i motsvarande del, dels reservation 20 avRune och i motsvarande del, Mom. 19 (förskolans pedagogiska verksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 21 avDaniel Tarschys och - bifölls med acklamation. Mom. 20 (kommunala riktlinjer) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 22 avDaniel Tarschys och - bifölls med acklamation. Mom. 21 (det pedagogiska programmets innehåll) Utskottets hemställan bifölls med 246 röster mot 73 förreservation 23 av m, fl. Mom. 22 (kristna gmndvärderingar i förskolan) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan imotion 8 av i motsvarande del - bifölls med acklamation. Utskottets motivering godkändes med 219 röster mot 97 förden i reservation 24 av m, fl, anförda motiveringen, 2 ledamöteravstod från att rösta. Mom. 23 (skolförberedande verksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 25 avGöte m, fl, - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. 1985/86:4Nämndemans ansvar för dom 1985/86:5Regler för huvudförhandhng i hovrätt 1985/86:9Fortsatt giltighet av lagen (1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål (prop. 1985/86:28)1985/86:10 Fortsatt försöksverksamhet med användning av telefon vid rättegång (prop. 1985/86:29) 1985/86:11 Fortsatt giltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i 51 spaningssyftei vissa fall (prop. 1985/86:31) Prot.1985/86:43 betänkande 4 december1985 1985/86:7 Beskattning av fiskevårdsområden, m. m. 1985/86:5 Redogörelse förtillämpningen av terroristlagstiftningen (skr. 1985/86:32) Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. 1985/86:12om utlänningars rättsliga ställning (prop, 1985/86:7), 1985/86:6om vissa bokföringsfrågor och 1985/86:11 om arrendeavräkning vid ändrat kostnadsläge (prop, 1984/85:197), betänkanden 12, 6 och 11 kommer attdebatteras i nu nämnd ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså lagutskottets betänkande 12 omutiänningars rättsliga ställning. 49 (): betänkande 12 avser vissaförändringar i utlänningars rättsliga ställning. Betänkandet tar upp rättskilda frågor -frågor aktuahserade dels genom proposition 1985/86:7, dels genommotioner väckta med anledning av propositionen samt ett antal friståendemotioner. På många viktiga punkter har det rått enighet inomutskottet, medan det på andra utifrån rent principiella ståndpunkter har fogatsreservationer till betänkandet. I propositionen föreslås att det nuvarande kravet påsvenskt medborgar skap för överförmyndare och ledamot i överförmyndarnämnd skall ersättas med krav på att vederbörande skall ha rösträtt. Detta innebär att utländsk medborgare, som varit bosatt i , är valbar. Detta accepteras av utskottets majoritet, i detta fall en majoritet av socialdemokra ter, folkpartister och centerpartister. behandlade lagutskottet ett liknanderegeringsförslag. Utskottet föreslog då att skulle besluta attkravet på svenskt medborgarskap skulle bibehållas. Skälet därtill var attöverförmyndaren har en viktig myndighetsutövande uppgift och därför måste hagoda insikter i svensk rätt och förvaltning. beslutade då att kravetpå svenskt medborgarskap skulle kvarstå. Vi moderater står kvar vid dennauppfattning. Regeringsförslagetförutsätter för övrigt - och denna uppfattning delas av utskottsmajoriteten -att man i kommunerna endast väljer personer som har tillräckliga kunskaper omsvensk rätt och förvaltning, och utskottet tillägger: "Utskottet villunderstryka att för uppdraget erforderliga insikter och kunskaper normalt kanförvärvas endast efter en lång tids vistelse i ." Jag delar denuppfattningen. Det innebär att vederbörande i så fall kan bli svenskmedborgare, och regeringsförslaget har då i stort sett ingen praktisk betydelse. Jagyrkar bifall till reservation nr 1 och följdreservation nr 2, som endast är avrent teknisk karaktär. Ipropositionen föreslås också att kravet på svenskt medborgarskap skallbortfalla även när det gäller ledamot i övervakningsnämnd. Även i detta fallskall det räcka med att ledamoten är berättigad att rösta i kommunala val. Lagutskottethar remitterat detta förslag jämte moderatmotion nr 46 - i denna yrkas avslagpå propositionens förslag - till justitieutskottet för yttrande,majoritet tillstyrker förslaget, medan de borgerhgaledamöterna anmält avvikande mening. I denna understryks - och detta tycker jagär av stor vikt - att övervakningsnämnderna har domstolsHknande uppgifter imånga ärenden, och att det därför bör gälla samma valbarhetsregler som förnämndemän, dvs. Jagvill understryka att det i detta fall - liksom när det gäller valbarheten tillöverförmyndare - inte finns någon som helst önskan att förhindra utländskamedborgare att delta i vårt politiska liv, men det gäller här frågor och beslutsom kan vara av ingripande natur i enskilda personers rättsliga ställning.Kravet på rättssäkerhet får därför inte åsidosättas. Det måste sättas föreönskemålet att jämställa utländska medborgare med svenska medborgare, även omdetta, som de borgerliga i justitieutskottet uttrycker det, är en lovvärdsträvan. Desynpunkter som justitieutskottets borgerliga ledamöter anfört, liksom vireservanter i lagutskottet, sammanfaller för övrigt med de tankegångar som anfördesav grundlagsberedningen. Med detta yrkar jag, herrtalman, bifall till reservation nr 3. I ett särskilt yttrande framhåller vi moderater i lagutskottet medanledning av en motion av , att vi - trots kraven på goda insikteri såväl ekonomi som juridik hos den som väljs till överförmyndare -inte ärberedda att uppställa särskilda kompetenskrav på person som utses genom enpoHtiskt vald församling. Däremot kan man naturligtvis överväga om dennuvarande organisationen är den mest ändamålsenliga. Jag ber, herr talman, atti övrigt få yrka bifall till utskottets hemställan. Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandhngar. 50 KJELL-ARNEWELIN (fp); beslutade att man för att vara valbar tiHövervakningsnämnd måste vara svensk medborgare. Som skäl för detta anfördes attuppgiften i övervakningsnämnden liknade motsvarande uppgift i t, ex, tingsrättoch att det därför borde ställas samma krav. ingenting nytt harinträffat vidhåller jag att kravet skall finnas kvar. Meddetta yrkar jag bifall till reservation 3 och i övrigt till utskottetshemställan, Anf.51 (): Så långt det är möjligt skall alla som varaktigt vistas i vårt land hasamma rättigheter och skyldigheter, oberoende av om det gäller invandrare somännu inte bhvit svenska medborgare eller om det gäller svenska medborgare.Successivt har invandrare som vistats varaktigt här fått samma rättigheter somsvenska medborgare. Införandet av rösträtt för invandrare som vistatsi landet är kanske det mest typiska exemplet på denna strävan. Vissaskillnader i rättigheter mellan svenska medborgare och övriga måste dock gälla,vilket bl, a, sammanhänger med olika skyldigheter. Enligt är detklart att för rösträtt till och därmed påverkan av vårt landsutrikes- och försvarspolitik skall krävas svenskt medborgarskap. Motsvarandekrav gäller och bör gälla domstolsväsendet, proposition som behandlas i detta utskottsbetänkande föreslås att kravet påsvenskt medborgarskap tas bort gällande revisorer i aktiebolag, ekonomiskaföreningar och större handelsbolag samt överförmyndare och ledamöter avöverförmyndarnämnder. Inom finner vi det inte erforderligt attbibehålla kravet på svenskt medborgarskap för dessa uppdrag, och vi tillstyrkerdärför propositionens förslag i de delarna. Närdet däremot gäller förslaget att avskaffa kravet på svenskt medborgarskap förledamöter i övervakningshämnder har vi tillsammans med ochfolkpartiet reserverat oss. Vi har därmed anslutit oss till de tre ickesocialistiska partiemas ställningstagande i justitieutskottet, som yttrat sigtill lagutskottet i frågan. Övervakningsnämndernasuppgifter och organisation fick sin nuvarande utformning så sent som 1983.Dessa nämnders verksamhet är begränsad till mera domstolsliknandefunktioner. De fattar vissa beslut beträffande dömda som undergår kriminalvårdi frihet. Det gäller både dem som är villkorligt frigivna och dem som är dömdatill skyddstillsyn, Övervakningsnämndema fattar exempelvis beslut omomhändertagande om den dömde och beslut om förverkande av villkorligt medgivenfrihet. Övervakningsnämnderna kan, om den dömde missköter sig, begära attåklagare inför domstol för talan om att skyddstillsynen undanröjs. Nämndernafår dessutom meddela särskilda föreskrifter för den dömde, meddela honomvarning och besluta om förlängd övervakningstid.