prot · G90999 · 1985-12-31 00:00:00 — Vissa anslag m. m. inom område sättas ini detta sammanhang, Def är ju ocksä vad regeringen själv gör i sin proposifion,där man pä eff ursäktande sätt säger att minsann ger betydligt mycketmer i bistånd till än vad man ger fill IDB, Vi måste tolka dettaså, aft det finns en motsättning mellan att ge anslag till IDB och att gebistånd fill t, ex, eller humanitärt bistånd i allmänhet fillLatinamerika, Det är i varje fall vpk:s åsikt. Vi har från första början hävdataft IDB upprättades som ett instrument för polifik i , ochingenting som har hänt under de fio år banken bedrivit sin verksamhet talar förmotsatsen. hade också socialdemokraterna den åsikten, när de var iopposition, och kritiserade den borgerliga regeringens beslut. Men som i såmånga fall har man pä det här området senare övertagit den borgerliga polifiken- precis som när det har gällt vapenexport och erkännande av , Def är ointressant, som vi påpekar i vär reservation, aftSverige har motsatt sig län frän IDB fill vissa stater, Def har inte på nägot sätthindrat banken från atf i första hand stödja militärdiktaturer och juntor somde i , eller , för aff återigen citera propositionen.Det enda korrekta och ärliga handlingssättet från regeringens ochsocialdemokratins sida, om man vill leva upp till sina deklarationer, är attlämna IDB och atf infe delta med svenska bidrag i den organisationensverksamhet. Med detfa, fru falman, yrkar jag bifall fill vårreservafion nr 2 fill utskotfsbefänkandet. När det gäller anslaget fill fredsorganisafioner har vifrån vpk:s sida under en följd av år krävt en ökning av belop])et. Vi har krävtatf en promille av militärutgifterna skulle anslås fill fredsorganisationer.För detfa har vi infe fått något gehör, och i årets mofion i det här sammanhangethar vi infe återupprepat detta krav. Men vi har ett allmänt krav pä ökatanslag, och def har vi delvis fått tillgodosett genom överföringar från vissaanslag inom område. Det är önskvärt, anser vi emellertid,att regeringen till ett annat är kraftigt ökar def aktuella och för det avseddaändamålet korrekta anslaget för information om freds- och nedrustningsfrågor. Vi har inte reserverat oss på den här punkten i är utanavvaktar utvecklingen, där ju ocksä medlen frän fredslofferierna kommer affspela en roll, Def finns också anledning aft se till fördelningen avpengarna mellan olika organisafioner, projekt osv, på detfa område, Def harförutsatts en översyn av dessa saker, och vi avvaktar resultatet av den. Därförhar vi inte heller på denna punkt någon reservation i detta betänkande, I det särskilda yttrande som vi har fogat till betänkandethar vi emellerfid än en gång velat peka på den orättvisa som begås när nu på nytt vägras bidrag. Vi missunnar inte nytillkomnafredsorganisationer, t, ex. Läkare mof kärnvapen, deras bidrag. Tvärtom anservi det vara i högsta grad önskvärt atf flera sådana yrkesgrupper som arbetarmot kärnvapen kan få stöd. Men det är uppseendeväckande att en organisation , som har arbetat i detta land, som ärmedlem av fredsråd och som har aktiva lokalgrupper över hela landet,utan någon motivering vägras bidrag från detfa anslag. därför medintresse redovisningen av principerna för fördelning av bidrag, som denpågående översynen bör ge underlag för, Slufligen, fru talman, några ord om anslaget till ,som tas upp i vår reservation nr 4 i utskottsbetänkandet, , , fick under deborgerliga regeringsåren vidkännas nedskärningar och inskränkningar i sinverksamhet. Def parades med direkta angrepp mof insf itutet frånkretsar på högerkanfen som ogillade de försök till en objekfiv bedömning avrustningarnas storlek och deras orsaker, som har varit ett kännemärke förSIPRI och dess verksamhet. Det är klart atf institutet inte har kunnat återtaden nivå i sin verksamhet som förutsattes vid grundandet, men som bröts underde borgerliga regeringsåren. Det vore därför billigt atf den blygsamma summa pådrygt 3,5 milj, kr, som behövs för aff komma upp fill def av äskadeanslaget kunde beviljas. Med def,fru talman, yrkar jag bifall till reservafion nr 4. 1985/86:9919 mars 1986 Vissa anslag m. m. inom område 50 (); Man kan säga aft frågan om huruvida Sverigeskall vara med och ge bidrag till IDB är en följetong som har upphört att varaen bestseller. Frågan är infe längre så uppmärksammad i den bisfåndspolitiskadebatten, Def är inte särskilt intressant att diskutera frågan ,när det egenfligen handlar om uppfyllandet av åtaganden som vi redan har gjortgenom att 1983 åta oss att delta i den s, k, sjätte kapitalpäfyllnaden. Lät migändå säga ett par ord om IDB, nämner mycket riktigt aff Sverigesinträde i IDB skedde 1977, och då satte också debatten om IDB i gång. Om detfahade varit den enda av få insatser i skulle IDB hakunnat vara mycket mera diskutabelt. Men har insatserna iLatinamerika ökat på många olika häll. Samarbetet med latinamerikanska länderhar växt mycket starkt. Vi har fått ett nytt programland i , Vi harmycket starkt ökat samarbetet med enskilda och organisafioner, inte minstfackliga organisationer. Vi har fyllt på kraftigt i def humanitära biståndet,och en stor del av katastrofbiståndet gär till , osv. Som en del avdet totala biståndet till har IDB:s betydelse minskat, vilket vipåpekat i utskottsbetänkandet, och det är kanske också förklaringen till aftIDB inte är lika uppmärksammad längre, Def är i och för sig inte för min egendel eller för mitt partis del den verkliga förklaringen till att vi tycker attdef är mer acceptabelt. Vore det mycket moraliskt diskutabelt skulle det infespela sä stor roll om det var ett stort eller litet anslag, vilket jag antaratt är beredd att replikera. Förklaringen är snarare detfaktum aft vi kan redovisa ett mycket akfivt svenskt agerande för att fä eninriktning av långivningen som vi kan acceptera. Därmed, fru talman, vill jag yrkabifall fill utskottets hemsfällan pä samtliga punkter. 51OSWALD (vpk) replik: Fru talman! Ja visst är detfa en följetong ochinte är det någon bestseller, def kan jag hålla med om. Def kan man se ur mångasynpunkter. Vissa anslag tn. m. inom område Def är synd, tycker jag, atf har låtit sig dras ini denna USA-dominerade bank. Def är någonfing som vi har upprepat under alla årsom vi har drivit den här frågan. Den uppfattningen delades av socialdemokratinpå den fiden, för snart tio är sedan, då man var i opposition. Det är infe heller enligt vär uppfattning, som jagframförde i mitt första inlägg, så aft man kan ställa detfa visserligenrelafivt blygsamma anslag mof att man har ökat anslagen till andrabiståndsändamål i , Vi tycker att det är bra att man har ökat denhumanitära hjälpen, att man har ökat biståndet till , osv. Men detursäktar infe och förbättrar inte pä något sätt aff deltar i stödettill den här banken. Det är infe heller något bra argument när det omigenframförs aff arbetar aktivt för atf påverka utlåningen och placeringenav pengarna från IDB, Def är klart aft vi arbetar. Vi försöker att väckaförslag, vi försöker atf framföra synpunkter på olika mottagarländer och sädanasaker. Men som vi har sagt i vår reservafion, vilket jag på nytt upprepat här,är det ointressant, eftersom ingen bryr sig om vad vi säger. Vi har de konkretaresultaten aff titta på. Våra protester har inte hindrat att bankens medel iförsta hand har gått till stater och regimer som, enligt de bisfåndspolitiskamålen - om vi nu skall hålla oss till dem, och det bör vi väl göra också i defhär sammanhanget -egentligen inte skulle ha fått några pengar om det hade varitfråga om svenska biståndsmedel. Därför är det enligt vår uppfattningfortfarande fel att deltar i bankens verksamhet, att man är med om nyapåfyllningar och atf man infe tar avstånd frän den och utträder ur den. Detstämmer inte med vär allmänna politik i övrigt, och vi borde alltsä inte varamed i IDB, 52BERNDT (): Krig, förtryck och orättvisor kännetecknartyvärr situafionen pä flera håll ute i världen. Mänskliga rättigheterförtrampas alltför ofta. Ett sjuttiotal väpnade konflikter pågår.Flyktingströmmarna är enorma. Det mänskliga lidandet och svälten är närmastofattbar. Freden är för många människor bara en dröm. Vardagen innebär enständig jakt efter skydd och en kamp för överlevnad. Hotet om ofred berör också oss här hemma. Vi lever alla ikärnvapenkrigets skugga, Detfa dagliga hot är destruktivt och kan skapa etthårdnande samhällsklimat, I en sådan grym värld har vi, som förskonats frän krig,ett särskilt stort ansvar i arbetet för fred och nedrustning, för försoningmellan människor, folk och nafioner, I den sorg vi svenskar nu upplever eftermordet pä en av världens stora fredskämpar kan vi söka tröst i det djupaengagemang för fred och rättvisa som har kommit till uttryck. Det utgör eninspirationskälla för ett intensifierat arbete för samförstånd mellan folk ochnationer och för att söka lösa konflikter utan våld. Freden får vi inte tillskänks. Den mäste ständigt vinnas och befästas. Det är självklart att vi pä olika sätt måste stödjaarbetet för fred, frihet och rättvisa, I värt land är fredsarbetet omfattandeoch kännetecknas av ett stort och lidelsefullt engagemang.Fredsorganisationerna centralt och lokalt är många. Fredsengagemanget ifolkrörelsen i övrigt är aktivt. Organisationer och folkrörelser utgör envikfig bas i nationens samlade arbete för fred och nedrustning.De sprider kunskaper, skapar opinion, förmedlar idéer och genomför mänga andravikfiga insatser, I motionen 1985/86:U310 av och mig har bl,a, olika ätgärder för att stärka fredsarbetet tagits upp. Vi är facksamma förden posifiva utskottsbehandling mofionen fått. Vi har påpekat behovet av enöversyn av anslagsfördelningen till fredsorganisationerna och noterar nu medtillfredsställelse atf regeringen avser aft genomföra en översyn. Liksom i värmofion stryks också i utskottsbetänkandet under atf översynen skall innefatta organisationsbidragen. Fredslotterierna 1984 och 1985 och de projektbidragnettoöverskottet givit möjligheter fill har också haft stor betydelse nu näranslagen över statsbudgeten är begränsade. Det är utmärkt att regeringen harbeslutat atf genomföra ett fredslofferi även under innevarande är. Jag villdock stryka under vikten av fortsatta fredslofterier även under kommande är. Förslaget frän utskoftsmajoriteten aff höja anslagspostenför Information om freds- och nedrustningssfrävanden med ytterligare 252 000kr, utöver regeringens förslag innebär att höjningen blir densamma somföregående år. Det är välkommet. får vi konstatera att det samladeanslaget till fredsorganisationernas och folkrörelsernas informafion om fredoch nedrustning trots ökningen uppgår endast fill en fiondel av målet, enpromille av försvarskostnaderna, ett mäl som har en bred förankring i svenskfolkrörelse. För att nå promillemälet erfordras enhöjning av anslaget med ca 1,5 milj, kr. varje är, förutsatt nuvarandeförsvarskostnader och fast penningvärde. Det är inget orealisfisktanslagsbehov, sett mot bakgrund av def giganfiska fredsarbete, som liggerframför oss, I vänfan på aft vi när målet utgör fredslotterierna, som jagfidigare nämnt, ett nödvändigt komplement. Organisationsbidragen fill de olikafredsorganisationerna är otillräckliga, och anslagsökningarna har varitblygsamma. Nya organisationer efterfrågar ocksä stöd i form avorganisationsbidrag, I årets budgetproposition lämnas endast utrymme för en nyorganisation, nämligen Svenska läkare mot kärnvapen. I är är def FN;s internafionella fredsår, Defpåminner oss om fredsarbetets stora betydelse. Detta arbete kräver störreresurser. Vi motionärer utgår ifrån att regeringen som kommertillser att anslaget till fredsorganisationernas och folkrörelsernasinformafion om fred och nedrustning räknas upp så att målet - att anslagetskall omfatta en promille av försvarskostnaderna - nås inom överblickbar tid. Vissa anslag m. tn. Överläggningenvar härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter debatten om trafikutskottetsbetänkande 11,) 53 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera trafikutskottetsbetänkande 12 om kostnader, avgifter och investeringar i transportsektorn. Prot.1985/86:99 Kostnader, avgifter och investeringar inom transportsektorn Kostnader, avgifter och investeringar inom transportsektorn 54AGNE (): Det betänkande vi nu skall behandla avser kostnaderoch investeringar i transportsektorn. Det berör därvid ett avsnitt i åretsbudgetproposition, bil. Av propositionen framgår att de berörda frågorna harstuderats av två arbetsgrupper inom kommiinikafionsdepartementet. Syftet harvarit dels att bedöma om de avgifter och skatter som belastar olikatrafikgrenar är väl avvägda med hänsyn fill de samhällsekonomiska kostnader somär förknippade med trafiken, dels att klargöra förutsättningarna för ensamordning av den investeringsplanering som bedrivs vid trafikverken. Beträffande investeringsplaneringen uttalade isamband med trafikpolitiska beslut behovet av en långsiktig ochtidsmässigt samordnad invesferingsplanering. delar ufskottsmajoritetensuppfattning att en långsiktig invesferingsplanering är nödvändig för atf förframtiden kunna göra de rätta prioriteringarna mellan behov och resurser. Viställer oss därmed avvisande till kravet från moderat häll aft trafiken skallutvecklas oplaneraf. Planering måste finnas för att trafikpolitiken skall kunnautformas med syfte atf nä balanserad befolknings- och näringslivsutveckling ialla delar av landet och uppfylla målen för t, ex, energipolitiken ochmiljöpolitiken. Däremot har vi från sida inte varit beredda att ilikhet med utskottsmajoriteten uttala oss för aft transporträdet tilldelasytterligare uppgifter på nu ifrågavarande område. Här och är inte platsenatt diskutera transporträdets framtida roll rent generellt, Def får vi göra närkammaren behandlar transporträdets verksamhet i samband med budgetpropositionen.Lät mig, fru talman, bara erinra om atf vi från i vår partimofion påtrafikpolitikens område har lagt fram förslag om aff transporträdets framtidaroll skall utredas. Vi menar aft transporträdet är en onödig central byråkratioch aft transporträdet bör avvecklas. Det är mot bakgrunden av deprincipiella ståndpunkterna infe logiskt att nu tilldela transporträdetytterligare uppgifter. Det är anledningen fill reservafion 2 i betänkandet. Därmed vill jag, fru talman, yrka bifall till reservation2 och i övrigt fill trafikutskottets hemställan i betänkande nr 12, 55 (vpk): I det betänkande vi nu behandlar harfrafikutskoffet tagit ställning till de s, k. översynsprojekt som inomkommunikationsdepartementet behandlat kostnader, avgifter och investeringarinom transportsektorn med hänsyn fill de samhällsekonomiska aspekterna. Dessa översynsprojekt är intressanta bidrag till forskningoch fördjupad debatt omkring sambanden mellan samhällsekonomi och transporter. Vpk har i motion T229 anfört några kompletterande synpunkter, som vi föreslår ocksä skall ges regeringen till känna. Det vill nu inte ufskoffsmajorifetenvara med om. Jag kan ändå som positivt notera aff def i betänkandet rekommen- 104 deras atf vissa av de frågor som vitagit upp i mofionen skall övervägas inom ramen fördet fortsatta utrednings- och forskningsarbetet. Här vill jag ge några exempel på frågor som vi tagit upp isammanhanget. Vi har t, ex, anfört synpunkter pä problemet aft åstadkommakonkurrens-jämlikhet mellan vägtrafiken och järnvägstrafiken. Då fårdirektavskriva väginvesteringarna borde det vara en självklarhet aft SJ ocksåskulle få direktavskriva sina investeringar i banan - om man verkligen vill hakonkurrensjämlikhef. Vissa modifieringar i antydd riktning gjordes i sambandmed fjolårefs järnvägsproposifion som följd av en diskussion och opinion blandde anställda. Hur skall t, ex, SJ kunna ge en konkurrenskraftig offert dåenbart infrastrukturkostnaderna för en järnvägsvagn då den står där pä spåretär , per vagn, medan motsvarande kostnad för en lastbil med motsvarandetyngd och volym stannar vid , per vagn? I reservation 1 har vi ocksäföreslagit direkfavskrivning även för järnvägen. Ytterligare ett exempel på synpunkter i motionen rörberäkningen av olika frafikslags olyckskosfnader. Vi noterar aff iolycksstatistiken vid SJ även ingår de arbefsskadade. Så är däremot infe falletmed lastbilsfrafikens kalkyler. Om man verkligen vill kartlägga olikafrafikgrenars samhällsekonomiska kostnader är en jämförande analys av justarbetsmiljö och arbetsskador högst angelägen. gjorde en undersökning av arbetsmiljön för ettrepresentativt urval av hos förbundet organiserade åkeri-, buss- ochtaxichaufförer. Undersökningen visade att lastbilschaufförerna i genomsnittarbetade i övertid , och flera chaufförer uppgav atf dearbetade och mera , Def betyder atflastbilschaufförerna arbetade fyra gånger så mycket övertid somindustriarbetarna. Utlandschaufförerna har det genomgående sämre. De extremtlånga arbetsfiderna i kombination med nattarbete och arbete under veckoslutsamt brister i arbets- och trafikmiljön leder till utslagning. undersökning visar aft deflesta lastbilschaufförer i inrikes trafik slutar i yrket vid uppnådda ,Def finns mycket få som uppnätt innan de slutat. Denna hårt pressadesituation har eff klart samband med kostnaderna. Hur kan man här ens fala omrättvis konkurrens och korrekta kostnadskalkyler, om man infe i jämförandeberäkningar och värderingar även far med den ur hälsosynpunkt svåraarbetsmiljön för yrkeschaufförerna? Man kan inte heller förneka den samhällsekonomiska effektsom ofta förekommande lagbrott och trafiköverfrädelser, liksom överträdelser avarbetstidsbestämmelser har, från bl, a, konkurrenssynpunkt. Vi vill i värreservation framför allt betona det angelägna i atf också i kostnadsbilden tamed dåliga arbetsmiljö och arbetsskador inom de olika trafikgrenarna. Så några ord om vägslifagekostnaderna. Vi har velat pekapå erfarenheter från amerikanska undersökningar, som visar betydligt störreslifagekost-nadsskillnader mellan en tung lastbil med släp och vanligpersonbil. En enda sådan tung lastbil sliter lika mycket på vägbanan som 9 600personbilar. Här vill vi ställa frågan - eventuellt för framtida forskning - ominfe bilskafteut-formningen innebär atf den lätta personbilstrafiken fårsubventionera den tunga vägtrafiken. Kostnader, avgifter och investeringar inomtransportsektorn Prot.1985/86:99 I reservation 3 har vi tagit uppfrågan om den långsiktiga och samordnade 19 mars1986 investeringsplaneringen inomtrafiksektorn, en planering som vi anser har , , avgörande betydelse församhällsutvecklingen pä mänga områden. , gälla regional utveckling, närineslivsufvecklineosv. Särskilt har vi undersfru- ocninvesteringar mom " o ca o , kit aft denna planering mäste haoffensiv karaktär och vara en utvecklingspla- transportsektorn r & t, t- Vianser oss ha goda skäl aff göra denna markering, eftersom den aktuellautvecklingen inom frafikplaneområdet visar tendenser aff anpassas tillstorföretagens intentioner atf exempelvis satsa på motorvägsfrianglar.Öresundsprojekt och idéprojekt som Scandinavian Link, Motorvägsfriangeln - en märklig projektidé i samarbetemellan , och innebär omfattande motorvägs- och mofortrafikledsbyggen mellanstora centra fram fill är 2000, Dessa byggen skall kosta 13miljarder, dvs, 850 milj, kr, per är eller nära nog lika mycket som defnuvarande invesferingsanslaget för /86, vilket uppgår till 900milj, kr. Vi vill understryka en klar tendens från ekonomiskaintressegrupper- eller kalla dem gärna lobbygrupper - aft söka trycka päansvariga polifiska organ planer, vilkas syften kan vara helt andra än aftåstadkomma i samhällets intresse vettiga vägprogram. När vi ocksä uttalar betänklighet mot Transporträdetstilltänkta uppgift, aft som något slags övermyndighef samordna de olikafrafikgrenarnas investeringsplaner, bottnar detta i grundtanken att trafikensinfrastrukturella utveckling är en av de vikfigaste/7o/(f;sflframtidsfrågorna. Det skulle vara fel aft inte trygga den polifiskaförankringen av denna planering i en demokratisk process. Med defta yrkar jag, fru talman, bifall tillreservationerna 1 och 3, Jag vill ocksä tala om att vpk-gruppen kommer attrösta för reservation 2 om reservation 3 faller, 56 (); Enligt min mening utgör det härutredningsmaterialet, som berör kostnader, avgifter och investeringar inomtransportsektorn, ett värdefullt underlag för det fortsatta genomförandet avriksdagens trafikpolitiska beslut. De behandlade frågorna är komplicerade ochtorde i många fall kräva kompletterande studier samt ytterligareforskningsinsatser i samband med fortsatta översyner i syfte aff främja dettrafikpolitiska utvecklingsarbetet. Jag skallså, fru falman, övergå till aft något kommentera reservationerna. När det gäller reservation 1 av vpk, angående kostnaderoch avgifter inom trafiksektorn, som i stort sett berör SJ;savskrivningsregler, vill jag erinra om atf vi fattade beslut om nyariktlinjer för järnvägspolitiken, Detfa beslut innebär bl, a, atf staten tarett ökat ansvar för SJ:s kostnader för infrastrukturen, dvs, bannäfet ochdärfill knutna fasta anläggningar. Riksdagenmedgav en avskrivning av hela det ingående statskapitalet fill infrastrukturenpå ca 1,3 miljarder. Beslutet innebar vidare en uppdelning av SJ:sinvesteringar i fasta anläggningar i en infrasfrukfurdel och en frafikföre- tagsdel.Syftet var bl, a, aft ge SJ arbetsförutsättningar för aft så långt som '" möjligt likna vägtrafiken. Enligtdef här beslutet skall av sådana fortsattainvesteringar i infrastrukturen, som ingår i affärsbanenäfet, föras fillstatskapitalet med krav pä förräntning. Riksdagsbeslutet innebär, såvitt jag kanförstå, helt andra möjigheter än fidigare för SJ aff på lika villkor konkurreramed landsvägstrafiken, Def kommer också atf visa sig, , Och mofden här bakgrunden vill jag yrka avslag pä reservafion 1, När def sedan gäller reservation 2 av ochreservafion 3 av vpk, som båda far upp Transporträdets roll iinvesteringsplaneringen, hyser vi inte de farhågor som reservanterna gör. Vihar fidigare varit överens om aff inrätta Transportrådef som eff centraltplanering,sorgan, och då tycker jag atf det är rikfigt att rådet då dels bistårtrafikverken med gemensamt planerings- och prognosunderlag, dels biträderregeringen med att belysa hur investeringarna i en transporfgren fär effekterpå andra fransporfgrenar. Det kan således inte bli fråga om att rådet får någonannan roll i investeringsplaneringen än en rent rådgivande. Det är alltsä intefråga om att Yransportrådef skall fungera som någon sorts överorgan,övermyndighef eller vad man nu vill kalla def. Sen har jag litet svårt atf förstå vpk när man vill påståatt den föreslagna modelien för investeringsplaneringen är någon form av passivanpassningsplanering. Jag kan hålla med så långt, att när detgäller investeringar i infrastrukturen kan man tyvärr konstatera, aff def i dagsaknas en övergripande långsiktig plan, för bl, a, regionalpolitiskt betingadeinvesteringar. De regionala frågornas betydelse ökar i takt med afftransporterna i infernafionaliseras. Om infe vi polifiker greppar tag idetta kommer den ökande utrikeshandeln sannolikt atf leda fill koncentration avproduktion och förbrukning till de södra och mellersta delarna av landet. Redani dag kan man se hur sjötransporter alltmer koncentreras till hamnar päväst-och sydkusten. På motsvarande sätt kommer utvecklingen av järnvägsnätetatf koncentreras fill de södra och mellersta delarna av , Näringslivetsplaner på den skandinaviska triangeln belyser i hög grad denna tendens. Ävenvägnätet kommer då i första hand att behöva byggas uf i dessa delar. Detta kanutläsas t, ex, i planerna på Link med fast förbindelse över ochtill kontinenten. Allt detta innebär att man får en konflikt mellanambitionerna aft å ena sidan underlätta för utrikeshandeln när def gällertransportsektorns utbyggnad och ä andra sidan komma fill rätta med regionalaproblem och styra insatserna mot de norra delarna av , I en tänkbarframtid med knapphet på invesferingsmedel kan denna konflikt mellan södra ochmellersta å ena sidan och de norra delarna av å andra sidankomma att bli märkbar.