prot · G909103 · 1985-12-31 00:00:00 — Det arbete som sålunda pågår på olika områden för attutveckla regionalpolitiken bör - enligt min mening - drivas vidare i de formersom det nu sker och efter bedömning och beredning enligt gängse ordning förasfram till beslut i regering och riksdag. Det till industridepartementet liksom glesbygdsdelegationen är naturliga fora fördiskussioner kring dessa frågor. Jag ser mot denna bakgrund inte skäl atfföreslå regeringen att tillsätta en regionalpolitisk kommission. 18ELVER (): Jag tackar indusfriministern för svaret. Den regionala utvecklingen i värt land är oroväckande.Utflyttningen och befolkningsminskningen accelererar i redan fidigare utsattadelar av landet. Konsekvenserna av den snabba koncentrationen i främst Stockholmsområdetkan för stora delar av Glesbygdssverige bli ödesdiger, Situafionen påminnermycket om def som kallades för flyttlasspolitik - dock med envikfig skillnad. Dä var def framför allt inland som drabbades avavfrappning av industri och befolkning. har dessa negativa fenomen gjort sigmycket breda såväl i sydöstra som i Bergslagen, Effekterna även för t,ex, kan bli mycket kännbara. Situationen är sä alarmerande attregeringen borde fa initiativ till att tillsätta en särskild regionalpolifiskkommission. Jag tror atf om detfa infe sker kan situafionen bli allvarlig redani slutet pä detta årtionde. Skogslänen förlorade över 10 000personer genom utflyttning. var utflyftningstakten betydligt högreän året innan, I Bergslagen har län och undersamma period förlorat flera tusen invånare genom utflyttning, I sydöstra är särskilt utsatt. Alltfler lämnar länet och befolkningstalen sjunker. Det är säledes infe längre bara inland som harsvårigheter aff hälla befolkningstalen uppe - nu handlar def om mänga andradelar av landet. har rapporterna om nedläggningar ochneddragningar av industriell verksamhet i dessa delar av landet duggat tätt. Ericssonkoncernen har aviserat betydande uppsägningar ibl, a, och , Vid i kommerverksamheten att dras ned, varvid ett åttiotal anställda sägs upp, I Storumanskommun med av den arbetsföra befolkningen utanför den ordinariearbets- marknadenblir en planerad nedläggning av Mekaniska Verkstad med ca 200anställda ett oerhört hårt slag. Storkoncernerna Stora och har båda aviseratbetydande inskränkningar i verksamheten. Dessa åtgärder drabbar i huvudsakredan utsatta orter i skogslänen och i Bergslagen, Jag kan i det här sammanhanget peka på de problem somstrukturomvandlingen inom tekoindustrin för med sig i mina hemtrakter, dvs, iÄlvsborgs län. Infe mindre än ett fiotal företag i den branschen har lagts nedpä några månader. Det mest aktuella fallet är Stigtex i iDalsland, som hotas av nedläggning, varvid 110 anställda skulle förlorajobben. Detta skulle vara ett mycket hårt slag för ett litet brukssamhälle. Devillkor som statliga Uddevallainvest ställt för fortsatt drift skulle innebäraatt av stiftade lagar, t, ex, turordningsreglerna i LAS, skullesättas helt ur spel. expanderar storstadsregionerna kraftigt. Kringhögskolorna byggs det upp verksamheter som uppenbarligen har framfiden för sig,Def är naturligtvis i sig bra. Mot den här bakgrunden är def läff aft haförståelse för den desperation som på olika sätt kommer till uttryck från deberörda länen. Landshövding i visar kartor som anger aff mörkretsänker sig över , Landshövding i undrarvarför infe kommer i fråga för tillnärmelsevis samma omsorg frånstatsmakternas sida som exempelvis varvsregionerna. Senast kunde vi häromdageni Mitfnyft fa del av den socialdemokratiske länsordföranden i länBörje besvikna och uppgivna uttalanden om en misslyckadregionalpolitik. Den oro som finns ute i landet över utvecklingen har ocksäkommit till uttryck i ett hundratal regionalpolitiska motioner i . Detfinns, herr falman, inget enskilt ämne som ger anledning till aft det väcks såmånga förslag i som just behovet av atf stärka regionalpolifiken.Debatten här , som förefaller bli mycket omfattande, är också eff uttryckför den oro som så många ledamöter känner i egenskap av företrädare för olikadelar av landet, Def skall också sägas, herr industriminister, aft def intefinns några enkla lösningar pä de problem som vi nu diskuterar, Affindustriministern själv inte är omedveten om problemen framgår avinterpellationssvaret. Men jag anser ändå att ministerns svar andas väl mycketav självbelåtenhet. Borde inte regeringen fa mera allvarligt pä de myckettydliga signaler som kommer från sä många utsatta delar av landet? Jag tror atfvi måste ta eff gemensamt ansvar för atf finna nya lösningar på problemen, Allaberörda parter mäste förmås atf fa eff större ansvar för landefs regionalautveckling. Många anser i det läget aft en regionalpolifisk kommission skullekunna fylla en vikfig uppgift i detfa sammanhang. hänvisar industriministernfill def arbete som pågår inom det . Detta råd har - somjag uppfattat saken - fört en alltför undanskymd och tynande tillvaro. Detskulle vara intressant aft få en kompletterande redovisning fränindustriministern om vad har för planer som gör affindustriministern infe anser def nödvändigt med en särskild kommission förregionalpolitiska problem. Om tillsättande av en regionalpolitisk kommission Om tillsättande av en regionalpolitisk kommission Sammanfattningsvis, herr talman, anser jag aff bådeindustriministerns svar och def som skett sedan interpellationen framställdestalar för atf regeringen borde tillsätta en kommission med en bredsammansättning. Jag tror för övrigt atf infe kommer att nöjda sig medmindre. 19 (m): Industriministern säger i sitt svar att allvarligt - jag utgår från atf det är hela regeringen som ser allvarligt -på befolkningsutvecklingen , Det är ganska naturligt när manstuderar den stafisfik som finns aff tillgå. Men jag har svårt aft se att denoro som industriministern ger uttryck för avspeglas i svaren här ikammaren. Jag har en känsla av aff det kommer aft vara på samma sätt under denhär länsrundan. Och def är ju ganska märkligt, för vi har en högkonjunkturoch har under en haft en bra konjunktur. En fundering blir då:Om det nu i en högkonjunktur gär så pass dåligt med befolkningsutvecklingen iett antal län, måste det då till en lågkonjunktur för att få en bättrebefolkningsutveckling i skogslänen? Eller är def så att varken högkonjunktureller lågkonjunktur passar den socialdemokratiska politiken? Det är en litenfundering som en del har. Det är helt nödvändigt aft man infe bara tittar påbefolkningsutvecklingen, för det är ju bara toppen på isberget. Det är enavspegling av djupare problem, som det i och för sig finns en ganska godsamstämmighet om att de existerar, Def är den tilltagande koncentrationen fillett fåtal orter, fill universitetsorter och centra för regionalsjukvärd. Det ärflyttning av yngre välutbildad arbetskraft till dessa regioner samt framförallt filltagande problem för bäde institutioner och företag att rekryterakvalificerad arbetskraft fill små orter, till och många orter isödra , Detta tycker jag lätt glöms bort i diskussionen, Det arenaccelererande process som pågår. Den strida motionsfloden, industriministern,vittnar väl om att de som framfört önskemål om en kommission infe är helt ute iogjort väder. Jag har en känsla av atf även industriministerns egna partivännerhar tankar i den riktningen. kommer vi iarbetsmarknadsutskottet aft diskutera regionalpolitiken. Vi skall även hauppvaktningar vad gäller önskemålen om en kommission framöver. Kanske detskulle vara ett gott råd, åtminstone ett råd, aft med sina parfivänner iutskottet diskutera hur man på ett smidigt sätt kan fa sig fram och manövrerabland dessa blindskär. Kanske skulle detta vara någonting att fundera överframöver. Jag tror nämligen att gensvaret för en sädan kommission är långtstörre i utskottet och bland dess ledamöter än vad industriministern geruttryck för. Det är vikfigt och nödvändigt att diskuteraregionalpolitiken i eff helhetsperspektiv på ett annat sätt än i termer avstödkronor och bidrag. Jag tror nämligen inte aff def är i antalet kronorframöver som lösningarna mer eller mindre på problemen ligger. Jag vet aft def pågår ett arbete inom departementet, därman ser över hur olika sektorer kan samverka och vilka effekter olika beslut päolika sektorer har. Jag skulle vilja fråga industriministern om han pä någotsätt vill lätta på förlåten i det här arbetet. Vilka tankar harindustriministern, och vilka direktivhar industriministern gett som ansvarig för den regionala utvecklingen ilandet exempelvis när def gäller småföretagen? Pä vilket sätt skall vi minskadräneringen av kapital frän småföretagen genom löntagarfonderna ? Harindustriministern gett direktiv till arbetsgruppen aft omgående försöka lösaproblemen med skatt på arbetande kapital, så aff vi slipper aff genomlida degångna årens utarmning av goda familjeföretag som sålts till investmentbolag,som har flyttat utvecklingsavdelningar och marknadsföringsavdelningar filidestörre regionerna? Kvar står en uttunnad arbetsmarknad med mycket småmöjligheter aff ge arbete ät de yngre. Vilka idéer och uppslag har indusfriministern givit ifråga om att exempelvis använda statsskatten som ett regionalpolitisktinstrument? Def gär infe aft leva pä sin egen lön efter skatt i dessa orter omman är hänvisad till endast en familjeförsörjare. Samtal med industriledare ochandra personer i inland och glesbygderna pekar entydigt pä atf kanman infe lösa de här frågorna blir def näst intill omöjligt atf klararekryteringen av kvalificerad arbetskraft. Har industriministern funderat pä om def skulle vara avvärde atf införa någon form av villkorad avskrivning på studielån för aft klararekryteringen av läkare till inlandet? Dä kanske man kunde slippaDagmardiskussionen i de regioner som har dragits med vikariatslakarei stället för att få en mera permanent besättning pä dessa tjänster. Har industriministern några fräscha uppslag när def gällerhur jord- och skogsbrukspolifiken långsiktigt skulle kunna utvecklalandsbygden? Finns det någonting på utbildningspolitikens område somskulle kunna bryta det nuvarande systemet med de s, k, G-orferna,gymnasieorterna, som fungerar som koncentrationskärnor fill men föromkringliggande områden? Om industriministern menar allvar med talet om aft breddadiskussionen om regionalpolifiken i syfte atf åstadkomma bättre regionalbalans, är det önskvärt aff han inför kammaren redovisar om den nämnda gruppenhar fått vidgade direktiv. Det är först då som industriministerns trovärdighetökar när han säger att han har ett grepp om den regionala utvecklingen, aft hanverkligen känner oro och aft han är beredd aff göra någonting. 1985/86:103 lapril 1986 Om tillsättande av en regionalpolitisk kommission 20SIGGE GODIN (fp): Till en början ber jag atf helt få instämma iElver synpunkter. Med anledning av aff indusfriministern är sä nöjd med deresultat regeringen har nätt i skogslänen vill jag emellerfid också beskrivahur mitt eget hemlän har drabbats, 1982 fattade ett beslut om regionalpolitiken,som bl, a, innebar aft länsstyrelserna och länsplaneringen skulle få en vidgadroll. Efter det beslutet har länsstyrelserna producerat tjocka luntormed papper, som mycket utförligt redovisar både de problem och deutvecklingsmöjligheter som finns i resp, län. Ett socialdemokratiskt kommunalråd sade strax före påskntf man inte skall sitta och producera luntor med papper på länsstyrelsernautan aff man skall vara optimist. Huruvida det hjälper en glesbygdskommun attkommunalrådet är optimist finns def säkert delade meningar om. Om tillsättande av en regionalpolitisk kommission Def synes som om regeringen infe läser de välgenomarbetade länsplaner som framställs på exempelvis iHärnösand, På def tyder den utveckling som har haft under1980-talef, Om regeringen verkligen har läst planerna, tycks man infe ha tagitnågon större notis om vilka bekymmer som finns i . Inget annat län har drabbats sä hårt somVästernorrland, Länet har haft en utflyttning på drygt 5 000 åriigen under åren1980-1985, Def betyder atf länet har föriorat 5 700 personer netto under1980-falef, När man därtill lägger att samtliga Norrlandslän har förlorattillsammans 14 600 personer netto, inser man att de 13 000 arbetsfillfällen somindustriministern talar om infe räcker sä värst långt. Mot detfa måste man dåställa vad exempelvis de båda A- och B-länen fär i tillökning, nämligen 50 000, Vid en genomgång av netfoutflyftningen frän Västernorrlandunder finner man att flyttningsunderskottet helt domineras avåldrarna . Dä frågar man sig: Vad händer med befolkningen när def ärjust människor i dessa åldrar som flyttar? Och man frågar sig också osökt:Vilka blir kvar i glesbygden? Vad händer med de äldre som bor kvar, eller kande infe bo kvar i glesbygden pä grund av aft servicen viker? I en studie som gjorde 1984 i Sollefteåkommun, med inriktning pä serviceorterna , säger man bl, a,aff den negativa utvecklingen nu nått en gräns där okonvenfionella metoderalltmer framstår som nödvändiga. Jag tror, herr talman, aff alla tänkbaravitala metoder måste användas för att rädda inlandskommunerna, 1 den här studien föresläs aff kommunen bör satsa på attbli en s,k, omsorgskommun, dvs, ägna sig ät att ta hand om de äldre- atf flyttafillbaka till serviceorterna dem som flyttat fill kommunens centrala delar. Med utgångspunkt från vad som föreslås i studien måste manvara helt övertygad om aft något radikalt faktiskt måste göras. En kommun kaninte leva pä aft människorna i kommunen vårdar varandra. Därför tycker jag aftdef är mycket positivt aff def nu finns ett förslag - eller rättare sagt tvä -om en glesbygdskommission. Vi mäste ta de tvä motionerna på verkligt allvar.Eller måste vi acceptera det som en f, d, riksdagsman sade: Skall glesbygden väntapä hjälp frän staten, dä svälter vi ihjäl. Det kan väl ändå inte vararegeringens målsättning? Vi behöver en regionalpolitisk kommission, och den behöverha en bred parlamentarisk förankring. Jag hoppas aft industriministern kantycka detsamma. 21LENNART ALSEN (fp); Det är med beklagande som jag tar del avThage svar pä interpellafion. Jag tror atf enregionalpolitisk kommission hade varit eff bra medel aft fokusera debattenkring regionalpolitiken. Den samordning som detta skulle innebära borde skapaen känsla av atf och regeringen tar ansvar för en rättvis fördelningav def regionala stöd som finns atf fördela, Eff bra exempel pä ett län som dragits medstora problem är , Länet har under en läng följd av år haft en negativbefolkningsutveckling. Under loppet av har länet minskat sin befolkningmed ca Minskningen har skeff i ansatser - inga stora, dramafiskaindustrinedläggningar på en gäng utan relativt begränsade men ständigt pågåendeproblem inom både def privata och def offenfliga sysselsättningsområdet. Kort och litet drastiskt kan man säga atf Blekingesmåblöder och har gjort så . Tillsammans med de norra skogslänen utgör sydöstra kanske även Bergslagenområdef den region där arbefsmarknadssifuafionen ärmest problemfylld i värt land. Riksdagsledamot efter riksdagsledamot har vidskilda tillfällen och vältaligt och ambitiöst beskrivitsituationen i nämnda landsdelar för aft om möjligt få kamraterna i alla partiermedvetna om allvaret i densamma. letar man efter syndabockar. Iblandvill man kraffigt understryka och berömma vidtagna åtgärder. kanske mankänner en risk att se allting i ett för snävt perspekfiv - kort sagt aff defblir bypolitik. Regeringar har kommit och gått under de senaste tio åren.Oavsett borgerlig eller socialistisk färg har de från skilda utgångspunkteransett sig ha tagit regionalpolifiskt ansvar. Trots aft en hel del insatser gjorts kan man konstateraatt vårt avlånga land lider av regionala balansproblem, problem som utantvivel har accentuerats . Förhållandena är pä sina häll så svåra aff regionalpolifiki olika former fotalf dominerat den polifiska debatten. Utan tvekan kan mansäga aff detta är fallet hemma i , Kanske är det naturligt atf det blirså när man ständigt får påminnelser om neddragningar, permifteringar,arbetslöshet och utflyttning från länet. Kanske ärdet också naturligt, i skenetav diskussionerna kring Uddevalla- och Malmösatsningarna, aff man plockar framsiffror som visar aft en storkoncern, väl etablerad i , under entioårsperiod har minskat sin personal med 2 300 personer. Kanske är def ocksänaturligt atf man gör jämförelser med andra regioner, när man under enfemårsperiod seff den statliga sysselsättningen minska somden ökar i riket som helhet. Kanske är det ocksä naturligt attperspektivet blir för snävt. Kanske gör hemmaplanen oss mindre medvetna om atfandra delar av landet också har problem. Mof bakgrund av defta och för att vidgaperspektivet och dessutom fokusera debatten på rikspolifisk nivå vore skapandetav en kommission ett medel aft lyfta fram regionalpolitiken. Ett initiafiv frånregeringens sida i nämnd riktning skulle understryka allvaret i dagenssituafion. Det är också min tro och förhoppning att ett sådant inifiafiv skullefå ett brett stöd i och därigenom skapa ett gynnsamt klimat förkonkreta åtgärder. Det är beklagligt att regeringen infe vill ta ett sådantinitiativ. Om tillsättande även regionalpolitisk kommission 22ULLA ORRING (fp): krävs en samlad plan för glesbygdslänen!Utflyttningen mäste stoppas, och därför måste en kommission tillsättas enligtett förslag som några frän de borgerliga parfierna har väckt. Hur djupti botten fär befolkningstalen sjunka innan regeringen vidtar Om tillsättatide av en regionalpolitisk kommission åtgärder?Och hur länge skall ropen skälla innan regeringen inser allvaret? Kanindusfriministern verkligen vara nöjd med dagens läge? Jag beklagar def svarsom har fått pä sin interpellafion , Mina frågor gäller inte enbart , Situationenär av samma allvarliga art i våra skogslän över huvud taget. För del är läget nu synnerligen allvarligtoch då särskilt i inlandet. Framför allt drabbas de små kommunerna som misterde unga och progressiva krafterna, vilka är så nödvändiga för att samhälletskall utvecklas, minskade sin befolkning 1984 för förstagången sedan 1970-falef, Def kan synas positivt atf länefs befolkningsandelhållits intakt sä länge, men det beror fill största delen pä aff undermänga år expanderat efter tillkomsten av . Men sammantaget ärsituationen i dyster. Den flyttningsväg som man nu har inom helalandet kommer atf fä oanade följder om infe avvecklingen stoppas i värt inland.Denna avveckling måste stoppas . De med regionalpolifiken nära förbundnasysselsättningsfrågorna har av regeringen safts pä undantag. Först var detUddevallavarvets öde som skulle åtgärdas och sedan , Men vilka inifiafivkommer aft tas beträffande glesbygden i övrigt? Detta inland fär tydligenförblöda utan större insatser frän regeringens sida. Jag konstaterar aff tonläget har drastisktförändrats sedan socialdemokraterna var i opposition. Det faktiska förhållandet är atf samtliga kommuner i vårtlän minskade 1985 utom kommun och en av kranskommuner, vilken ökademed åtta personer. Ungdomar flyr frän inlandskommunerna - det finns inga jobb. Konsekvenserna för kommuner som , , ,m, fl, blir atf skolor, social service, butiker, allmänna kommunikationer,post, osv, hotas. Hur många jobb i länet försvinner i och med SJ:srafionaliseringsarbe-te? Hur går det med de smä postkontoren? Länets basindustri, , varslar i är omindragning av 250-300 jobb, och Stekenjokkgruvan med 175 anställda är ifarozonen. Ett annat exempel är SMV i med över 200 anställda igenomsnittsåldern . Vilken framtid kan dessa människor i sina bästa ärförvänta sig när såväl den egna kommunen som de angränsande kommunerna saknarrealistiska sysselsätfningsalfernativ? Redan nu ligger den öppna arbetslösheten på en mycket högnivå. för februari månad visar aft de flestabranscher är i kris och atf arbetsmarknaden svikfar. Det gäller bygg- ochanläggningssektorn, där redan nu är arbetslösa, och åkerinäringen, föratfinfe fala om jord- och skogsbruket. Även sysselsättningen inom de stafligamyndigheterna minskar. Ökning kan förväntas ske bara inom i stort sett tresektorer: den kommunala sektorn, där vård- och servicetjänster efterfrågas,databranschen och verkstadsindustrin. Det borde egentligen vara ganska onödigtaft peka på dessa förhållanden. De mäste vara väl kända inom regeringskanslietefter de otaliga kontakter frän länet som har tagits. Men otåligheten är storöver den tystnadens konformism som utbreder sig inom . Vilkenframfid har dessa människor att vänta sig? Mönstret från 1960-talef fär infeupprepa sig. Glesbygden och inlandet får inte pä nytt bli ett rävaruområde somskall förse de expanderande industriorterna i södra och medarbetskraft. efteriyser en aktiv regionalpolifik medsärskilda insatser för att öka sysselsättningen i glesbygderna. Jag hartillsammans med kamrater frän centerparfiet och moderata samlingspartietföreslagit att en kommission för glesbygdslänen skall tillsättas. Läget är nuså allvarligt att ett initiafiv frän regeringen behövs, I kommissionen bör ingårepresentanter från samtliga de politiska partierna, näringslivet, de fackligaorganisationerna och regeringen. Vi kräver nu en samlad plan med förslag tillåtgärder innan inlandet och skogslänen förblöder. Det brådskar, herrindustriminister! Om tillsättaride även regionalpolitisk kommission 23BÖRJE (): Värt land utsattes under 1960-talef för enflyttlasspolitik som orsakade djupa, svårläkta sår i ett stort antal kommuner.Den utflyttningspolitik som pågår drabbar ännu fler kommuner och flerlandsändar och är än mer allvariig än f,o,m, 1960-falets flytflasspolifik.Detta beror pä att befolkningens ålderssammansättning i flertalet drabbadekommuner nu är långt sämre än under 1960-talef, De som tvingas och somuppmuntras atf flytta är i stort sett unga människor, Def är framfidsfolket somförsvinner. Och, herr industriminister, eftersom livet inte är evigt kommerrena befolkningsrasef aft bli följden i flertalet kommuner om den nu pågåendepolitiken fär fortsätta. Spåren/såren efter flyttlasspolitiken pä 1960-talefblev djupa. Spåren/såren efter vad som pågår blir än djupare - därav detstora antalet regionalpolifiska interpellationer , Polifiken måste därför inriktas pä atf utveckla hela vårtland. Speciellt måste den inomregionala obalansen observeras. Att ersättaflytfningspolifi-ken med utvecklingspolitik kräver ett rakt igenom ändratpolitiskt handlande, ett medvetet politiskt handlande, Alla departement mäste ta ett uttalat regionalpolifisktansvar. Så görs inte . Centrala verk och länsmyndigheter måste få klara politiskadirektiv om en decentralistisk utveckling. Ledande näringslivsförefrädare mäste få klart för sig atfregering och riksdag har bestämt sig för en posifiv utveckling av hela värtland och inte för aft, som tycks vara på väg, endast ett antal länscentrasamt storstadsregionerna skall utvecklas. Krafttag måste tas för att den "nya" teknikeninom t, ex, data-elektronik, de kemisk-tekniska områdena och bioteknikomrädenakommer hela landet fill del. Det är här fråga om teknik som ger möjlighet tilldecentralisering och regional balans men som verkar i starktkoncentrerande riktning. som en ny teknik kommer regionen fill del måsteäven gamla basnäringar- inte minst jordbruk - bevaras och fä möjligheter fillutveckling. Forskning och utvecklingsarbete måste komma allalandsdelar fill del. Norrlandsfonden har t, ex, gjort en utredning som visaratt en mycket liten andel av forskning och utvecklingsarbete sker - eller fårske - inom den halva av som är fondens verksamhetsområde. 6 protokoll 1985/86:101 -104 Om tillsättande av en regionalpolitisk kommission En medveten satsning på förnyelsebar energi, som ersätterolja, kol och kärnkraft, kommer aft få stor regionalpolitisk betydelse. Vi måste också fä en posifiv småförefagspolitik. Det är igrunden så, atf eff decentraliserat samhälle bara kan byggas upp med en positivsmåföretags-politik, Alla vet nu också def som har sagt, attlöntagarfonderna verkar i starkt koncentrerande riktning genom atf pengarna gårfrån småföretag till de största företagen och från svagare regioner fill istort sett koncentrafionsorter.