prot · G909126 · 1985-12-31 00:00:00 — Attde borgerliga partierna vägrar uttala sig emot nya dyra och tvivelaktigaflygplan förstår jag, men att socialdemokrater förenar sig med deborgerliga i denna fråga förvånar. Ärdet verkligen er åsikt att skall satsa på ett nytt stridsflygplan, attvi skall spendera ytterligare ett tiotal miljarder kronor på ett nytt plan? Jagvill erinra om att den socialdemokratiska motionen inför JAS-beslutet våren1982 som ett villkor angav följande; "För den framtida planeringen inomflygindustrin bör det klargöras att något nytt projekt för utveckling avflygplan ej kan vara aktuellt när utvecklingsarbetet för JAS börjar minska i1990-talets början. Industrin måste därför inrikta arbetet mot en på i huvudsakcivil produktion baserad flygindustri." Hadedet ändå inte varit klädsamt att nu markera en egen ståndpunkt, i stället föratt uppträda tillsammans med de borgerliga stridsflygfantasterna, med dem somoupphörligt förordar social nedrustning och militär upprustning? FörsvarsministerRoine höll ett uppmärksammat tal i , vid Folk och Försvarsårliga konferens, där han bl. underströk att försvarsfrågan inte bara är enfråga om militärt försvar, utan också en fråga om att försvara människorssociala villkor och livssituafion. Av den inställningen märks mycket litet föratt inte säga intet i dagens utskottsbetänkande. Kanskeskall man heller inte vänta sig det, nu när ett försvarsbeslut snart utgår ochskall ersättas med ett nytt. Men den slentrian och totala avsaknad avnytänkande som kommer fill uttryck inger farhågor och oro för nästaförsvarsbeslut, för att det kommer att trampa vidare i gamla fotspår, att dennödvändiga omstruktureringen av det svenska totalförsvaret upppskjuts ännu ettpar år - till förfång för vår säkerhet och försvarsförmåga. Jagyrkar bifall till de yrkanden som finns i de vpk-motioner som behandlas iförsvarsutskottets betänkande nr 8 och till reservation nr 3 av . 42OLLE (): Betänkande nr 8 från försvarsutskottet, somvi nu behandlar, gäller i huvudsak budgetpropositionens förslag om planeringoch anslag för militär och civil verksamhet inom totalförsvaret. Även denfredstida räddningstjänsten i samhället berörs i förslagen. Låt mig först få yrka bifall till utskottets hemställan idess helhet och avslag på samtliga tolv reservationer. I mitt inlägg kommer jag främst att beröra utvecklingeninom försvaret och de ekonomiska ramar som föranletts av densamma. , och kommersenare i debatten att närmare beröra de rent militära resp. de civila delarnaav försvaret samt säkerhetspolitiken. Vårt försvar planeras och utvecklas, som tidigare här harsagts, i femåriga programplaner. Den årsplan som vi nu behandlar är den sista igällande femårsbeslut. Man kan konstatera att sedan 1982 lade fast deekonomiska ramarna för försvaret har detta, trots den obalans som fanns mellanstatens utgifter och inkomster och trots de besparingar som kammaren harblivit tvungen att göra, kunnat utvecklas enligt vad som angavs i 1982 årsförsvarspolitiska beslut. Detta är både ett viktigt konstaterande i sig ochsamtidigt ett bevis för att den politik som vi har formulerat på detta område liggerfast. Utskottet noterar också med tillfredsställelse attbedömningen av säkerhetspolitiska situation är enhälhg. Sedan vi sist behandlade förslag om totalförsvaret, i 1985års budgetproposition , har försvarskommitté lagt fram sin enhälligasäkerhetspolitiska rapport, där man beskrivit den ökade strategiska betydelsesom det nordeuropeiska och nordatlantiska området har fått. Detta och denmilitärtekniska utvecklingen i världen i stort har sammantaget lett till attäven läge blir mera utsatt i händelse av kriser och väpnade konflikteri vår omvärld. Det har vidare lett till ökade påfrestningar även i fred, främsti form av kränkningar av vårt territorium. försvarsbeslut berördes dessa tendenser,men de har genom senare tids utveckling kommit tydligare till uttryck. har utsatts för grova undervattenskränkningar.Till skillnad från vad som gäller kränkningar till sjöss och i luften har vianledning att särskilt understryka de säkerhetspolitiska aspekter som dessakränkningar medfört, eftersom de till övervägande del måste anses varaavsiktliga. De iakttagelser och indikationer som överbefälhavarenredovisat har lett oss till slutsatsen att liknande undervattensverksamhet harförekommit även efter . Respekten för vår säkerhetspolitiska linje har krävt ochinneburit att vi redan i fredstid med största fasthet ingripit mot kränkningarav vårt territorium. Förmågan att upptäcka och ingripa mot dylika kränkningarhar stärkts och fortsätter att stärkas i takt med att vi får ny materiel ochförbättrade kunskaper. Det får inte råda något tvivel om att det är både vårskyldighet och vår bestämda föresats att med alla till buds ståendemedel skall hävda sin territoriella integritet. Vi ser därför medtillfredsställelse på att regeringen inte har tvekat attingripa mot dem som kränker svenskt territorium. 1985/86:126 förutsätter i utskottet att denna hållning ligger fast. Målet mäste vara att förmå främmande makter att avstå från vidare kränkningar. ' Denekonomiska ram på drygt 22 miljarder som regeringen ' '"'' föreslår till det militäraförsvaret anser utskottsmajoriteten vara väl avvägd, och den ligger i linje med1982 års försvarsbeslut. Utskottsminoriteten har här föreslagit att dettabelopp skall höjas med 240 milj. kr. Ökningen behövs, säger man, för angelägnaändamål: i första hand för åtgärder som snabbt stärker krigsorganisationenskvalitet och beredskap, satsning på förbättringar beträffanderepetitionsutbildningen och materiell tillgänglighet för krigsförbanden, påatt utbildningen av värnpliktiga och yrkesofficerare bedrivs med beaktande avberedskapskraven, att incidentberedskapen stärks samt att effektivasplitterskydd för soldaterna prioriteras. Vifick i debatten höra att och inte vill acceptera den4-procentspärr som vi införde. Jag tar detta nästan som ett uttalande attvarken eller vill vara med i kampen mot inflationen.Det tycker jag är allvarligt. Vi kan dock redovisa att denna kamp motinflationen, där också försvaret har fått dra sitt strå till stacken, har gettresultat. Vi är nu nere i siffror som är acceptabla och ligger långt under demsom redovisades under de borgerliga regeringsåren. Det är mycket som dessa 240 miljoner skall räcka till. Men det skallinte, som det sägs i reservationen, medföra långsiktiga bindningar förförsvaret. Det försvårar naturligtvis ytterligare situafionen för minoriteten. Vianser inom majoritetspartiet att det är fel att , inom 1982års försvarsbeslut, göra en sådan vid beställning till myndigheterna, särskiltsom den sittande försvarskommittén via regeringen beställt underlag för denkommande programplaneringsperioden. Flera av de förslag som finns i denborgerliga reservationen har vi begärt ytterligare underlag för och bett att fåbelysta av ÖB och andra myndigheter. Vi kan inte se att det är vettigt att nulägga på 240 miljoner utan att ha frågan närmare belyst. Självfallethar ÖB många önskemål att uppfylla om han får dessa 240 miljoner fill. Men detskulle strida mot det planeringssystem som vi haft ända , Jag trornämligen inte att snabba förändringar vare sig uppåt eller nedåt i den militäraplanläggningen är bra. Genom den planering som vi vill slå vakt om kan vi få uten bättre effekt av såväl utbildningen som materialanskaffningen medlångsikfiga beslut. Det är nämligen viktigt att vi fortsätter att målmedvetetvidareutveckla och förstärka det svenska totalförsvarets grunddrag. Detgläder mig att alla partier, även vpk, har framhållit att vi måste varaobservanta och känsliga för förändringarna i vår omvärld och för den tekniskautveckling som vi är medvetna om. Alltförlänge har vi i denna kammare fastställt för låga personalramar på vissaområden. Det har tvingat personalen att åsidosätta kvaliteten i sitt arbete.Det är inte helt omöjligt att vissa personalinskränkningar har lett till ensämre effektivitet i värt försvar. Jagkan instämma i vad sade, att det är viktigt att personalfrågorna får en ökad betydelse, där vi med allvar måste se på de stora 39 avgångarsom skett inom försvaret. Vi mäste också vara medvetna om att det är storefterfrågan på en del personalgrupper som inte enbart drabbar försvaret. Det ären kamp mellan olika intresseområden som vill ha dessa välutbildade och kunnigayrkesarbetare. Jag tror dock att det arbete som pågår för att fä hällpä personalpolitiken också skall leda till en positiv utveckling när det gällerden kvalitativa förbättringen av insatserna i försvaret. Med detta som bakgrund ser jag framför mig att det kommeratt krävas ökade satsningar på totalförsvaret. Hur stora dessa ökningar börvara är det alldeles för tidigt att ta ställning till. Jag konstaterarmed glädje att även de borgerliga partierna något har besinnat sig när detgäller att gå ut och signalera om hur mycket mera försvaret skall ha. Det som sker är att vi avvaktar överbefälhavarens ochde andra myndigheternas arbete för att få fram ytterligare underlag tillförsvarskommittén. får vi in dessa uppgifter, och vi kommerunder hösten att kunna redovisa detta för försvarsministern. Det är min förhoppning - och en klar viljeinriktning frånsocialdemokratin - att vi skall få en så bred samling som möjligt angåendeprinciperna för på vilka områden inom försvaret förstärkningarna skall ske. Hurnära varandra vi kommer att hamna när det gäller ekonomin är svårt att säga,men jag måste erkänna att jag har upplevt en viss realism i kommittén,och jag ser det inte som omöjligt att flera partier skulle kunna ställa sigbakom en majoritetslinje. Detta efterlyste ju också i idebatten. Han sade att det vore bra för den svenska säkerhetspolitiken om vikunde nå en bred samling. Det är många viktiga principiella frågor somriksdagen skall ta ställning inför det försvarsbeslut som skallgälla . Därför skall vi inte ta hela dendebatten. Lät mig bara säga till i vpk, som anser att de frågorhan tar upp i sin motion är avfärdade med en axelryckning, att det självfalletingalunda är på det viset. Vi kommer att ha många svåra frågor att ta ställningtill, t. ex. hur vi skall ha det med vår egen försvarsindustri - om vi skallköpa vapen utomlands eller ha en egen industri. Vi kommer också att få taställning till hur vi skall kunna fortsätta bygga ut totalförsvaret, inte minstpå sjukvärdens område och på teleområdet. Något nytt flygplansprojekt kommer vi däremot inte att taställning till. Som socialdemokraterna framhöll i sin motion, finns det i dagingen anledning- ej heller - för försvarskommittén att ta ställningtill något nytt flygplan. JAS-arbetet fortgår, och det kommer att fortgå en brabit in pä . Såvitt vi kan se finns det inget nytt flygplanefter detta i sikte. Låt mig tillägga att detta uttalande naturligtvis ickeskall ses som att vi är emot ett nytt flygplan, utan det är en varning tillindustrin: Gå inte och räkna med att vi tänker lägga ut något nyttflygplansprojekt bara för att det skulle passa industrin! Det är enfråga om vilka krav vår säkerhetspolitik ställer. När detta kan bli aktuelltvet vi inte, men ett ställningstagande till något nytt flygplan i nästa årsbeslut kan jag inte se. Däremot kommer vi att fä ta ställning till hur vårrobotindustri och andra delar av försvarsindustrin skall ha det . Låt mig med det sagda än en gång yrka bifalltill hemställan i Prot. 1985/86:126 föreliggande betänkande, Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av ' ' 43 () replik: vice ordförande är ocksåledamot av försvarskommittén, och det präglade naturligtvis en del av hanstillägg. Det innebar också, att eftersom beslutstidpunkterna iförsvarskommittén ligger något halvår framåt, fick vi inte särskilt stortunderlag för en sakdiskussion. Vad som slagit mig, när jag börjat följaförsvarsdebatten mer i detalj, är den förnöjsamhet som tyvärr ofta utmärker desocialdemokratiska inläggen. Det avspeglades även i anförande,där han med tillfredsställelse konstaterade att vi hade fullföljt 1982 årsförsvarsbeslut; han kunde ha nämnt också 1984 ärs uppgörelse. Men ärdet ju fråga om en urgröpning av försvaret! Vi kan redan nu se att åtskilligaav de alternativ som diskuteras i försvarskommittén kommer att leda till enfortsatt urgröpning. Varför försöker ni inte nämna det som vi försöker fågenomslag för och som också anges i vår motion, nämligen att vi har minskat nerantalet modernt utrustade infanteribrigader - det är nästan en halvering -, attvi har minskat antalet ubåtar till nästan hälften och gjort detsammabeträffande jaktdivisionerna? Svaret är oftast att det är så hög kvalitet pådet som vi har. Men har vi för litet är det en oerhörd belastning. Detta är de stora frågorna. bekymmer föratt man inte på ett rationellt sätt skulle kunna utnyttja 240 milj, kr, trorjag är helt överdrivna. Jag tror att jag har tid att återge vad överste påT 3 har sagt i en insändare. Han beskriver hur bristen på medel på ettallvarligt sätt satt hela utbildningen i fara. Han konstaterar att antalet dygni fält skall vara 20 enligt föreskrifterna. Det orkar man inte med avekonomiska skäl. Han säger att man inte har tillräckligt med ammunition, harnästan helt slut med lösammunition och måste man inskränkaskjututbildningen än mer. Arméchefens anvisningar har man inte kunnat åtlyda påflera år, I stället för 1 lOOskott per soldat har man minskat antalet till ca500 per soldat. Det är alltså på detta sätt besparingarna slår. Och jagtror att en ökad realism - som vi alla kan vara intresserade av - skulle bliföljden om vi studerade i detalj hur en långvarig åtstramning och urgröpninghar slagit inte minst på utbildningen, 240 milj, kr. skall det inte vara svårt att använda på ettrationellt sätt utan bindningar. 44 () replik: Först noterar jag att talar omden säkerhets politiska enighet som finns i försvarskommitténs betänkande och att den finns kvar. Jag tycker det är bra - det är den grund som vi skall arbeta på och utgå ifrån när vi tar nästa försvarsbeslut, 41 Ni är tacksamma för att regeringen ingriper när främmandeföremål kränker våra kuster, tror jag att sade. Det är väl ensjälvklarhet att man skall ingripa. Men det gäller också att ha möjligheter attingripa. Det är därför som vi från tycker att det är viktigt vilkeninriktning vårt försvarsbeslut kommer att få. Beträffande de 240 miljonerna kan det inte vara någonnyhet för att vi hävdar att försvaret inte borde ha drabbats avden här 4-procentsspärren. Detta är en gammal debatt, och vi har hela tidenhävdat att försvaret inte genom eget handlande kunde påverka inflafionen, OlleGöransson menar väl inte att det faktum att försvaret fick finna sig i4-procentsspärren gjort att vi har fått ner inflationen? Det som betyder någotär att försvaret har drabbats av en försämring på grund av att det inte fick deföreslagna pengarna och till följd av att försvaret har ålagts nya uppgiftersom det inte har kompenserats för. Det är detta som är allvarligt. Varför dåinte vara positiv till att försvaret fär de aktuella 240 miljonerna detta är? sade att det inte får bli några snabbaförändringar. Nej, men vi skall se till att vi vänder den nuvarandeutvecklingen ryggen och får kurvorna att peka uppåt. Det är därför som vitycker att den långsiktiga inriktningen skall vara sådan som vi har skissat ivär motion. Vi känner oro för att vi inte har fått några nya förslagfrån chefen för armén. Det är allvarligt om man inte tar tag i problemen, såatt arméns situation förbättras. Det är inte fråga om några snabba ryck! 45 GUNNARBJÖRK i (c) replik: När tog upp flygplansfrågansade han att vi inte skall satsa på något projekt efter JAS, Det finnsegentligen ingen anledning att nu diskutera den frågan, I varje fall bör maninte uttala sig vare sig för eller emot ett eventuellt förslag. Det finns intei dag, och inte heller inom loppet av , skäl att diskuteraefterträdarfrågan. gäller det att i första hand se till att vi har beväpningoch bra system som passar till JAS-systemet, hade nog rätt när han sade att depersonalramar som vi har haft är för små. Jag tror personligen att detpersonalminskningsmål som vi har använt under många är nu har blivit ettalltför trubbigt instrument. Personalminskningsmäl förutsätter att försvarsmaktenfär ordentlig kompensation och att politiska löften hålls, I det läge då dettainte fungerar, vilket det inte har gjort , blir personalminskningsmåletett mycket trubbigt instrument. Vi kan alla dra lärdom av detta. När det slutligen gäller de ekonomiska ramarna sade OlleGöransson att effekten kan bli bättre utan de föreslagna 240 miljonerna. Det ärmatematik i den högre skolan, som jag hoppas att vill förklaranågot bättre. Genom ökade uppgifter har försvarsmakten ålagts fler värnpliktigasom skall utbildas och därigenom större värnpliktskostnader. Det är verkligenbefogat med den ramökning som de icke-socialistiska partierna har föreslagit. Det är också viktigt att konstatera att man frånsocialdemokratisk sida och regeringshåll inte har lagt två strån i kors för attförsöka få en bred samling om ekonomin. 46 (vpk)replik: Jag konstaterar med tillfredsställelse att vi har fått ett slags beskedmed anledning av den fråga som jag ställde till socialdemokraterna beträffandevad som skall hända efter JAS, sade att det inte finns någotnytt flygplan i sikte. Hur skall vi tolka det? Jag vill gärna tolka hansyttrande på det sättet att det inom socialdemokratin inte finns några som helsttankegångar i den riktningen. Det stämmer i så fall väl överens med vad man1982 och 1983 sade på denna punkt. Det är bra att vi fär detta fastlagt. Detär värt att notera att det i vårt land och mellan de politiska partierna råderen mycket bred enighet om vår försvarspolitik, utrikespolitik ochneutralitetspolitik samt beträffande vaktslåendet om vår territoriella integritet,som också nämnde. Vihar nu det förhållandet att kommunisterna inte är representerati några försvarsutredningar eller i försvarsutskottet. Det gör att våramotioner kan bli både långa och detaljerade. Vi har en rad olika yrkanden medutgångspunkt i vår syn pä försvarspolitiken. Jagtycker emellertid att det är viktigt att notera att det i allt väsentligt finnsen stor samstämmighet kring dessa frågor. När avvikande meningsriktningaribland kommer till uttryck, är det inte kommunisterna som stårför dem, utan vi vet att det då oftast är som är "ute ochseglar". Så långt är jag nöjd med det besked som har gett somsvar på min fråga beträffande JAS och vad som skall komma därefter. Jag villockså än en gång notera att vi i allt väsentligt ställer oss bakom regeringenspolitik så som den har utformats när det gäller vårt försvar. 47 ()replik: vill ge sken av att det sker en ständig urgröpning, somhan kallar det, av det militära försvaret. Jag vill med bestämdhet vända migmot detta. Vi har ett starkt försvar. Men det har, som vi också har sagt,uppstått en del brister som det nu kan vara dags att undanröja. Att tala om enurgröpning och påstå att det sker en ständig försvagning och basera det på enmatematisk uträkning som gäller antalet infanteribrigader med modern materielresp. gammal materiel osv. tycker jag inte tjänar någonting till, om vi villföra en seriös debatt. Det är inte bara kvantiteten som har betydelse för enkrigsmakts effektivitet, utan det är också dess förmåga och vilja att användaden materiel som står till förfogande. Mitt tidigare uttalande skall därför sessom ett uttryck för en vilja från vår sida att täppa till de luckor som haruppstått i försvaret. Vi vet att åtgärderna inte är någonting som är gratis,utan de kostar pengar, men vi är beredda att diskutera förändringar som innebären ökning av ramen. Jag tror emellertid knappast att det då kan komma atthandla om summor som ligger på sådana svindlande höjder som , men hans parti är ju inte ensamt om att förutom vårt parti vararepresenterat i försvarskommittén. Detär klart, , att det skulle vara bra att ha de 240 miljonersom-folkpartiet föreslår och få sätta in dem där det behövs. behov somÖB redovisat och som skulle kunna tillgodoses med dessa pengar. Men poängen idet jag försökte säga var att ni vill använda de 240 miljonerna för så mångaolika områden. Det handlar inte bara om att köpa lösa skott, att utbilda devärnpliktiga bättre, att täcka deras sociala omkostnader och att förstärkaincidentberedskapen. Ju mer ni diskuterar här från talarstolen, desto flersaker och ting som de 240 miljonerna skall räcka till hittar ni på. Om viräknar på det sättet, tror jag att vi ger ÖB ett mycket dåligt underlag förhans fortsatta planering. Jag får återkomma till och frågan omJAS-planet. 48 () replik: Jag tror inte att någon avundasförsvarsutskottets vice ordförande uppgiften att tala om att det blir bättrenär det blir sämre, men det är ju reellt vad som föreläggs desocialdemokratiska försvarspolitikerna . Det är självklart attdet är sämre att ha 11 jaktdivisioner jämfört med 23, Resonemanget om attkvaliteten har stigit så att den motverkar det mindre antalet är ettnonsensargument, eftersom kvaliteten i omvärlden ju också har förbättrats. NärOlle vill opponera sig mot uttrycket urgröpning får han nog hitta pånågot bättre argument än att det är bättre när man blir svagare. Det är väl i och för sig riktigt att det här har anförtsolika användningsområden för de 240 miljonerna. Den omständigheten att detfinns sä stora brister gör naturligtvis att önskelistan blir lång. Det styrkernärmast att det inte kan vara några som helst svårigheter för ÖB att användadessa pengar på ett rationellt sätt, om han finge dem. Jag tillät mig att pekapå de påtagliga bristerna i utbildningen. Det finns naturligtvisockså möjligheter att ta itu med ett annat akut problem, föreställer jag mig,nämligen den delen av personalvården som ligger utanför avtalsområdet och somjag tillät mig att inledningsvis säga vara ett av de akuta problemen. Det är naturligtvis så, som säger, attdetta är i en femårscykel. Utrymmet för stora förändringar ärobefintligt, små förändringar finns det möjligen utrymme för. Den motsättningsom otvivelaktigt föreligger, fastän vi ännu inte riktigt vet vad denvolymmässigt innebär, kommer att avspegla sig i ställningstagandena inom försvarskommittén.Jag kan bara för mitt partis räkning säga att vår utgångspunkt är att trendenskall brytas och att en långvarig urgröpning skall upphöra. 49TORE (vpk) replik: Att vi uppehöll oss rätt mycket vid beror på att den kanske är det bästa exemplet på hur snett detkan gå, om man ensidigt satsar på ett tokigt projekt. Genom denfyrpartiuppgörelse som träffades fick vi en kraftig höjning av militäranslaget,och det räddade ju JAS. Viktig materielanskaffning och förnyelse inom arménkunde emellertid på grund därav inte genomföras, utan det har skettneddragningar och försämringar både kvantitativt och kvalitativt inom den påallmän värnplikt baserade krigsorganisafionen. Här måste man välja. Man kanenligt vär uppfattning inte fortsätta med sådana satsningar. Man måste bestämtsäga: Det får icke bli något nytt JAS, I annat fall finns det inte utrymme föratt hålla ett starkt Det ger inte utrymme för den omorganisation, den omstrukturering somvi i vpk har förespråkat. Jag vill gärna säga att jag tyckte det var bra, när OlleGöransson i sitt anförande sade att vpk:s frågeställningar självfallet inte äravfärdade. Jag är medveten om det, men de har sannerligen avfärdats på ettväldigt knapphändigt och slentrianmässigt sätt i utskottsbetänkandet. Det ärklart att min förhoppning är att de synpunkter och förslag som vpk framfört ochsom vi inte är ensamma om - de har framförts tidigare och i olika sammanhang -vid kommande diskussioner kring det svenska försvaret och dess uppbyggnadkommer att ordentligt ventileras och granskas. Därmed tror jag att det finnsskäl att säga att vi kommer att få gehör för en hel del av de synpunkterna. Det kommer att gagna vårt land, och det kommer att gagna vårt försvar,om så blir fallet. 50KERSTIN () replik: