prot · G90917 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:17 1 § Justeradesprotokollen för den 16 innevarande månad. 2 § Upplästesföljande inkomna skrivelse: Undertecknad anhåller härmed om ledighet från mittriksdagsmannaskap fr. o. m. , o. m. höstsessionens slutför fullgörande av uppdrag som FN-delegat. den 22 oktober 1985Ann-Cathrine Kammaren biföll denna anhållan. Talmannen anmälde att Carl-HugoHamilton (m) skulle tjänstgöra som ersättare för . 3 § Svar på fråga 1985/86:65 om täckningsbidragen tillhögskolorna har frågat mig om när regeringen avser att fatta beslut om täckningsbidragen tillhögskoleenheterna. Regeringen har fattat beslut i frågan . kompliceradpå grund av svårigheterna att rätt beräkna kostnaderna för de statligahögskolelärarnas överflyttning från löneplan L till löneplan F i 2 (); Jag ber att få tacka statsrådet för svaret.Som nybörjare här i hade jag inte kunnat tänka mig att man kunde fåså snabbt svar på en fråga, I två skrivelser till regeringen, och , harUHÄ begärt att som vanligt få täckning för merkostnaderna för träffade löneuppgörelser.Det är inte småbelopp det rör sig om, Enligt UHÄ är det fråga om 290 milj. kr.När högskolorna planerar och budgeterar verksamheten för ett nytt läsår utgårde från att de skall få dessa s, k, täckningsbidrag. Beslutet om dessa brukarkomma , har det dröjt. Man kan undra varför. Om svenskundervisningen för in vandrare det varitkomplicerat, säger statsrådet, och det kan jag kanske tro. Innebär det här beskedet att högskolorna kommer att få vadde kallar för full kompensation för de avtal som slutits mellanarbetsmarknadens parter? I siffror innebär regeringens beslut i dagatt av de 289 miljoner som UHÄ har begärt har regeringen beviljat 267 milj, kr.Det återstår en post på 4 miljoner att ta ställning till. Därefter finns det enskillnad på 18 milj. kr. mellan UHÄ;s framställning och regeringens beslut. Detär fråga om personer som får sin lön betald genom andra medel än högskolornasanslag, och då behövs det inte statligt bidrag till löneökningarna. 4 (): Jag ber att få tacka också för det här beskedet. Det ärjust ovissheten som varit besvärande och skapat osäkerhet. Helst hade naturligtvisuniversiteten och högskolorna önskat full kompensation. Men det här beskedet ärbättre än inget besked alls. Det har varit besvärande med den ovisshet som manhar levt under. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1985/86:76 om svenskundervisningen förinvandrare har frågat mig omresurstilldelningen till svenskundervisningen för invandrare. Den nya ordningen för svenskundervisning för vuxnainvandrare träder i kraft . Vad har tagit upp isin fråga avser således åtgärder som berör /87. kommer att föreläggas en propositionmed vissa bestämmelser om svenskundervisningen för vuxna invandrare. I dennakommer bl. a. förslag om statsbidragssystem för den grundläggande svenskundervisningenför invandrare att presenteras. Medelsbehovet för bl. a. denna undervisning för budgetåret1986/87 kommer att redovisas i budgetpropositionen. 6 (); Jag får väl tacka för svaret även om det varskäligen magert. Bakgrunden är ju att studieförbunden har fått besked om vilkaramar de har att planera för beträffande den nya sfi-undervisningen. Riksdagenfattade beslut om innehållet i och omfattningen av den undervisningen.Det skulle vara för grund-sfi och för påbyggnads-sfi.Rätt till denna utbildning skulle nya invandrare ha, däribland kvotflyktingaroch anknytningsfall samt sådana tidigare invandrare som hade behov av undervisningen.Med de regler för gruppstorlek som har slagit fast och som meddelatsstudieförbunden, kommer för grundläggande undervisning och 50000-100 000 timmar för påbyggnads-sfi att räcka till 9 600personer på det grundläggande stadiet och 3 000-6000 personer förpåbyggnadsundervisningen. Hur ser då invandringen ut ? Prognosen för nyainvandrare inkl. anknytningsfall - ett okänt antal - och kvotflyktingarna anger10 000 asylsökande och 1 250 kvotflyktingar. Mycket lågt räknat blir det 11 500personer. Regeringens ram är således alldeles för snäv, och någon utbildningför tidigare invandrade kan det över huvud taget inte bli tal om. Kan statsrådet förklara för mig hur regeringen har tänktsig att de 9 600 personerna som skall få lära sig svenska skall väljas ut. Ochvilka insatser har regeringen tänkt sig för de flera tusen personer som blirutan undervisning? 7 Utbildningsminister : Herr talman!Regeringen bereder nu det förslag till lag som skall föreläggas omsvenska för invandrare. Det lagförslaget presenteras . Detkommer att ge svar på en del frågor. Därtill gäller det frågan om vilket anslagsom kommer att föreslås. Detta avser /87 och ingår följaktligen ibudgetpropositionen. 8 (); Alldeles uppenbart har studieförbunden fåttsig tilldelade en ram som de skall planera efter. Den ramen räcker till 9 600personer. Vad skall vi göra med alla de andra som tydligen får stå utanförundervisningen? Undervisning i svenska är ju det viktigaste instrumentet föratt invandrarna skall kunna klara sig i det svenska samhället. Det är därför avoerhört stor betydelse att denna undervisning kommer alla till del och att dengör det snabbt. Med de ramar som departementet nu har lämnat besked om attstudieförbunden skall planera efter kommer alldeles uppenbart en stor gruppmänniskor att lämnas utanför undervisningen. Om regeringen avser att avsätta fler timmar så att allainvandrare kan få del av den grundläggande undervisningen, tycker jag det voreintressant att få besked om det nu när studieförbunden planerar den härundervisningen. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1985/86:82 om högskolepolitiken Per har frågat mig om jag förriksdagen vill redogöra för vilka socialdemokratiska högskoleståndpunkter somstår i tur att överges. Till svar på Per fråga vill jag upplysa om att densocialdemokratiska partistyrelsen antagit ett program förhögskolefrågor. Där sägs bl, a,: "Det finns nu erfarenhet av de förändringarhögskolereformen medförde. Vi måste ta vara på dessa och systematiskt prövaolika inslag i reformen, såväl mot de ursprungliga intentionerna som med dagenskrav och förutsättningar. Dessa skiljer sig i flera avseenden från vad manunder sextio- ochsjuttiotalen hade anledning att vänta sig , Vi måste också vara bereddaatt ompröva de medel vi använder och finna nya vägar för utveckling avhögskolan och dess verksamhet , I den allmänna samhällsdebatten står nu på1980-talet andra frågor i centrum än i samband med högskolerefor men--- till exempel byråkratiseringen." Det sägs också att "högskolan ska vara en spjutspetsmot framtiden" samt: "att bedriva en vital vetenskaplig forskning ären av högskolans grundläggande uppgifter", I vilken utsträckning det socialdemokratiska partiets högskolepolitikredovisas inför sammanhänger med hur åtgärder som partiet vill sevidtagna kräver att fattar beslut i lagstiftnings- elleranslagsfrågor. 10 PER (): Jag får - som jag tackarutbildningsministern för svaret på min fråga - hälsa välkommensom utbildningsminister. Jag ser fram emot av friska debatter medhonom. har högskolan hamnat i vad nästanalla numera kallar kris. Vi vet att byråkratiseringen kväver kreativitet. Vivet att forskare flyr från högskolan därför att andra arbetsuppgifter känns merstimulerande. Vi vet att högskolans ämnen, inte minst inom humaniora, håller påatt utarmas. Vi vet att orättfärdigheter finns i antagningen som gör att demest kompetenta inte garanteras plats. Sammantaget ger detta bilden av ett dåligt utnyttjande avvårt lands allra främsta intellektuella krafter. Den gemensamma nämnaren föralla dessa bekymmer är den s. k. U-68/H-75, dvs. den utbildningsreform somgenomfördes är 1977 och som, såvitt jag vet, hade i entidigare kapacitet som en av sina främsta tillskyndare. Genom denna s.k. reformövergavs den vida kunskaps- och bildningsmålsättning som tidigare väglett denhögre utbildningen. När jag ställde min fråga till om vilkasocialdemokratiska högskoleförslag det är som står i tur att överges, vardet min förhoppning att faktiskt få ett konstruktivt och positivt svar. Minutgångspunkt var nämligen vad statsministern själv sade när till utbildningsminister, nämligen att det fanns mycket att göra inomden högre utbildningen. I denna del håller vi för en gångs skull medstatsministern. Svaret blev , herr talman, ett goddag yxskaft, och minfråga till blir därför: Vad tycker omU-68/H-75? Var det en bra reform, så här i ljuset av erfarenheterna? Vidare:Blir det någon omprövning av de väsentliga delarna av högskolereformen, ellerär fast övertygad om att den reformen nu skall fullföljas, motallt förnuft? Överläggningen var härmed avslutad. 6 §Svar på fråga 1985/86:83 om betygen i gymnasieskolan Per har frågat mig om densocialdemokratiska uppfattningen, att betygen skall avskaffas i gymnasieskolan,står fast. Min och regeringens uppfattning om betyg i gymnasieskolanär att vi behöver ha dem kvar. Några bättre metoder förurval till högskolan finns inte att tillgå.Tillträdesutredningen prövar frågan om kompletterande urvalsmetoder, t. ex.olika slag av prov. Utredningen kommer att presentera sina förslag . Om betygen i gymnasieskolan 12 PER (): Jag får tacka också för detta svar. Detåterstår att se om det lönar sig att söka polemik med utbildningsministern, omhan i denna del avser att diskutera någon av de frågeställningar som liggerbakom den fråga som jag tidigare skriftligen ställde till honom. Det handlar här om en klassiker i svensk skoldebatt.Bakgrunden till frågan är att det i den gångna valrörelsen fanns ett och annattecken som tydde på att socialdemokratin gentemot väljarna ändå ville göragällande att man var beredd att lyssna pä den breda opinion som - tvärtemot detsocialdemokratiska partiprogrammet - säger: Betyg är bra. Vi elever behöverbetyg för att göra ett bra och rejält arbete i skolan. Svaret på frågan blev , i fri tolkning: Vi står fast vidatt vi skall avskaffa betygen. Vi har försökt så gott vi har kunnat pågymnasieskolan men inte riktigt lyckats, men vi tänker göra ett nytt försök såsnart vi kan. Detta reser några följdfrågor, som jag hoppas att LennartBodström vill ha vänligheten att åtminstone ge en antydan till svar på. För det första: Kan se framför sig hurden betygslösa intagningen till högskolan skulle kunna tänkas se ut? LennartBodström måste ändå ha någon idé om hur den betygslösa intagningen tillhögskolan skall se ut, eftersom han står fast vid att strävan alltjämt skallvara att betygen också i gymnasieskolan skall avskaffas. För det andra: Vad svarar alla de eleversom säger att betyg är bra? Omkring tre fjärdedelar till fyra femtedelar av deelever som man har frågat om deras syn på betyg säger; Vi tycker betyg är bra,inte bara som antagningsinstrument när det gäller högre utbildning, utan därföratt vi behöver upplysning om hur våra studier fortskrider. Vad svarar LennartBodström dessa elever? Per säger sig ha gjort en fri tolkningav mitt svar och ger sedan sina kommentarer till denna fria tolkning. Jagskulle i all anspråkslöshet vilja påpeka att en annan möjlighet hade varit attacceptera vad jag faktiskt sade, nämligen att min och regeringens uppfattningär att vi behöver ha betygen kvar. Jag sade också attnågra bättre metoder för urval till högskolan inte finns atttillgå och att tillträdesutredningen prövar frågan om kompletterande metoderför urval. Prot,1985/86:17 Anf. 14 PER (); 24oktober 1985 Herr talman! Vad jag utgick från i min kommentarvar f , , ,.,,. , , , svar. Det innehåller två moment. I k If h°ll il första momentet är att betygen igymnasieskolan skall avskaffas. stårnämligen uttryckligen i den socialdemokratiska partikongressens beslut, ettbeslut som ställde sig bakom. Betygen skallalltså bort. I moment 2 sägs att betygen inte skall bort , därför attvi inte riktigt har kommit på vad vi skall sätta i deras ställe. Här kommer min följdfråga in i bilden. Om man är övertygadom att betygen en gång skall bort, måste man väl ha åtminstone den mestrudimentära aning om vad det är som - i en avlägsen framtid, när densocialdemokratiska partikongressen når sitt mål - skall komma i stället. Minfråga till är; Hur ser grunddragen ut i det antagningssystemsom inte behöver några betyg? Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1985/86:98 om kungl. har frågat mig vadregeringen avser att göra för att lösa kungl. presenterade en PM medskisser till om- och tillbyggnad av i . Enligt minbedömning har KB stora lokalproblem. Det begränsade investeringsutrymmetinnebär dock svårigheter att snabbt lösa problemen genom en nybyggnad av denföreslagna storleken. Det finns därför starka skäl att få till stånd ensnabbare lösning av KB;s akuta lokalproblem. Därför harutbildningsdepartementet bett att undersökaförutsättningarna för att finna alternativa lösningar, exempelvis genomutnyttjande av befintliga lokaler i närheten av KB. Enligt vad jag har erfarit pågår sådanadiskussioner mellan KB och för att finna lämpligalokallösningar. I avvaktan på en redovisning från i ärendetär det inte möjligt att ytterligare kommentera frågan. 16 (): Först ett välkommen till vår nyeutbildningsminister. Det finns i det svenska ingetdepartement som är finare än . har haft lokalproblemunder . Det har framför allt att göra med den enorma tillväxten av de samlingar som KB är skyldigt att förvara på grund av att allt svenskt tryck skall lämnas intill KB. Om jag minns rätt fanns ritningar klara till en parallellbygg nad, som skulle ligga bakom KB;s nuvarande huvudbyggnad i . 10 Jag vill också minnas attyrkesinspektionen medan jag fortfarande var utbildningsministerpåtalade den dåliga arbetsmiljön för de anställda på KB och krävde att manskulle förbättra denna. arbetar de som är anställda i KB förutom ihuvudbyggnaden på fem eller sex andra ställen. Detta har på sistoneuppmärksammats också i pressen. Utbildningsministern säger nu som svar på min fråga inte bedömer att det finns utrymme för den relativt stora nyinvestering somen tillbyggnad skulle innebära. Men andra lösningar ger transport- ochkontaktproblem. Jag undrar om inte utbildningsministern bordepröva att få stöd i för en nybyggnad. Det är den bästa ochmest tillfredsställande lösningen. Jag tror det vore farligt att låta snålhetenbedra visheten. Provisorier blir ofta väldigt dyrbara. Om huvudmannaskapet för vårdutbildningarna inom Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på fråga 1985/86:120 om huvudmannaskapet förvårdutbildningarna inom den har frågat mig omhuvudmannaskapet för vårdutbildningarna inom den . fattade beslut om att låta de korta ochmedellånga vårdutbildningarna förbli under landstingskommunalt huvudmannaskap.Sedan dess har utbildningarna inom området utvecklats i olika avseenden.Landstingen satsar såväl pengar som engagemang på forskningsanknytning. Antaletdoktorander från de medellånga vårdutbildningarna har stigit markant liksomantalet avlagda doktorsexamina från denna grupp. Lärartjänster med särskildinriktning mot forskning och utvecklingsarbete har inrättats i flertalet landsting.Jag vill i sammanhanget understryka att det tar tid att utveckla forskning inomnya områden. De framsteg som gjorts i detta avseende i anknytning till deberörda vårdutbildningarna är enligt min meninganmärkningsvärda. Jag har mot bakgrund av vad jag nuanfört inte för avsikt att ta initiativ till att ompröva beslutet omhuvudmannaskapet för vårdutbildningarna inom den . 18SIRI HÄGGMARK (m): som även jag vill önska den nyeutbildningsministern välkommen i hans ämbete tackar jag honom för svaret. Jag hade inte väntat mig något annat svar än det jag nuhar fått. Ett faktum är att jag tillsammans med en annan sjuksköterska i vårtparti, , alltsedan de nya vårdyrkesutbildningarna infördes 1977troget har motionerat om att utbildningarna skulle ligga under ett statligthuvudmannaskap, inte minst med tanke på de högt satta målen, som innebär attutbildningarna skall vara forskningsanknutna. Jag sade att vi i denna kammareär väldigt bra på att sätta höga mål, och just detta med forskningsanknytninglät ju mycket vackert. Jag är glad över att det fungerar på sina håll, men iförra veckan hade Om teknikerbristen på data- och elektronikområdet en kongress, om man får kalla det så, där man bl.a. talade om A- och B-skolor. Man hade undersökt hur utbildningen fungerar vidolika skolor och funnit att utbildningsplanen, som man fortfarande tycker ärluddig och diffus, helt enkelt inte fungerar enhetligt. Det finns skillnadermellan olika skolor när det gäller just forskningsanknytningen. /SR;s forskningspolitiska råd kom ut med en rapportför , enligt vilken man också funnit attforskningsanknytningen inom de medellånga och korta vårdyrkesutbildningarnafungerar mycket ojämnt. Kan man inte tänka sig en utvärdering,utbildningsministern, så att vi verkligen ser hur det här riksdagsbeslutetutfallit? Överläggningen var härmed avslutad. 9§ Svar på fråga 1985/86:121 om teknikerbristen på data- och elektronikområdet har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta med anledning av teknikerbristen på data- ochelektronikområdena. Kapaciteten på de aktuella utbildningslinjerna förcivilingenjörer har ökats från drygt 1 000 nybörjarplatser /82 tillca 1 700 nybörjarplatser /86. har ca 300 platser påkortare linjer med datainriktning tillkommit. Denna ökning har ännu inte hunnitslå igenom på examinationen inom högskolan. Den utredning av som LennartPettersson åberopar bereds i , och regeringensslutsatser kommer att redovisas i budgetpropositionen. 20 (): Jag ber att få tacka utbildningsministern för svaret. Detvar dock något oklart vad utbildningsministern hade för uppfattning isakfrågan. Låt mig konstatera att harutrett teknikerbristen inom industrin och funnit att det föreligger ettbetydande utbildningsbehov speciellt inom data- och elektronikområdena.Utbildningsministern hänvisar i sitt svar till den ökning av antaletnybörjarplatser som har ägt rum. Det är riktigt att det skett en hyggligutveckling, men den räcker inte. Det är ett enormt tryck på dessa områden.Industrin skriker så att säga efter nya tekniker - både på kort och på långsikt. När IVA kom med sina ytterligare utvidgningsförslag hade man tagit hänsyntill den ökning som redovisas i svaret men funnit att den inte räcker till. Detskulle vara intressant att få veta hur regeringen kommer att gå vidare. Industriminister , som beställde IVA:sutredning, sade i en kommentar när utredningen presenterades; "Det är avavgörande betydelse för möjligheterna till framgång för den ekonomiskapolitiken och industripolitiken att tillgången på tekniker förbättras. "Han sade också att den flaskhals som teknikerbristen utgör riskerar att kvarståunder , om inte Det är alltså helt klart vad industriministern anser. Nuär frågan; Vad anser utbildningsministern? Det är ju ändå utbildningsministernsom har det politiska ansvaret för utbildningen på teknikerområdet. Jag villdärför fråga utbildningsministern om han anser att läget är oroande och om hananser att man bör vidta ytterligare åtgärder. Vad som kommer att stå i budgetpropositionen antar jag attvi får återkomma till av naturliga skäl. 21Utbildningsminister : Herr talman! Det är ingen tvekan om attteknikerbristen är allvarlig, och vi är beredda att inom ramen för de resursersom står till förfogande försöka få fram så många tekniker som möjligt - mentekniker av god kvalitet. Det är för mycket begärt att jag skall kunnasäga vilket antal kronor eller antal tekniker som kommer att anges i denförestående budgetpropositionen. 22 (): Jag tackar utbildningsministern för svaret på minkompletterande fråga. Nyckelorden i detta sammanhang är; inom ramen för deresurser som finns tillgängliga. Då är frågan vilka resurser som finnstillgängliga. Om man bara skall omprioritera inom utbildningsanslaget är detklart att man får problem. Men jag menar att det här är, inte minst med tankepå industriministerns ord, ett så viktigt område att man måste ta ettpolitiskt initiativ som inbegriper regeringen i dess helhet. Inte minst för den landsända som jag representerar är detoerhört viktigt att man med hjälp av satsningar på teknik- och dataområdet kangöra en omstrukturering av den industri som betyder så mycket för oss nere iSkåne. Vi har behov av stora omstruktureringsinsatser i för attarbetslösheten skall hållas på en låg nivå. Vi vet också att industrin ärberedd att ställa upp. Vår förhoppning är nu att utbildningsministern med hjälpav sina kolleger i regeringen skall kunna få extra resurser för att råda bot påteknikerbristen. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Meddelande om svar på interpellationerna 1985/86:4och 15 Med hänvisning till riksdagsordningens 6 kap.1 § vill jag meddela att jag på grund av anhopningen av göromål i samband medatt jag tillträtt min befattning som chef för inte harmöjlighet att besvara interpellation 1985/86:4 av omeuropeiska säkerhetskonferensens verksamhet beträffande mänskliga rättigheter,samt interpellation 1985/86:15 av om fördelningen av fredslotterietsmedel, inom den angivna tiden . Jag har för avsikt att besvara . Prot.1985/86:17 H § Svar på fråga 1985/86:72 om svenskt fördömande av vissterrorhand- Om svenskt för dömande av viss "- 24 Utrikesminister : terrorhandline Herr talman! Att värna folkrättenär en viktig princip i svensk utrikespoli- tik.Sveriges försvar för folkrätten har deklarerats i många sammanhang. Det Om depolitiska förhål- amerikanska ingripandet mot det egyptiska flygplanet står istrid med landena i folkrätten. Därigenom är den svenskaregeringens principiella inställning till detta ingripande alldeles klar. I detta sammanhang bör emellertid slås fast Sverigesstarka avståndstagande från alla former av terrorhandlingar, vare sig detgäller bombningar av palestinska läger, mord på civila eller kapningar avfartyg. 25 (vpk): Jag tackar utrikesministern för svaret på minfråga. En intressant följdfråga till utrikesministern i detta sammanhang är:Vem är terrorist? Att PLO klassas som en terroristorganisation av ochUSA är helt klart. Underavdelningar till PLO har gjort sig skyldiga till sådanahandlingar som nämns i frågesvaret. i historien har det funnits andra terrorister.Förutvarande premiärministern i var en mycket framträdandeterrorist - ledare av Stern- och Irgunligorna, som bl. a. mördadeFolke , något som inte nämns särskilt mycket i den svenska debatten.Det var en typisk terrorhandling - mot en svensk FN-tjänsteman, medlare ikonflikten, har staten vid åtskilliga tillfällentillgripit terror, t, ex, bombningar av reaktorer i , ingripande mot ettannat lands territorium på Entebbeflygplatsen i och senast bombningarnai , har , som stöttepelare för , sällat sig tilldem som tillgriper terrorhandlingar och kapat ett civilt flygplan överMedelhavet, Jag anser att det är en terrorhandling, och det är glädjande attdet i frågesvaret framkommer att regeringen fördömer ett sådant handlande ochbetraktar det som ett brott mot folkrätten. Det är bara att hoppas att vi i fortsättningen skall kunnahävda detta, så att det inte byggs upp en spiral av våld. Det betyder inte attvi i det andra avseendet-jag hänvisar till slutet av svaret-godtar övrigaterrorhandlingar. Om stater tillgriper terror kommer vi emellertid snart atthamna någonstans där vi inte har kontroll över läget. Jag hoppas att regeringeni fortsättningen mycket starkt tar avstånd från och fördömer handlingar avdetta slag. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på fråga 1985/86:88 om de politiskaförhållandena i Det nicaraguanska beslutet attåterinföra och utöka 1'* undantagstillståndet i landet medåtföljande inskränkningar i de medborger- liga fri-och rättigheterna är mycket beklagligt. Inskränkningar i dessa fri- och rättigheterär beklagliga varhelst de vidtas. Den vikt fäster vid demokratisk utveckling ärredan väl känd av den nicaraguanska regeringen. Den har tillNicaragua nu framfört sitt beklagande av åtgärderna och uttryckt en önskan om attbeslutet om undantagstillstånd hävs och att demedborgerliga rättigheterna respekteras.