prot · G909120 · 1985-12-31 00:00:00 — Reservation nr 64 av innefattar yrkandena 3,4,11och 12 i komrnittémotion. Enligt denna reservation skall anslaget tillräntebidrag minskas med inte mindre än 3 640 milj. kr. Fastighetsskatten finnsockså rned i besparingsförslag. Därmed kan vi konstatera att de treborgerliga partierna gemensamt håller sig kvar vid sin utgångspunkt, dvs. attfastighetsskatten skall bort. Vi menar att fastighetsskatten behövs. Den harkommit för att stanna. Den är fördelningspolitiskt riktig och skapar en vissbalans mellan de olika boendeformerna. Vi avvisar även yrkande, ochjag yrkar härmed avslag pä reservation nr 64, Utskottsmajoriteten menar att samtligaborgerliga motionsförslag skulle leda till helt oacceptabla kostnadsökningarför de boende. Detta gäller samtliga förslag, vart och ett för sig, vilketutskottet också skriver. Utskottsmajoriteten slår vakt om den bostadssocialainriktning som präglat bostadsfinansieringssystemet i vårt avlångaland. Dessutom, herr talman, får tillfälle att inom rätt kort tidåter behandla dessa frågor då regeringen väntas lägga fram denproposition som har utarbetats utifrån bostadskommitténs betänkande. I reservation nr 65 kräver , vpk, mer pengartill räntebidrag. Han vill att detta anslag höjs med 900 milj, kr.Vänsterpartiet kommunisterna vill inte att det skall ske någon extraupptrappning av den garanterade räntan. Av budgetmässiga skäl yrkar jag avslagäven på reservation nr 65, Reservation 66 avstyrks med de argument jag harberört. Jag yrkar därför avslag på reservation 66 även i denna del. Reservation nr 67 är en följdreservation, och även däryrkar jag avslag med den motivering jag har framfört. Under förutsättning att reservationer nr51,52 och 53 vinner gehör yrkar de bifall även till reservation 68. Formelltyrkar jag därför avslag även på reservation nr 68. En del talare har tidigare i debattenefterlyst vad bostadsministern och regeringen egentligen gör. Jag tror att detvar som efterlyste detta. Jag skulle vilja ge och hanskolleger följande svar. Regeringen är en grupp, och i den gruppen ingårbostadsministern. Bostadsförsörjningen m. m. Regeringenbedriver självfallet ett lagarbete. Jag tycker att den sittande regeringensköter sitt fögderi mycket bra, i motsats till vad de olika borgerligaregeringarna gjorde . Räntan och diskontot faller varoch . Det beror delvis på regeringens förda politik. Prisfalletpå olja och dollarns nedgång bidrar, men regeringens politik är en bidragandefaktor. När de borgerliga satt i regeringsställning, vad hände då? Man höjderäntan var och , inflationen var hög och hyrorna därefter. Jag har velat säga detta eftersom RolfDahlberg efterlyste det i sitt inlägg. Dessutom tycker jag att det är kutym attorn det sitter en utredning med bred parlamentarisk förankring och arbetar -har själv suttit med i ifrågavarande utredning - skall interegeringen i förväg lägga fram förslag i frågan. förslag börfå en ärlig chans till remissbehandling. När remissvaren har inkommit skallregeringen komma till med förslag. Det är en gammal tradition, herrtalman, och den skall vi slå vakt om i det här parlamentet. Det var mitt svar till , Jag vill inte stickaunder stol med att det finns problem. Det finns orosmoln på himlen när detgäller boendet, precis som sade i sitt inlägg. Det finnstendenser och problem, framför allt i storstäderna, t. ex. i , somdjupt oroar många i vara egna led. Men en hel del av dessa frågor hardiskuterats . Jag tycker att regeringen följer denna fråga medstor uppmärksamhet. Jag yrkar bifall till utskottsmajoritetens hemställan idetta betänkande och avslag pä de reservationer som är fogade till betänkandet. Sedan något om en reservation som jag inte har nämnt. Jagavser då reservation 35 som tidigare varit uppe och talat om och somgäller konstnärlig utsmyckning av byggnader. Det är ju så, att lånetilläggetredan har höjts. säger själv att det är bra. Jag vill i detta sammanhang säga att utskottets värderadevice ordförande under en lång följd av är aktualiserat dennafråga. Äntligen har vi rott det här i hamn. Vi har kommit en bit pä vägen närdet gäller att klara den konstnärliga utsmyckningen av byggnader. Kanskeåterstår en del, som här säger. Jag yrkar avslag även på denna reservation samt i övrigtbifall till utskottets hemställan. 110TORE (vpk): Orsaken till att jag begär replik i dettasammanhang är naturligtvis det sätt på vilket här framställdefrågorna och problemen. När det gäller upptrappningen av den garanterade räntansade Magnirs att han måste yrka avslag på vpk:s förslag ireservationen. Av budgetmässiga skäl skall någon sådan upptrappning nämligeninte ske. Men då bortser helt från det sorn han senare försökte"inkassera" som någonting väldigt bra. Jag avser dä deräntesänkningar sorn har skett och som - som jag sagt i debatten - harfått den effekten att mycket stora besparingar har kunnat göras när det gällerutgifterna för räntebidrag. Dessa besparingar är mer än så stora somde besparingar rnan skulle göra genom enupptrappning av den garanterade räntan. Den tidigare statssekreteraren i ochtillika ordföranden i riksbanksfullmäktige - vars uttalanden harvalsat runt en del i pressen - har sagt i en intervju att konsumenterna självanu måste bära ökade kostnader då det gäller bostäderna och att man nu måste slåin på en annan väg. Man måste nämligen spara pengar genom att dra in påräntebidragen till nya flerfamiljshus. Jag skulle vilja fråga om han ochsocialdemokraterna i övrigt verkligen delar denna uppfattning. Jag tror att detvore mycket bra för den debatt som förs beträffande subventionerna i sambandmed bostadsstödet, om den saken kunde ut. Sedan bara några ord om det som sade omvårt förslag då det gäller förbättringar av bostadsmiljön och mera pengar fördet ändamålet. Vi vill ju höja förslagsanslaget med 100 miljoner för att geutrymme åt ordentliga förbättringar där det finns stora brister. Men jag harblivit uppmärksammad på att budgeten under kommande budgetår inte skulle kommaatt belastas i den utsträckningen. Troligen skulle det inte kosta mer än denhöjning kostar som utskottet har varit överens om då det gäller kulturhistoriskbebyggelse - alltså 30 milj. kr. Således kan det inte, , vara fråga om attspränga några samhällsekonomiska ramar om man medger ett förslagsanslag i denstorleksordning som vi föreslår i detta sammanhang. 111 INGA (vpk): Jag vill kommentera litet av det som MagnusPersson tog upp när det gäller socialt boende. Jag fick trefaldigt beröm avhonom för mitt inlägg, men jag fick ändå inget bifall för vpk:s reservation, kommer det att ställas nya krav på vårabostäder och bostadsområdenas utformning. planerar vi för gamlalevnadsmönster, trots att vi egentligen vet att väldigt mycket har hänt ifråga om hur familjer lever i vårt land. Vi planerar t, ex, inte utifråndet förhållandet att kvinnor i motsats till tidigare förvärvsarbetar tillnästan , I våra bostadsområden och bostäder tas ingen hänsyn till detta.Trots att alla är överens om att vi skall förbättra äldreboendet och möjliggöraför äldre att bo kvar i sina bostäder planerar vi inte för ett fungerandeäldreboende. Dä skulle vi satsa mycket mer på socialt inriktat boende. Vi planerar inte för det helt annorlunda samhälle somkommer att bli följden av den nya tekniken. Vi planerar inte för den ökandeandelen småhushåll, I av hushållen i bor en eller två personer.På i är siffran så hög som . Om vi får mera fritid leder det till nya krav på vårabostäder. Det blir förmodligen följden av den nya teknikutvecklingen, somkommer att förändra vardagslivet för oss alla. Det är mycket långt kvar tills vi har ett socialt inriktatboende, byggt på ett gemensamt ansvar och byggt på att människor faktisktbehöver varandra, utbyte av varandra. Det är hög tid att förändraboendeformerna så att de passar nuvarande levnadsmönster och även delevnadsmönster som kommer att tvingas på oss. Prot, 1985/86:120 Bostadsförsörjningen m. m. Bostadsförsörjningen m. m. utarmas i stället boendemiljön, t. ex. genom attaffärer upphör. Det sker också en privatisering i våra bostäder, innanför denegna tröskeln, så att man skär av de viktiga grannkontakterna. Det är därförsom jag har velat poängtera att det behövs nya boendeformer som vi kan leva ochfungera i. Redan nu finns det stora befolkningsgrupper i bostadsområdena - barnoch äldre människor - som står utanför yrkeslivet, säger att man nog skall klara denkonstnärliga utsmyckningen. Men det tar väldigt läng tid innan enprocentsmåletär nått, av byggkostnaden är vad som satsas på konstnärligutsmyckning i bostadsområdena. Därför är det viktigt att vpk:s förslaggenomförs och att enprocentsregeln lagfästs. Det skulle också berika vårboendemiljö, kanske pä ett annorlunda sätt men minst lika viktigt. 112 (): berörde i sitt anförande de besparingarsorn vi i har angett i vår motion. Jag har tidigare redovisat deskäl som vi har anfört, inte minst statsfinansiella skäl. Vi har redovisatnödvändigheten av att skära ner bostadssubventionerna i ett tidigt skede, t,o.m. Vi tycker att man bör deklarera detta pä ett klart ochtydligt sätt. Det är nödvändigt att långsiktigt minskabostadssubventionerna, även i ett läge då räntan går ner. För att främja enlångsiktig politik har vi redovisat några punkter där det redan nu måste görasen upptrappning. Vi går ju, , tillsammans en bit. Ni är ju medtill något över 650 milj. kr. när det gäller en extra uppräkning av dengaranterade räntan. går ytterligare en bit, eftersom vi tycker attdet är en tvingande nödvändighet. Det är detta som vi pekar på i årets motion.Sedan har vi sagt att vi vill återkomma när bostadskommitténs betänkande ärklart och remissvaren kommit in. Regeringen har ju också meddelat att det underhösten kommer att läggas fram en proposition, där regeringen ämnar redovisakonsekvenserna när det gäller besparingarna. Det framhålls också att det ärvärdefullt att diskutera bostadsfinansieringssystemet. Jag har uppfattat sakenså, att även regeringen tycker att det är viktigt att se över den långsiktigabostadsfinansieringen. Jag anser att det är en tvingande nödvändighet. 113 (): Vad som är orsakentill bitvis upphetsade och förvirrade inlägg undandrar sigmitt bedömande. Den sakliga debatt som vi hade före middagspausen i dessaärenden borde inte ha hetsat upp till den milda grad att hanbeskriver de politiska motståndarnas olika förslag så konstigt som han gjordei sitt inlägg. Anf.114 (): Jag kan börja med , Det var inte upphetsningutan bara ett svar på frågan vad regeringen och bostadsministern gör. Jagförsökte att i korthet redogöra för detta. Jag vill först kommentera vad yttrade. ErlingBager sade att av statsfinansiella skäl har velat "backa"1,. Det är klart att skillnaden mellan 1,2 miljarder och 650miljoner är mycket stor,eftersom det är utöver de 650 miljonerna som ni vill minska. Vi tror inte Prot. 1985/86'120 att det är socialt acceptabelt att gå denna väg. Till IngaLantz vill jag säga att jag delar en hel del av hennes uppfattningar: ---- beträffandedet sociala boendet, bostädernas utformning och en viss brist när Bostadsförsörjningen det gällerplaneringen i vissa bostadsområden. Jag vet att man är bekymrad "'' ' över dethär inom departementet. Många känner en oro, och det har tillsatts arbetsgrupperför att just se efter om det är möjligt för statsmakterna att gå in på etttidigare stadium, för att de boende inte skall isoleras, osv. medvetnaom att det här finns en fara för kommersialism. När det gäller den konstnärliga utsmyckningen håller jagfast vid vad jag sade tidigare. Vi är en bit på väg och får väl se när vi kanmötas. tog upp ett par frågor. Först upptrappningenav den garanterade räntan. sade att diskontosänkningen gör attstaten kan spara en hel del. Det är självklart, men vi vet ju att de totalasubventionerna när det gäller boendet är astronomiskt stora. De pengar det härrör sig om får väl fördelas när bostadskommitténs betänkande är klart. Sedan till förslagsanslaget på 60 milj. kr. Jag sadetidigare att det skulle spränga ramarna. Naturligtvis är det en väsentligskillnad om bidraget på . per lägenhet skulle höjas till . Det finns inte medel för att klara en sådan höjning. Sist tog upp statssekreterare om bostadsfinansieringen. Jag har hört talas om detta.Det har cirkulerat rykten bl. a. i massmedia. Låt mig fä tillfälle attdementera ryktena. 1 den socialdemokratiska riksdagsgruppen har det aldrigdiskuterats så långtgående förslag som det här har sagts. Om det är riktigt attdetta uttalande gjorts så är det aningslöst. En radikal minskning avräntebidragen klarar ju inte allt. Cirka hälften av bostadssubventionerna tordeutgöras av ränteavdragen, och jag tror inte det finns någon som vill gåut och säga att man skall ta bort de delarna. Jag vill med andra ord starktdementera detta. Denna fråga har vi inte mött i våra överläggningar meddepartementschefen eller med gruppledningen. Jag förutsätter att den allmänna villervallan har blivit felciterad och att de rykten som spridsär osanna. Det är ett kort och ärligt svar. Uttalandet får stå förstatssekreterare räkning. 115 (vpk): Låt mig fä börja med det sista. Jag noteraratt vi har fått ett ordentligt besked från . Jag skulle ha blivitförvånad om svaret inte hade kommit. Det är bra att man klarar ut dessa saker. Det kan inte bli fråga om att nu börja avvecklasamhällssubventionerna till boendet och lasta över kostnaderna påbostadskonsumenterna på sätt som framgår av de intervjuer som har gjorts. Jagkan heller inte gå i god för hur riktiga dessa intervjuer är utan jag har baraläst dem och tagit uppgifterna från dem. När säger att subventionerna tillbostadssektorn är astronomiska och att det inte finns utrymme för att fortsätta vill jag bara erinra om vad jag sade i mitt inledningsanförande. Realt sett och omräknat i nuvarande penningvärde har bostadssubventionerna under senare är 103 Bostadsförsörjningen m. m. Det har alltså inte skett någon ökning avbostadssubventionerna från samhällets sida utan det har skett en rätt storminskning. Jag tycker det är angeläget att betona det därför att en sådanminskning skapar utrymme för insatser på olika områden, bl, a, i syfte atthålla boendekostnaderna nere, och det är väsentligt. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 (bostadsbyggandets omfattning) Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 16 förreservation 1 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 (bostadsbyggandets fördelning på olikaupplåtelseformer) Förstbiträddes reservation 2 av m. fl. med 122 röster mot 17 förreservation 3 av i motsvarande del. Härefterbifölls reservation 2 av m. fl. med 148 röster mot 140 förutskottets hemställan. Mom. 3 (starkare regional styrning av bostadsbyggandet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avTore i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 4 (äldres boende) Utskottets hemställan bifölls med 184 röster mot 104 förreservation 4 av m.fl. Mom. 5 (kollektivt boende) Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 16 förreservation 5 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 6 (nytt system för finansieringen av bostadslån) Utskottets hemställan bifölls med 149 röster mot 138 förreservation 6 av . m.fl. Mom. 7 (statlig totalfinansiering) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 17 förhemställan i reservation 8 av , Vid votering genom rösträkning avgavs 144 röster förgodkännande av utskottets motivering och 144 röster för den i reservation 7 avOskar m,fl, anförda motiveringen. Kammarens beslut innebar att ärendet skulle bordläggas. 1985/86:14 om anslag till allmännasamlingslokaler (prop, 1985/86:100 delvis), 1985/86:15 orn anslag tillbyggnadsforskning och experimentbyggande (prop. 1985/86:100 delvis), 1985/86:16 om anslag tillenergibesparande åtgärderi bostäder m. rn. 1985/86:100 delvis) samt 1985/86:17 om anslag tillbostadsdepartementet och till bostads- och planadministrationen (prop.1985/86:100 delvis och 1985/86:101 delvis). Anslag till allmänna samlingslokaler 116 TREDJE VICE TALMANNEN: betänkanden 14, 15, 16 och 17 kommer attdebatteras i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså bostadsutskottets betänkande 14 omanslag till allmänna samlingslokaler. 117MARGARETA (): Statligt stöd till allmänna samlingslokalerhar utgått , Under dessa dryga har befintliga lokaler rustatsupp och nybyggnad har skett kontinuerligt. Mänga organisationer har egnalokaler. Inrättandet av allmänna samlingslokaler har varit högtprioriterat ute i kommunerna, och den extra möjlighet till statsbidrag somtillkommit genom en ramvidgning för att öka sysselsättningen har inneburit attvi nu har ett stort bestånd av samlingslokaler med mycket god standard. Utnyttjandet av lokalerna är i många fall dåligt, och detär svårt för föreningar och stiftelser att klara ekonomin. Kommunerna hartvingats att gå in och ta över ansvaret för samlingslokalerna, och det utgörnumera ofta en tung post i kommunernas budgetar. Att detta medför problem fick vi erfara ,när TV visade ett reportage frän ett Folkets hus som fått sitt kommunala bidragminskat med . Man hade en anläggning med ett antal samlingslokaler somförmodligen tillkommit eller rustats upp med statliga pengar, men där man nusaknade pengar till driften. Bekymren var stora för dem som hade ansvaret fördetta Folkets hus. Med en alltmer krympande ekonomi kommer liknandesituationer att uppstå allt oftare. Pä grund av det statsfinansiella läget somgör att vi måste spara föreslår vi moderater att man avvecklar stödet tillallmänna samlingslokaler. Regeringen har dock begärt att vid behov få utvidgaramarna av sysselsättningsskäl. Det innebär att skulle avhända sigmöjligheten att pröva stödgivningens totala omfattning och dess inriktning. Tidigareramvidgningar av sysselsättningsskäl har haft en sådan omfattning Anslag till allmänna samlingslokaler att debeloppsmässigt överstigit de ordinarie av fastställda ramarna förresp, budgetår. Denna beslutsordning är oacceptabel och bör inte förekomma ifortsättningen. Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 2 och 3, 118 (): När man skall tränga in istatsbudgetens irrgångar kan man bli lätt förvirrad. Ett avsnitt som inte ärhelt lättförståeligt är t. ex. avsnittet B 10 i del avbudgetpropositionen som handlar om bidrag till allmänna samlingslokaler. Jag har i annat sammanhang något kritiserat informationeni bostadsfrågor. Då gällde det räntebidragen, men det visade sig att klararebesked var pä väg. Kanske budgetpropositionen också kan bli något tydligarenästa år i det avsnitt som behandlas. Om man biföll krav ireservation 2 pä att och inte regeringen skall besluta om vidgaderamar, skulle en del av detta mål uppnäs. Statsrådet hemställer om anordningsbidrag inom en ram på30 milj. kr. och utrustningsbidrag inom 24 milj. kr. Dessutom skall riksdagenmedge regeringen att överskrida dessa ramar om det behövs avsysselsättningsskäl. Med ett sådant förslag vet mycket litet omstorleken på de belopp man beslutarom. /85 var ramen 30 milj.kr. Efter två regeringsbeslut vidgades ramarna till 110 milj. kr. Av dessakommer en del att utbetalas under /87, där totalautbetalningarna av bidrag beräknas till 90 milj. kr. Det totalaförslagsanslaget /87 är 130 milj. kr. Det är viktigt, inte minst ur demokratisk synvinkel, attdet finns goda samlingslokaler i våra kommuner. I det svenska klimatet kanmöten och sammankomster utomhus sällan ordnas, och det är nödvändigt att understörre delen av året ha tillräckliga lokaler inomhus. Vi är också väl förseddapå de flesta håll. Kostnaderna har emellertid ökat kraftigt, och i mångakommuner har de kommunala bidragen till samlingslokaler blivit, som MargaretaGärd framhöll, en allt tyngre post. De statliga bidragen har ofta varit ettincitament till nyanskaffningar. Det är därför bra att bostadsministern aktualiserar denöversyn av det statliga stödet som aviserades i förra årets budgetproposition,även om denna översyn - i avvaktan på arbetet inom riksorganisationerna -dröjer något. Totalt torde det sammanlagda och statliga kommunala stödettill samlingslokaler under innevarande budgetår kunna uppskattas till inemot500 milj. kr. Det är således ett icke oväsentligt belopp. motsättersig dock inte att ett stöd även fortsättningsvis utgår till samlingslokalerenligt mom. 13 och 67 i bostadsutskottets betänkande nr 14. Däremot anser viatt om ramarna för bidrag skall vidgas av sysselsättningsskäl eller av andraskäl skall förslag föreläggas och där kunna ställas mot andraangelägna projekt. Som jag redogjort för här är det betydande belopp som detkan bli tal om. Jag yrkarmed detta bifall till reservation 2 avseende mom. 4-5. 119KJELL A. (): Anslaget till samlingslokaler har funnitsunder , och vi har på denna punkt haft ungefär sammakonstellationer av politiska partier som vad som är fallet i detta betänkande. Jag vill slå fast att samlingslokalerna fyller en mycketviktig funktion, inte enbart för föreningslivet utan också för enskildasammankomster. Jag vill vidare slå fast att förutsättningar för utbyggnaden avsamlingslokalerna i vårt land upp till den standard som de har har varitförekomsten av ett statligt finansieringsstöd liksom också ett engagemang frånkommunalt håll för den samhällsservice som deras upprätthållande innebär. Vitycker frän majoritetens sida att motiveringarna härför är lika starka somtidigare och föreslår därför att regeringens förslag pä denna punkt skallbifallas på samtliga avsnitt. Detsamma gäller beträffande diskussionen om vidgade ramar.Det skulle vara ganska svärhanterbart om regeringen skulle behöva gå tillriksdagen i varje situation då den för sysselsättningens skull behöver getillstånd för byggnadsarbeten av skilda slag - det är ju inte barasamlingslokaler det är frågan om, utan motsvarande förekommer också pä en mängdandra områden. Det skulle knappast vara en ens för hanterbar ordning. Jag tänkte inte gä in ytterligare i diskussionen. Den somär intresseråd av hur ärendet har hanterats tidigare kan hänvisas exempelvistill förra årets debatt, där mycket utförligt argumenterade förnödvändigheten, nyttan och behovet av att ha goda samlingslokaler. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. A nslag till allmänna samlingslokaler 120NILS (): 1 bostadsutskottets betänkande nr 14behandlas stödet till allmänna samlingslokaler. För oss socialdemokrater har deallmänna samlingslokalerna i samhället en särskilt stor betydelse, vilket ärväl omvittnat. Ett fortsatt statligt stöd till dessa lokaler är motiverat,då fördelarna med att folkrörelserna äger dessa är att ansvaret för en lokalskapar engagemang hos föreningarna och ger ett minskat beroende sommedlemmarnas ideella insatser minskar driftskostnaden. Det är denna frivilligamedverkan och samverkan som stimulerar och utvecklar människors ansvar ochdelaktighet i de gemensamma angelägenheterna. Många av våra samlingslokaler är i ganska stort behovav upprustning och av förbättrad tillgänglighet, och det skulle naturligtvisvara önskvärt om vi kunde avsätta större medel för det behov som finns, men detsamhällsekonomiska läget i landet gör att detta inte är möjligt. Däremot måste det vara möjligt för regeringen att avsysselsättningsskäl få överskrida de ramar som uppställer. Attmoderaterna inte är beredda att ge regeringen ett sådant bemyndigande förstårjag-de vill ju helt avveckla anslag och stöd - men att inte villtillstyrka är litet grand förvånande. Skälet till avslagsyrkande är attfolkpartisterna vill att skall fatta beslut i varje ärende. Ettsådant här bemyndigande har ju fungerat väldigt bra under . Varförskulle det inte göra det den här gången också? Prot,1985/86:120 Anslag till allmänna samlingslokaler Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan i dess helhet och avslag på samtliga reservationer, 121 (): säger att socialdemokraternafäster stor vikt vid samlingslokalerna. Jag har märkt det, och jag kan förstådet. Men jag tror att det ligger mera på det känslomässiga planet än påsakplanet. Det har jag förmärkt . Jag tycker faktiskt inte det är riktigttillfredsställande, , att man ger vidgade ramar år avsysselsättningsskäl.