prot · G909124 · 1985-12-31 00:00:00 — Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation13 av m. fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 12 (anslag till omställningsätgärder) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 15 av m.fl,, dels reservation 16 av och ,bifölls med acklamation. Mom. 13 (formerna för medelsanvisning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avIvar och - bifölls med acklamation. Mom. 16 (stöd till eldningsanläggningar för inhemskabränslen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avIvar och - bifölls med acklamation. Mom. 18 (investeringsstöd till solvärmeanläggningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 19 avIvar och - bifölls med acklamation, Mom. 19 (riktlinjer för stöd tillsmå vattenkraftverk) Utskottets hemställan, som ställdes mot dels reservation20 av m, fl,, dels reservation 21 av och , Mom. 20 (utredning om de regionalpolitiska konsekvensernaför en framtida Utskottets hemställan bifölls med 227 röster mot 66 förhemställan i reservation 22 av m, fl, 3 ledamöter avstod frånatt rösta. Utskottetsmotivering, som ställdes mot dels den i reservation 23 av och motiveringen, dels den i reservation 24 av och anförda motiveringen, godkändes med acklamation. Mom. 27 (anslag till ) Först biträddes reservation 26 av och GudrunNorberg - som ställdes mot reservation 27 av och acklamation. Härefter biträddes reservation 25 av m, fl.med 70 röster mot 40 för reservation 26 av och , 190ledamöter avstod frän att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 25 av m,fl, - genom uppresning. Mom. 28 (återföring av medel till vattenkraftskommunerna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 28 avIvar och - bifölls med acklamation. Mom. 30 (regionala samhällsfonder) Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 17 förreservation 29 av . Mom. 31 (kärnvärmereaktorer) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 30 av m. fl. - bifölls medacklamation. Mom. 32 (kärnkraftens roll inomenergiförsörjningen) Utskottets hemställan, som ställdes mot dels reservation31 av m.fl., dels reservation 32 av m.fl., Mom. 33 (byte avånggeneratorer i ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 33 av m, fl, - biföllsmed acklamation. Mom.34 (information om kärnkraftsproduktionen) Hemställan Utskottetshemställan - som ställdes mot hemställan i reservation 34 av m,fl. - bifölls genom uppresning. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservafion 35 av m.fl,anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom.36 (utvecklingsavgift på kärnkraftsproduktionen) Utskottetshemställan bifölls med 243 röster mot 54 för reservation 36 av ,fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.38 (utveckling av vindkraft) Hemställan Förstbiträddes hemställan i reservation 38 av och med41 röster mot 17 för hemställan i reservation 39 av . 239ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan i reservation 38 avIvar och - genom uppresning. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 37 av m, fl,anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom.39 (eldistributionssystemet m, m,) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 40 av m, fl, - biföllsmed acklamation. Mom.40 (främjande av landsbygdens elektrifiering) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 41 av och - bifölls med acklamation. Mom.41 (eldistribution pä landsbygden) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 42 av och - bifölls med acklamafion. Mom.42 (reservanordningar vid störningar i elförsörjningen m,m,) Utskottetshemställan med godkännande av utskottets mofivering - som ställdes motutskottets hemställan med godkännande av den i reservation 43 av anförda motiveringen - bifölls med acklamation. 7 protokoll 1985/86:123-125 Mom. 45(värmepumpar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 44 avIvar och - bifölls med acklamation. Mom. 46 (solvärme) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 45 avIvar m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 47 (direktverkande elvärme) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 46 avIvar m. fl, - bifölls med acklamation. Mom. 48 (torvbrytning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 47 avErik Hovhammar m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 50 (etanoltillverkning) Utskottets hemställan - som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion N451 avAlf -bifölls med acklamation. Mom. 52 (forskning om alternativa drivmedel) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion N433 avAlf i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 54 (anslag till energiforskning)Utskottets hemställan, som ställdes mot dels reservation 48 av , fl,, dels reservation 49 av och , bifölls med acklamation. Mom. 55 (energiskogsodling) Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 18 förreservation 50 av . Mom. 56 (forskning om avfallshantering) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 51 avIvar och - bifölls med acklamation. Mom. 59 (viss verksamhet vid ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 52 avIvar och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Näringsutskottetsbetänkande 18 Prot. Mom. 1 (riktlinjer förnaturgasverksamheten) Utskottets hemställanbifölls med 230 röster mot 66 för reservafion 1 av ~ ~ m, fl, 2ledamöter avstod från att rösta, ° Mom.2 (överlåtelse av aktier i ) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 2 av ErikHovhammar m,fl., delsreservation 3 av , bifölls med acklamation. Mom. 3 och 4 Utskottets hemställan bifölls. Mom.5 (försörjningsberedskap) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av och Per-OlaEriksson - bifölls med acklamation. Mom.6 (snabbare introduktion av naturgas) Utskottetshemställan bifölls med 280 röster mot 18 för reservation 5 av , Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av -bifölls medacklamation. Mom.8 (naturgas i m, m,) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av och Per-OlaEriksson - bifölls med acklamation. 1985/86:15 omnäringspolitik och 1985/86:19 ommineralpolitik (prop, 1985/86:100 delvis), Anf.39 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Näringsutskottetsbetänkanden 15 och 19 kommer att debatteras i tur och ordning. Voteringarnaäger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Först upptas alltsånäringsutskottets betänkande 15 om näringspolitik. Anf.40 (): betänkande 1985/86:15 behandlas ett antal principiellt viktiga frågor rörande näringspolitikens utformning. Den grundläggande förutsättningen för ett expansivt och vinstgenererande 99 näringslivär att marknaden får bestämma produktionens inriktning och att konsumenternagenom sina inköpsbeslut får det absolut avgörande inflytandet över vilkaföretag som skall bestå och utvecklas och vilka som skall avvecklas. Endastgenom en sådan politik blir företagen starka, priserna låga ochsysselsättningen hög. Detta ligger i linje med marknadsekonomins principer. Visst kan det kännas frestande för både stat och kommunatt då och då bedriva selektiv subventionspolitik i företag som av olikaanledningar råkat i nöd. Det har också ibland borgerliga regeringar frestatsatt göra, men man måste komma ihåg att varje selektivt stöd ärkonkurrenssnedvridande. Det som kan se ut som en framgångsrik räddningsaktionkan i slutändan visa sig förödande för exempelvis sysselsättningen i andraföretag. Det är därför av utomordentlig vikt att de insatser som staten görförblir generella. Ett bevis på hur det selektiva stödet slår mellan storaoch små företag är den intervjuundersökning som utfört på uppdrag avindustriverket och. a. visar att de större företagen i störreutsträckning tagit emot stöd än de mindre. Resultatet är i och för sig inteuppseendeväckande, men det visar på svagheterna med ett selektivt stöd. Detkommer främst dem till godo som har tid att stå i byråkratikön och inte dem somi första hand är hänvisade till att arbeta hemma för att förstärkaproduktionen. Det är med andra ord ett sätt att minimera det selektiva stödet. Men en aktiv näringspolitik skall inte bara bygga på attstatens insatser blir generella, utan den måste också syfta till att hela denoffentliga sektorn genomsyras av attityden att egenregi endast skall användas iundantagsfall. Naturligtvis kan man förstå en och annan kommuns desperation ochproblem när sysselsättningen hotas i för bygden viktiga företag. Men det gårinte i längden att ha marknadsekonomins fördelar och kommunaltsubventionerade företag. För det är nämligen helt ogörligt att konkurrera medskattesubventionerade företag, I dåliga tider kan de i princip förlita sig påatt skattebetalarna betalar förlusterna, medan de i goda tider expanderar.Därtill kommer den underförstådda skyldigheten för offentliga institutioner attköpa offentligt. Därför måste statsmakten se till att kommunerna inte driverföretag inom den konkurrensutsatta sektorn. Men i den allmänna näringspolitiska inriktningen gällerdet också att se till att västvärldens största offentliga sektor luckras uppvad gäller egenregin och att enskilda företag ges möjlighet att delta meraaktivt i statens och kommunernas verksamheter efter anbudsupphandling. Orsakentill att den svenska industrin trots allt slåss så framgångsrikt är just denfria konkurrensen, som sporrar både ägare och anställda att göra sittyttersta. Att ständigt vara vaksam för nya idéer och inte minst lyhörd förkonsumenternas önskemål - det för utvecklingen framåt. Kravet på en större andel entreprenadlösningar inom denoffentliga sektorn är inte, som det alltför ofta framställs, en anklagelse motde anställda inom denna sektor. Mänga känner nog att de ger väldigt mycket avsig själva i jobbet. Men det är naturligt att de som inte utsätts förkonkurrens gärna stelnar i sitt intresse för nya idéer och blir mindrekonsumentintresserade. Det kan inga servicekurser i världen avhjälpa. Därförmäste den offentliga sektorn minska enligt moderat uppfattning. I betänkandet hänvisas till våra resp, partiers motionerangående arbetsrättsliga frågor m, m. Men en fråga kan man inte gä runt närdet gäller den allmänna inriktningen av näringspolitiken, och den frågan gällerskattepolifi-ken. Den är exempelvis helt avgörande för arbetsbetingelserna förbl, a, familjeföretagen, som spelar en så stor roll i det svenska samhället.Att också socialdemokraterna sakta men säkert och motvilligt börjat inse dettabekräftas, herr talman, av industriministerns uppdrag till statens industriverkatt utreda frågor om uppköp av familjeägda små och medelstora industriföretag.Låt mig då först säga att det vore en nåd att sfilla be om attsocialdemokraterna kunde förmås ändra inställning så att skatten på arbetandekapital i familjeföretag avskaffades eller åtminstone reducerades avsevärt. Detär för övrigt ett gammalt önskemål, som har framställts i skilda motioner.Under motionstiden väckte vi en trepartimotion från deicke-socialistiska partierna i det stycket. Det är säkert så, att en av orsakerna tillavindustrialiseringen av glesbygden är att familjeföretagen av skatteskäl tvingassälja sina företag fill investmentbolag eller andra ägare vilka inte har någotsamband med bygden. Inte minst i mitt eget hemlän, , har ettstort antal välskötta familjeföretag sålts tillinvestmentbolag. Vi tycker att det är en felaktig inriktning. Ett problem medinvestmentbolag är också att besluten kommer att fattas långt bort från detenskilda företaget. Då är risken stor att intresset för bygden bleknar. Med detta, herr talman, vill jag övergå fill att kommenteranågra av de reservationer i vilka moderata samlingspartiet medverkar. Jagbörjar med reservation 1, När det gäller den allmänna inriktningen avnäringspolitiken är det av stor vikt att tillträdet till marknaden är fritt ochatt spelreglerna är likvärdiga för de olika företagen. Tyvärr förledssocialdemokraterna fortfarande av tron att regleringar gynnar utvecklingen.Bara har socialdemokraterna permanentatetableringskontrollen för tandläkare samt infört näringstillstånd vad gälleråkare och restaurangägare. Och mer är säkert att vänta. Men lika litet som enträdgårdsmästare som sår en gräsmatta om hösten kan säga exakt vilka frön somskall gro och bli gräs , lika litet kan en byråkrat förutse vilkanystartade företag som skall lyckas eller misslyckas. Därför ett råd tillindustriminister : Avskaffa etableringskontroll ochnäringstillstånd, som inte har med liv och hälsa att göra! Reservation 3 gäller teknisk forskning och utveckling. Jaghänvisade tidigare i det här anförandet till en SIFO-undersökning som visar attde stora företagen får mer statligt stöd än de små. De stora håller sig frammeoch har bättre lobbyresurser. På samma sätt är det med forskningspolitiken. Därbör företagen, i stället för att staten bedriver en stödpolitik, genom ändradeskatteregler ges större möjligheter att påverka utvecklingen i det egnaföretaget. Sä till reservation 7, som handlar omsmåföretagspolifiken. De mindre och medelstora företagen är i störst behov aven politik som inte är selektiv. Deras enda chans gentemot stora företag ochden offentliga sektorn ligger i att konkurrensen är fri och att byråkratinminimeras. Först då kan man säga attkonkurrensen sker på likvärdiga villkor. Detta tycks tyvärr socialdemokraternaha svårt att inse. Även om jag tycker att det är positivt - det vill jag gärnasäga i denna debatt - att industriministern har filisatt några intressantautredningar på området, finns det väldigt mycket övrigt att önska. Ettdilemma för socialdemokraterna har varit och är att man inte sätterlikhetstecken mellan småföretagare och småföretag, vilket är mycket viktigt.Man glömmer lätt bort personen bakom företaget. Om man i stället utgått från detvå starkaste drivfjädrarna för en företagare, nämligen möjligheten att tjänapengar och möjligheten att "rå sig själv", hade troligtvis både skattepolitikenoch den arbetsrättsliga lagstiftningen fått en annan utformning. Sänktamarginalskatter och sänkta kapitalskatter på arbetande kapital är två moröttersom - det är jag fullt övertygad om - skulle kunna öka tillväxten inomsmåföretagssektorn. En annan viktig fråga är löntagarfonderna, som vi på intetsätt glömt bort. Ett avskaffande av dessa skulle minska småföretagarnasmisstänksamhet mot regeringen. Det skulle också positivt bidra till ökadeinvesteringar. Ett område där regeringspartiet skändligen misslyckats ärrättssäkerheten för företagare. a. den komplicerade skattelagstiftningenförsätts företagarna i ett direkt underläge gentemot myndigheterna. sagtdagligen får vi rapporter om hur företagare råkat illa ut hos myndigheter trotsatt de senare befunnits oskyldiga. Vilkensmåföretagare kan ta , ur egen ficka för att bevisa sin oskuldgentemot en nitisk taxeringsintendent? Det är sannerligen ingen lätt sak. Vilkenföretagare kan ställa säkerheter i halvmiljonklassen, bara därför attlagstiftarna inte kan definiera begreppet arbetsgivare? Vi har under senare tidhaft en mångfald olika exempel på vilka problem detta förorsakar. Socialdemokraternahar så förblindats av kraven på myndigheternas effektivitet att de gettmyndigheterna befogenheter som ställt de enskilda medborgarna, enkannerligenföretagarna, i strykklass. Därför måste, herr talman, ämbetsmannaansvaretåterinföras och den enskildes ställning i process gentemot myndighet stärkas. Avslutningsvisvill jag något kommentera reservation nr 12 angående kommuners ökandenäringspohtiska verksamhet. Detär för oss moderater en principfråga huruvida kommuner och landsting skalltillåtas driva företag på den konkurrensutsatta marknaden. Vi menar attkommunen inte skall tillåtas göra detta annat än i yttersta undantagsfall. Jagär glad åt att denna debatt har kommit i gång ordentligt ute i kommunerna. Bådei Åre och på många andra håll i landet diskuteras just nu dessa frågor. Vårtställningstagande kommer senare i debatten att ytterligare kommenteras av minpartikollega . Meddetta, herr talman, vill jag yrka bifall fill de reservationer till betänkande15 där moderata samlingspartiet förekommer. Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 41 (): Det som är mest kännetecknande för socialdemokratisk näringspolitikjust nu är den stora skillnaden mellan ord och handling. Att det är så får vi en nypåminnelse om i näringsutskottets betänkande 15, Detförefaller som om bokstäver, ord och meningar i utskottsmajoritetens texterlever ett alldeles eget liv, fjärran från den verklighet som socialdemokraternaspolitik leder till. Underrubriken inriktningen av näringspolitiken tar utskottet åretsfinansplan som utgångspunkt för sitt resonemang. Det heter bl, a. att man skall"öka effektiviteten inom den offentliga sektorn, skapa ökad konkurrens ochmindre byråkrati inom en rad sektorer samt förändra skattesystemet i en meratillväxtbefrämjande riktning". Dethär är en alldeles utmärkt programförklaring. Det är bara tråkigt att de somutformar regeringspartiets konkreta förslag inte har tid att läsa den. Och änmindre rättar de sig efter de målsättningar söm anges. Mansäger och skriver alltså att man vill "öka effektiviteten inom denoffentliga sektorn" och "skapa ökad konkurrens och mindre byråkratiinom en rad sektorer". Men vad gör man? Närdet fill att börja med gäller de offentliga monopolen, kämpar man med näbbaroch klor för att hålla enskilda intressen utanför. Socialdemokraterna tar hjälpav regleringar och statsbidragsbestämmelser för att till varje pris undvika denkonkurrens som man förespråkar i högtidstalen. Nej,herr talman, ett vaktslående om monopolen på den sociala servicesektornbefrämjar inte effektiviteten och minskar definitivt inte byråkratin. Folkpartietslinje är den motsatta: för att uppnå konkurrens och förnyelse vill vi bryta deoffenfiiga monopolen och uppmuntra enskilda alternativ. Omman vill fortsätta att studera hur dåligt ord och handling stämmer överens iregeringens näringspolitik, är det här med byråkrati och krångel ett braåskådningsobjekt. Den politik som socialdemokraterna för kännetecknas i storutsträckning av selektiva åtgärder. Insatsernabygger, såvitt jag kan förstå, på en övertygelse om att politiker ochmyndighetspersoner måste ha ett finger med i spelet i praktiskt taget allavikfigare investeringsbeslut i företagen. Det är STU:s eller SIND:s ellerindustridepartementets kvinnor och män som vet bäst. Förutomatt en sådan selektivt inriktad politik försämrar marknadsekonominsfunktionsduglighet är det den bästa grogrund som finns för en växandebyråkrati. Ochdenna socialdemokratiska grundtanke - alltså att centrala planerare har ensärskild förmåga att urskilja vad som är nytt och bärkraftigt - kommer filluttryck på flera ställen i det här betänkandet. När det gäller forskning ochutveckling så skriver t, ex, den socialdemokratiska majoriteten att olikaformer av riktat stöd till företagen är ett viktigt inslag i näringspolitiken. Dåvi i säger att det är ute i företagen som man bäst kan avgöra vilkaområden och projekt som man bör satsa på, ja då sätter den socialdemokratiskaregeringen och utskottsmajoriteten sin tillit till myndigheternas tjänstemän.Därför tar man resurser ifrån företagen, som man sedan delar ut enligt den allvishetsom man anser finns samlad i våra olika offentliga organ. När statsministernför stolt redovisade attförnyelsefonderna innebär att dessa fonders 6-9 miljarder nu kan användas förutbildning och teknisk utveckling i våra företag så "glömde" han atttala om varifrån pengarna kommer, att det är företagens egna medel det handlar om. Jagär för min del övertygad om att pengarna skulle ha betytt mer för den framtidautvecklingen i näringslivet och för sysselsättningen om de hade fått stannakvar och verka i företagen. Om man gör anspråk på trovärdighet så måste det finnas någorlunda godsamstämmighet mellan programförklaringar och praktisk handling. Detgår inte att tala om ökad konkurrens och mindre byråkrati som den enaåtgärden efter den andra innebär motsatsen. Hurskall vi kunna ta regeringen på allvar när man i en proposition föreslårförsöksverksamhet med avregleringar gentemot näringslivet och i nästaförespråkar utökad vandelsprövning av företagare? som man förklararsig intresserad av att börja lätta på normer och anvisningar inför man alltsånya regleringar, Ochhurskallvi kunna ta socialdemokraterna på allvar när man, bl, a, idet härutskottsbetänkandet, talar om att vi måste "förändra skattesystemet i enmera tillväxtbefrämjande riktning"? Det man åstadkommer med sin skattepolitikär ju något helt annat. Våra höga marginalskatter t, ex, verkar starkt hämmandepå utvecklingen i näringslivet - det gäller inte minst våra mindre företag.Flera undersökningar har visat att den inkomstförbättring efter skatt som manfår när man utökar en verksamhet inte alls är jämförbar med den störrearbetsbelastning, den ekonomiska risk och det ökade ansvar som satsningen förmed sig. Detär naturligtvis bra att i olika sammanhang redovisa sin viljeinriktning. Mennär det gäller socialdemokraternas näringspolitik har alltså dessaprogramförklaringar dålig samstämmighet med den politik som förs. Närvi i formulerar våra målsättningar för näringspolitiken sä ärhuvudrubriken given. Där står det: "Marknadsekonomi", Marknadsekonominbygger på att enskilda människor och företag själva fattar de ekonomiskabesluten. Vår uppgift som politiker är att bestämma ramar för företagenshandlande. Inom dessa ramar har företagen att fritt fatta de beslut som deanser är riktiga. Genom sina köp ger konsumenterna, i sin tur, företagensignaler om vad de gillar och vad de ogillar. Dethär kan tyckas vara en något schablonmässig beskrivning. Men det viktiga föross är alltså att skapa utrymme för den kunskap och kompetens som finns ute iföretagen och att låta konsumenterna genom sin efterfrågan bestämma vilka varoroch tjänster som skall produceras. Engenomgång av liberal näringspolitik har således marknadsekonomi som samlanderubrik. Och till de viktigaste underrubrikerna hör "Frihandeln".Under senare tid har allt fler inslag av protektionistiska tendenser noteratsrunt om världen. Eftersom vi som liberaler är övertygade om att ett frittutbyte av varor och tjänster bäst gynnar utvecklingen både här hos oss och iandra länder är det vår uppfattning att på alla sätt måste motverkasådana tendenser. Det är bl. a. därför vi kräver att importregleringarpå tekoområdet skall avskaffas. Detta är för övrigt ytterligare ett exempel på hur regeringensäger en sak men handlar annorlunda, I sina tal lovprisar och varnar för ökad protektionism ute i världen, som hanenvist håller fast vid egna restriktioner gentemot ett antal avvärldens fattigaste nationer. För någon vecka sedan utlovade utrikeshandelsministerninför att skulle få ökade möjligheter attexportera till , Låt oss för utvecklingsländernas skull och för Sverigestrovärdighets skull hoppas att menar allvar den här gången. Atthan i samma anförande ansåg att svensk tekoindustri också i fortsättningenkommer att behöva skydd gör det nödvändigt att nu liksom vid tidigaretillfällen ifrågasätta regeringens verkliga intentioner när det gäller våra egnaimportregleringar. Andra viktiga punkter i en liberal näringspolitik ärbevarad och förstärkt näringsfrihet och kraven på ett spritt ägande och enmångfald företagsformer. Utan livskraftiga mindre och medelstoraföretag är en liberal ekonomi otänkbar. Därför är det en självklar utgångspunktför att skapa förutsättningar för en gynnsam utveckling i dennaviktiga del av näringslivet. har ett omfattande program för hur det skallske. Det handlar om att avskaffa löntagarfonderna, så att företagen får behållasina pengar och kan använda dem för intressanta framtidssatsningar.Löntagarfondernas avskaffande är också ett led i arbetet med att stoppaförskjutningen av ägarstrukturen från enskilt till kollektivt ägande. Vårt program handlar också om att skapa skattelagar somgör att det lönar sig att arbeta och som underlättar generationsskiften istället för att familjeföretagen skall köpas upp av hungriga investmentbolag.