prot · G90999 · 1985-12-31 00:00:00 — rustningen.Ett viktigt initiativ har därvidlag varit det s, k, femkontinentinitiativet.Denna grupp av stater har senast uppmanat de båda supermakternas ledare attinte tillåta några provsprängningar med kärnladdningar fram tillnästa toppmöte. Frän sida välkomnar vi självfallet detfa förslagoch vill ge vårt fulla stöd till idén om ett sådant moraforium, Det ärnaturligtvis glädjande att visat sig beredd atf stödja dettainitiativ, även om uppoffringen för dess del kanske inte ärsärskilt stor. Vi kan också notera med tillfredsställelse, atf infeavvisade utspel om en total avveckling av kärnvapen fram till år2000 som enbart propaganda. Tvärtom har man kommenterat det seriöst och liknatdet vid egna tidigare utspel i frågan. Det ligger något hoppingivande i detfaktum att supermakterna söker övertrumfa varandra i utspel, som rikfar sigtill en världsopinion som trängtar efter fred och nedrustning. Den som söker efter glimtar av hopp har ocksä kunnat finnaen del andra under de senaste månadernas internationella händelseutveckling. PåFilippinerna har en hatad diktator fått ge upp inför människornas krav påfrihet. Den fysiska närvaron av stora människomassor pä Manillasgator hindrade bokstavligen trogna styrkor att fa sig fram. Därvid kundefolket utan vapen i hand framtvinga diktafurens fall. På har en likartadutveckling skeff. För eff antal år sedan kunde vi glädjas ät hur ,och på motsvarande sätt själva lyfte av sig diktafurens okgenom inre folklig resning, roll i utvecklingen pä och ärvärd aft notera. Två diktaturer som tidigare haft aktiva stöd har fallit,har i dessa fall i fid insett aff korrupta regimer inte kan hållas underarmarna, Def finns ytterligare hoppfulla tecken pä en attitydförändring hos denamerikanska administrationen, I FN:s kommission för de mänskliga rätfighefernahar t, ex, skärpt tonen mof förtrycket, och uttalanden från företrädare fördet amerikanska tyder pä en nyorientering ocksä vadbeträffar den amerikanska Sydafrikapolitiken, Vår egen polifik visavi under detsenaste årtiondet ger ett bra belägg för tesen atf utrikespolitik ocksä måstefotas pä lika delar idealism och realism. För några är sedan argumenteradesfrän många håll för vad som kallades en mer realisfisk Sydafrikapolitik,Sydafrikalagen sades vara utan värde. Den var främmande för svensk rättspraxisoch hade inte lett till den efterföljd i andra länder som var en förhoppning.Förslag väcktes därför om aff lagen skulle avvecklas. Om realismen ensamt fåttstyra hade det säkert ocksä blivit fallet, I de regeringar där folkpartietmedverkat liksom i riksdagsbehandling och i utredning har vi emellertid envisthållit fast vid aff lagen har opinionsbildande effekter. Flera av de dispenserför investeringar i som den nuvarande regeringen beviljat har vihävdat strider mot lagens anda. Efter händelseutvecklingen i underdet har denna inställning blivit allmän. höjs inte längre någraröster för atf lagen skall avvecklas, och flera länder har redan antagit elleröverväger liknande regler för aff utöva påtryckning på den förhatligaapartheidregi-men, Def som en fid verkade vara en överdrivet idealistiskinställning har i högsta grad visat sig vara en realistisk möjlighet. Vårt förhållande till händelseutvecklingen i mäste pä motsvarandesätt baseras på idealism och realism. Efter mättet av vår förmåga skall vimedverka fill konstruktiva uppslag i debatten och konfliktlösning iMellanöstern. Vi stöder kravet på någon form av statsbildning för de hemlösapalesfinska flyktingarna. Vi fördömer varje övergrepp mot mänskU-ga fri- ochrättigheter. Men inte svävar vi pä målet om rätt atfexistera som en fri stat inom säkra och erkända gränser, I fortgår ockupafion pä nusjätte året. Trots bristfällig rapportering fär def anses styrkt attbefolkningen i hela byar mejats ned i hämndaktioner, "Vi hade fått veta att vi skulle försvara detafghanska folket mot utländska fiender, istället sattes de sovjetiska förbandenin i rutinmässiga vedergäll-ningsakfioner mot civilbefolkningen som svar pågerillaatfacker", sade en desertör frän den sovjefiska armén vid enhearing om i , "Det var defta som fick mig attdesertera", fortsätter han, "Jag insåg atf vi gjorde detsamma somHitlers styrkor gjorde mot mina släktingar i under andravärldskriget", förklarade enligt TT:s referat den unge desertören. Vidsamma hearing framträdde också andra vittnen, och norska läkare som hararbetat för motståndsrörelsen i uppgav att kriget harkostat tusentals afghaner livet och att de flesta av offren är civila. Vi får infe förfröftas i värt fördömande av Sovjetunionensagerande i , Historien och erfarenheten säger oss aff närvärldsopinionen blir fillräckligt stark mäste ocksä supermakternas ledare taintryck. Aft försumma vår egen säkerhet skulle infevara något bidrag fill freden. Tvärtom är strävan efter säkerhetspolitiskstabilitet i vår del av världen vår viktigaste uppgift. Att hävda en alliansfripolitik som syftar till neutralitet i krig är infe aft dra sig undan ansvarutan aff medverka till avspänning. Men det är också vär erfarenhet atf trovärdigheten i dennapolitik förutsätter ett starkt försvar. Vi har inte kunnatundgå att notera vissa ihälighefer härvidlag. Kränkningarna av vårt territoriumhar gjort dessa uppenbara för oss. Under en följd av är försummades ubåtsskyddet,är vi medvetna om bristerna och har vidtagit ätgärder för att repareradem. Vi har i kommit fram fill slutsatsen att utan en viss realförstärkning av försvaret löper vårt land risken av liknande brister i andradelar av sitt försvar om . Det är vår förhoppning atf det skall blimöjligt att komma fram till en bred politisk samstämmighet kring en sädanslutsats i den pågående försvarspolitiska utredningen. Trots en uttalad beslutsamhet att medalla till buds stående medel avvisa kränkningar av vårt territorium synesubåtskränkningarna inte ha upphört. Jag noterar med tillfredsställelse atfstatsministern i sin regeringsförklaring talar om att skapa respekt för dennainställning. Jag noterar också att utrikesministern i sin deklaration i dagsäger att vi mötts med respekt när vi har framfört denna inställning. Jag villdärför fråga utrikesministern: Vad är det som närmare tyder på att den eller desom kränkt vårt territorium synes ha tagit notis om vär avsikt att beivra ochbekämpa dessa kränkningar med alla till buds stående medel? Det har underdet förts en livlig debatt om huruvida trovärdigheteni säkerhetspolitiken har tagit skada av vår ofillräckliga förmåga att upptäckaoch beivra gränskränkningar. Den socialdemokratiske ledamoten avutrikesutskottet, , berörde denna fråga i en arfikel i . Han skriver där: "Bilden har spritts av ett Sverigesom nedrustar och blir alltmer sårbart för östliga påtryckningar, ÖB:s likaorakelmässiga som regelbundna rapporter om sannolika ubåtar förstärker dettaintryck. Det säger sig självt, att den svenska säkerhetspolitikens trovärdighetdärmed sä småningom kommer att ifrågasättas," Innebörden av detta uttalande är alltså att den svenskasäkerhetspolitiska trovärdigheten hotas av det sätt på vilket ÖB rapporterar omubåtsinciden-terna. Regeringen har uttalat anslutning fillÖB:s beskrivning, och rapporterandet sker efter def att regeringen har ålagt ÖBaft avlägga dessa rapporter. krifik mot ÖB för dessa rapporteroch fill aft denne dristat sig påpeka brister i den svenska försvarskraften träffardärför ocksä regeringen. Jag behöver mot den bakgrunden infe fråga utrikesministernom han instämmer i beskrivningen, för jag utgår från atf han infe gör def. Menjag finner det angeläget atf be honom försäkra aft det infe är regeringensmening att trovärdigheten hos vår säkerhetspolitik skulle förstärkas, om vi badÖB undanhålla oss regelbundna rapporter om vad som iakttas efter våra kustereller av ett undertryckande av en fri debatt om brister i den svenskaförsvarskraften. Vi skall eftersträva goda och stabilarelationer med . I det perspektivet är besöksutbyte påregeringschefsnivå vid lämpliga fidpunkter naturligt. Vi har därför ingeninvändning mof aff avser att fullfölja planerna pä ett besök iMoskva, Vi utgår emellertid frän att såväl vår inställning i Afghanisfanfrågansom vär oro över de fortgående gränskränkningarna - oavsett vem inkräktaren är- fas upp från svensk sida. Jag tar också för givet att statsministern kommer attframföra atf vi infe anser att full klarhet skapats i ,atf vi känner djup indignation över behandlingen av judarna i och att defamiljeåferföre-ningsfall som är aktuella masta föras till en snar lösning, Defvore värdefullt om utrikesministern ville bekräfta aft dessa frågor tas uppfrån svensk sida. Också vår utrikes- och säkerhetspolitik måstebaseras pä en människosyn. Ingen annan människosyn kan vara möjlig för ennation som vill basera sin politik pä humanismens principer än den om varjemänniskas lika värde och värdighet. Pastor , som släpptes ut urSydafrika för att göra ett hastigt besök i i samband med , sade i en TV-intervju att den som infe blir upprördöver förhållandena i infe har rum i sitt sinne för mänsklig värdighetoch medkänsla. Han anklagade, med sin ljusa och spröda röst, oss pohtiker i denrika världen för atf ofta sakna visioner, inte ge ord ät drömmar, inte geutlopp för lidelser. Vi har skäl att låta denna anklagelse rumstera om blandvåra promemorior och analyser och i våra kyliga intellekt. Minst av allt fårvårt förhållande fill människor i andra länder bli enbart ett administrerandeav doktriner, ett genomförande av projekt eller ett utbetalande av anslag. Det måstevägledas av en vision; aft våldet kan besegras, aff nöden kan lindras, attförstörelsen kan upphöra, att kränkningen av mänskliga fri- och rättigheter kanbringas till slut, 4 (); "Varifrån kommer allt väldet?" Säskrev en av hundratusenfals människor i kondoleansboken för brutaltmördade statsminister , Def var hennes förtvivlade fråga:"Varifrån kommer allt våldet?" Mänskligheten får inte tolerera våld, oavsett i vilkenskepnad det visar sig. Vi mäste göra ständiga försök att ersätta fanatism medtolerans, fatfigdom med trygghet, förtryck och ofrihet med rättvisa, intoleransmed solidaritet och omtanke. har proklamerat 1986 somInternationella fredsåret, Def finns en gemensam insikt om det skrämmande hotetom total ödeläggelse i händelse av krig mellan världens topprusfade nationer.Det markerar också folkens önskan om fred. Ansvaret är stort att komma allafredsengagerade människor fill mötes i en öppen dialog och i gemensam strävanför en bättre och rättvisare värld. Fredsåret markerar också behovet av att frigöra resurserför ekonomisk, social och kulturell utveckling, I en värld där många människorgastkramas av förtryck, orättvisor och kärnvapenhot är det särskilt barnen somfar illa. Deras tro är i allvarlig fara, har enförpliktande tradition i freds- och nedrusfningsarbetet, Def måste bli en fill nya ansträngningar i syfte attförstärka arbetet för fred, frihet och rättvisa. har här i föreslagit ettFN-universitet för mänskliga rätfigheter och demokrati. Syftet meduniversitetet skulle vara att sprida kunskap om hur demokrafiska organ byggsupp, hur fria val kan genomföras och hur skyddet för mänskliga rättigheter kanstärkas, Eff sådant FN-universitet skulle kunna vara en del av värt bidrag iarbetet med att utveckla demokratier i länder som varit diktaturer, Def skulle också vara ett bidrag till att stärka FN, varssituation infe minst finansiellt är svår. Vi får inte svikta i stödet för FN. När människor i frihet får föra fram sin mening, näropinioner kan bildas inom länder och internafionellt, då skapas ocksåförutsättningar för aff mänskliga fri- och rätfigheter inte i tysthet kanbrytas ned. Världens demokratier har här ett stort ansvar för att bevara sinegen öppenhet men också för att bidra till andras demokrafi och öppenhet. Mänskliga rättigheter kränks ständigt runt om i världen.Människor förföljs och diskrimineras för sina åsikter eller sin hudfärgs skull.Barn utnyttjas t, ex, av olika krigsmakter. Det får intevara eff enskilt lands ensak hur det behandlar sitt folk. Det är bäde enmedmänsklig plikt och en rättighet att reagera när mänskliga fri- ochrätfigheter kränks var helst detta sker, behandling av oliktänkande är en skamfläcksom inte får förtigas. Förtrycket i har vi särskild anledning attuppmärksamma, eftersom landet är medlem i med de förpliktelserdetta innebär. Vi kräverdärför snabba förbättringar när det gäller de mänskliga rättigheterna ocksä iTurkiet, Khomeini-regimen i har förbrutif sig mot i stort settalla mänskliga fri-och rättigheter, I militärdiktaturer kämparmänniskorna en hopplös och ojämn kamp för att hävda sina rättigheter, måste understödja undersökningar av de faktiskaförhållandena i varje enskilt land, sprider pä effförtjänstfullt sätt kännedom om var förtrycket sker. Från sidamenar vi atf en FN-kommissarie för de mänskliga fri- och rättigheterna skullekunna göra ytterligare värdefulla insatser för att bevaka atf dessa rättighetereffeiilevs, står i en särställning bland förtryckarregimer.Det behärskas av en regim som medvetet utestänger majoriteten frän inflytandeoch aktivt hindrar flertalet människor att åtnjuta fri- och rättigheter. Vi serdagligen hur den vita minoriteten inte skyr några våldsmedel för atf bibehållasin makt. För en månad sedan hölls i en manifestation motapartheid. Delegater frän ett brett spektrum av svenska folkrörelser, medförankring i hela vårt land, samlades kring denna solidaritetsfråga.Folkriksdagen markerar atf def svenska folket även i fortsättningen kommer atfbefinna sig i främsta ledet i kampen mof apartheid. Detta sker därför aff är unikt i världen genomsin grundlagsfästa rasåtskillnad och sitt direkta förnekande av den svartamajoritetens människovärde och räft till självbestämmande. Apartheid harinstitutionaliserat ett kolonialf och rasistiskt sysfem vilket såväl i teorisom i praktik nära följer i nazismens spär, Aff få slut påapartheid är en hela världens angelägenhet. Tyvärr kan listan över förtryckarregimer göras lång, ävenom vi ser positiva tecken när det gäller slutet för en del regimer. Sverigemäste föra deras talan, vars egna protester tystas bakom fängelsemurar och ifortyrkam-rar. Vi har ett ansvar att gemensamt agera i och atf sättakraft och konkretion bakom orden, bäde nordiskt och nationellt. Målet för vår utrikes- och säkerhetspolitikär ytterst aff bevara vårt lands oberoende. Men det är ocksä aft i fred likaväl som i krislägen trygga vår nationella handlingsfrihet politiskt,ekonomiskt, socialt och kulturellt. Säkerhetspolitiken har, som vi vet, också ett vidare mål,nämligen att i samarbete med andra länder bidra fill en fredlig utveckling ivärlden, till minskade rustningar, utjämning av motsättningar, ökad inbördesförståelse och mer jämlika förhållanden. Den har fill mäl atf verka förinternationell solidaritet i en värld där alla stater, oavsett storlek, harlika räft att hävda sina intressen. Om allt detta råder det , liksom fidigare, bred enighet.Jag vill gärna understryka att av utrikesministeins deklaration framgårklart att def i huvudsak råder enighet på detta område, och jag kan ansluta migtill vad utrikesministern givit uttryck åt. Enighet om de grundläggandevärderingarna råder alltså mellan de politiska partierna. Men, vad bättre är:detta gäller också för den breda allmänheten i , Svensk utrikes- ochsäkerhetspolitik har en stark folklig förankring genom bl, a, folkrörelsernasbreda internationella engagemang, genom frivilligorganisationernas storaomfaff- ning inomförsvaret och ocksä genom den allmänna värnplikten. Denna grundläggande enighetgäller också uppfattningen att intressen bäst gagnas av alliansfriheti fred, syftande till neutralitet vid en eventuell kris eller vid krig i våromvärld. Den säkerhetspolitiska stabiliteten i mästebevaras. För detfa är vårt ansvar mycket stort. Vi kan konstatera att det militära intresset för vär delav världen har ökat. Kränkningar av vårt territorium frän främmande makt pekarmot ett ökat strategiskt intresse i vårt närområde, I samma riktning pekarockså den militära upprustningen pä och supermakternas ökadesatsningar på sjöstridskraffer i de vatten som omger oss. Vi är på väg atfalltmer dras in i supermakternas kraftfält, I det läget är kraven på oss extra stora när det gälleratt slä vakt om vär neutralitet, aft utforma försvarsmakten så aft denbibehåller sin avskräckande effekt och aft organisera vår folkhushållning såaff vi sfär starka om oväder skulle komma. Vi mäste ingripa mot alla former av gränskränkningar medkraft och beslutsamhet, så att vi kan bringa dem att upphöra. Nyckeln till framgång ligger i vår förmåga atfupprätthälla trovärdigheten kring våra strävanden. Den bästa förutsättningenför aft uppnå det är om vi kan visa omvärlden aff folk och depolitiska partierna står enade i värnet av värt lands oavhängighet och frihet. Värt försvar skall vara fredsbevarande, stabiliserande ochkrigsavhällan-de. Förmågan atf upprätthålla ett trovärdigt invasionsförsvar ärhärvid av grundläggande betydelse. Utrustning, organisafion och utbildningmäste anpassas sä att försvarsmaktens förmåga uppfattas som trovärdig i våromvärld. Det vore en styrka för om arbetet med ett nyttförsvarsbeslut kunde präglas av vilja till samförstånd. Vi i centerpartiethoppas att alla parfier har denna inställning i det arbete som nuligger framför oss. Vi måste eftersträva en fortgående dialog somkan bidra till avspänning och ökat förtroende i hela , till ett utökatekonomiskt samarbete över gränserna mellan sformaktsblocken och till respektför mänskliga fri- och rättigheter, om förtroende- ochsäkerhetsskapande åtgärder och nedrustning i går in i ett avgörandeskede, inger förhoppningar om posifiva slufiesultaf.Framgång i ESK-förhandlingarna är självfallet beroende av ökad ömsesidigförståelse för varandras intressen och för behovet av pä sikt gemensammalösningar. Vi mäste fortsätta atf aktivt driva kravet på ettfullständigt stopp för alla kärnvapenprov och en frysning avkärnvapenarsenalerna, som en utgångspunkt för förhandlingar om en verkligkärnvapennedrusfning, I vårt eget näromräde skulle en kärnvapenfri zon i Nordenkunna bli ett viktigt bidrag till avspänningen, av betydelse också för denglobala situationen. En sådan zon förutsätter positiv medverkan från bäggesformaktsblocken, bl, a, genom att man drar tillbaka kärnvapnen frän zonensnäromräde. Självfallet måste då ocksä bli fri från kärnvapen. Vi fårinfe blunda för de stora svårighetersom finns att få till stånd en kärnvapenfri zon i , Vi får infe heller geupp inför svårigheterna, Envishet och tålamod är förutsättningar för alltnedrustningsarbete. genomfördes en nordiskparlamentarikerkonferens om en kärnvapenfri zon i , Konferensen, somhölls i , gav värdefullt utbyte av synpunkter på den kärnvapenfriazonen. Det är angeläget att nordiska parlamentariker ocksä i fortsättningen gesmöjlighet till denna typ av diskussion. Från sida har vi därföranslutit oss till uppfattningen aft en nordisk arbetsgrupp bör studera hurfrågan om en kärnvapenfri zon i kan drivas vidare. En kärnvapenfri zon i mäste ses som eff led iarbetet för eff kärnvapenfritt , Förslag har också framförts om enkärnvapenfri korridor i och pä , Sådana kan i sig,som andra förtroendeskapande åtgärder, bidra till minskad konfrontation. Därmedskulle det kunna bidra till ett klimat som möjliggör en efterlängtad,verklig nedrustning. De vetenskapliga studierna om kärnvapenkrigets effekterhar visat en ohygglig bild. har inte bara skrämmande omedelbaraeffekter. Det rymmer också långsiktiga konsekvenser, som kan ödelägga vår jordoch oåterkalleligen påverka betingelserna för mänskligt liv på vår planet. drabbar alla folk och alla stater, även de som finns långt bortafrån krigsskådeplatsen, Def faktum att president ochSovjetunionens ledare har kommit överens om nya möten väckerförhoppningar om en tryggare värld. har vi dock varit tvungna att konstatera att definte träffats någon överenskommelse som minskar hotet mot mänsklighetens räftfill överlevnad, Def finns ett brett folkligt stöd för en sådanöverenskommelse. Huvudansvaret för aff hejda den fortgående kapprustningenligger hos kärnvapenmakferna, I slutkommunikén från toppmötet mellan ochGorbatjov konstateras att de "har kommit överens om atf ett kärnvapenkriginfe kan vinnas och aldrig får utkämpas". Denna insikt borde rent logisktoch självklart leda fill ett program för avskaffande av kärnvapnen. Det är nu ett nedrustningsavtal av störrebetydelse skrevs under, det s, k, SALT Il-avtalef, Efter sju långa är av ökadspänning och kapprustning har nya förslag lagts på bordet, föreslår nu atf alla medeldistansrobotarväster om tas bort i utbyte mot atf amerikanska landbaseradekryssningsrobofar i avlägsnas, I förslaget ingår också atf Sovjetavlägsnar kortdisfansrobotar, som installerats i ochTjeckoslovakien, i utbyte mof motsvarande neddragning när det gälleramerikanska robotar i , Det finns två villkor förenade med def sovjetiskaförslaget. Dels skall förbinda sig atf inte förflytta sina lång- ochmedeldistansrobotar till andra länder, dels skall och Frankrikeförklara sig beredda atf inte bygga uf sin kärnvapenarsenal ytterligare. Vidarehar ensidigt beslutat om ett moratorium för alla slag avkärnvapenprov. Förslagetligger mycket nära def s, k, nollförslagef som tidigare presenterat.Skillnaden gentemot def tidigare amerikanska förslaget är att det sträcker siglängre och inkluderar området öster om , Detfa nedrusfningsinitiafiv kan leda fill en minskning avantalet kärnladda-de robotar i , och det minskar riskerna för krig - ochdet är ju det viktigaste. En överenskommelse nu vore ett genombrott och kundebetyda ett första steg på väg mot allmän och kontrollerad nedrustning. Svårigheterna att nå en överenskommelse om nedrustningskall infe underskattas. Men det finns uppenbarligen vägar atf lösa dessaproblem. Vi utgår ifrån att man också inom det svenska utrikesdepartementetnoga studerar frågorna och också prövar möjligheterna atf bidra med eventuellaförslag fill lösningar. Det har man gjort tidigare, och vi hoppas atf det blirså också i fortsättningen. Det är nämligen en moralisk plikt aft konstruktivtsöka medverka till lösningar för att vända upprustning till nedrustning och föratf använda resurserna fill utveckling i stället för fill nya och alltmer sofisfikerademetoder aft förgöra mänskligheten. Kapprustningen i rymden hotar aft skruva upprusfningsspi-ralen ytterligare. Det mäste klart fastslås att anfisatellifvapenoch def strategiska försvarsinitiativet, även kallat Stjärnornas krig, hotarsäkerheten. Med laservapen, som det delvis rör sig om i detta fall, ges detinte utrymme för eftertanke och avvägda beslut; Lasern slår tillögonblickligen. Detta kan öka riskerna för s, k, föregripande anfall, föromedelbar attack vid första larmsignal. När man kommer sä långt som till prov med de nya systemenäventyras ingångna avtal, och förhandlingar om rustningsbegränsningar försvårasytterligare. Det vore tragiskt och ett nytt inslag i det internationellaumgänget om supermakterna i hemlighet skulle bryta mof avtal som de gemensamtingått, Def är nödvändigt aft utan dröjsmål fä fill stånd förhandlingar för affförhindra kapprustning pä nya områden. En av orsakerna fill aft avspänningen mellanstormakterna förbytfes i misstro var intåg i , Def är djupt nedslående att ledarna i inte omprövarsin militära intervenfion i , Där pågår kriget med ökande styrka.Den väldiga sovjetiska krigsmakten sfär mot folk. En miljonmänniskor har dödats, fyra miljoner människor har flytt från sitthemland, två miljoner människor har lämnat sina hem och är nu flykfingar i egetland. Till def kommer materiell förstörelse, rapporter om grymheter mofcivilbefolkningen, om våld och tortyr,