prot · G90953 · 1985-12-31 00:00:00 — Datateknik i människans tjänst kan bli verklighet, om vihar målen utsatta och ansvarsfördelningen klar. Jag har inget särskilt yrkande. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1(riktlinjer för den framtida datapolitiken) Först biträddes reservation 2 av ochOlof med 42 röster mot 18 för reservation 3 av . 264ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 1 av m. fl. med72 röster mot 41 för reservation 2 av och ledamöter avstod från att rösta. Slutiigen bifölls utskottets hemställan med 194 röster mot71 för reservation 1 av m.fl. 58 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (datadelegationen) Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 48 förreservation 4 av och . Mom. 4 (myndigheternas försäljning av uppgifter frånpersonregister) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avRune m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (registeransvar, rättelse i personregister m. Utskottets hemställan bifölls med 205 röster mot 117 förreservation 6 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 7 b (restriktivare dispensgivning fördatasamkörningar) Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 47 förreservation 7 av och . Prot.1985/86:53 Mom. 8 (samköming av personregister) 17december 1985 Först biträddes reservation 8 av m.fl. - somställdes mot reservation 9 av ochMargitta - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan - somställdes mot reservation 8 av fl, - genom uppresning. Mom. 9 a (begränsning av uppgiftslämnandet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avRune m;fl, - bifölls med acklamation. Mom. 10 (besvärsinstans vid talan mot datainspektionensbeslut) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avRune m,fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 a (breddutbildning inom dataområdet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avLars De m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 h (uttalande om datorisering, kunskap och kultur) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avJörn -bifölls med acklamation. Mom. 13 (forskning om datoriseringens effekter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 av och - bifölls med acklamation. Mom. 14 a (datatekniken och de handikappade) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avLars De m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 15 (sårbarhet) Utskottets hemställan bifölls med 166 röster mot 155 förreservation 16 av m. fl. Mom. 16 a (uttalande om dataindustrin och telemonopolet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avRune m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 16 b (vidgad forskning inom informationsbehandlingsområdet Utskottets hemställan bifölls med277 röster mot 45 för hemställan i reservation 18 av och . Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation19 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 19(datoriseringens effekter på sysselsättning och jämställdhet) Utskottets hemställan bifölls med 301 röster mot 19 förreservation 20 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 20 (samordning av insatser för administrativutveckling) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 21 avRune m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 21 a (kostnadssänkningar inom den statliga sektornmed hjälp av ADB m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 22 avRune m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 21 h (decentralisering av dataverksamheten inom dencivila statsförvaltningen, m. Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 40 förreservation 23 av och . 2 ledamöter avstodfrån att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(ombildning av DAFA till aktiebolag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avJörn -bifölls med acklamation. Mom. 2 (minskning av statens engagemang pådatatjänstområdet m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avRune m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (inrättande av en myndighet för SPAR) Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 40 förreservation 3 av och . Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1(planeringen av ett informationsteknologiprogram) Först biträddes reservation 2 av m.fl.- somställdes mot reservation 3 av - med acklamation. Härefter biträddes reservation 1 av . med 90 röster mot 71 för reservation 2 av m. fl. 162ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 167 röster mot87 för reservation 1 av m. fl. 67 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 2(regional teknikspridning) Först biträddes reservation 4 av ochPer-Ola -som ställdes mot reservation 5 av - medacklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 257 röster mot40 för reservation 4 av och . 20 ledamöteravstod från att rösta. Mom. 4 (tillämpningsprojekt inomtelekommunikationsområdet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avChrister Eirefelt och - bifölls med acklamation. Mom. 5 (informationsteknologi och handikapp) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avChrister Eirefelt m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls med 249 röster mot 72 förreservationen av Hans Nyhage m, fl. 1985/86:13om tryckfrihets- och sekretessfrågor, 1985/86:17 om ändrad mervärdeskatt (prop, 1985/86:47), 1985/86:7 om ändringar i allemanssparandet (prop,1985/86:50) samt 1985/86:7 om bilbältesanvändning m,m, (prop, 1985/86:62), AnL 104 TREDJE VICE TALMANNEN; betänkande 13, skatteutskottetsbetänkande 17, finansutskottets betänkande 7 och trafikutskottets betänkande 7kommer att debatteras i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhangefter avslutad debatt. Först upptas alltså betänkande 13om tryckfrihets-och sekretessfrågor. AnL 105ANDERS (); Det är viktigt att lagstiftningsmakten, somenligt grundlagen ligger hos ensam, också i realiteten ligger hosriksdagen, I föreliggandeutskottsbetänkande behandlas en fråga som visar hur praxisutvecklingen hos enmyndighet har lett till att det förekommer uppenbara avvikelser från vadsom gäller enligt lag. Detta har kommit att bli verklighet på grund av deadministrativa rutiner som tillämpas i taxeringsprocessen och som står i stridbåde mot lagens anda och mot dess bokstav. Vid taxering i första instans gäller absolut sekretess medundantag för beslut varigenom pensionsgrundande inkomst bestäms eller underlagför bestämmande av skatt fastställs. har det emellertid ocksåblivit så att motiveringarna till besluten blivit offentliga. Detta kaninnebära att känsliga personliga förhållanden kommer till offentlighetenskännedom. När frågan diskuterades insåg ocksåutskottsmajoriteten att detta kunde leda till problem. Man ville emellertidinte se till att lagen följdes, utan nöjde sig med att uttala atttaxeringsnämnderna bör iaktta nödvändiga integritetshänsyn. Huruvida detta verkligen sker är en öppen fråga. Det ärviktigt att den enskilde kan ha ett öppet och förtroendefullt förhållande tilltaxeringsmyndigheterna. Detta kan bara ske om han eller hon vet att vissadelar i relationerna är skyddade för insyn, I motion 452, yrkande 12, från m, fl. yrkasatt skattesekretessen i första instans skall göras absolut vid beslut omavvikelse från självdeklaration. liksom har de borgerliga partierna enatsom detta krav. Socialdemokraterna framhärdar, men känner uppenbarligen, herrtalman, en viss o'ro för utvecklingen, eftersom de hänvisar till att den nyaförvaltningslagen kan ge lösningar på problemet. vet vi inte vilket utseende förvaltningslagen kommeratt få på den aktuella punkten, och taxeringsarbetet regleras ingalunda bara avförvaltningslagen, långt därifrån. Det är i och för sig bra omförvaltningslagen förbättras och tar hänsyn också till det problem som vi nudiskuterar, men det löser faktiskt inte det stora problemet i sammanhanget. Det är viktigt att förändringar ilagstiftningen sker på det sätt som är föreskrivet och att kännersitt ansvar vad gäller skyddet för den enskildes integritet. Detta skydd måstegå före hänsyn till myndigheternas effektivitetstänkande och före hänsyn tillde rutiner i administrativt avseende som myndigheterna vill använda. Ett bifalltill reservation 1 innebär att kraven på att vi följer gällande lagstiftningoch kraven på ett bättre integritetsskydd för den enskilde tillgodoses. Jag yrkarbifall till reservation nr 1. Vad slutligen gäller de övriga frågor som berörs ibetänkandet finns det anledning att återkomma i samband med beredningen avyttrandefrihetsutredningens förslag, och jag avstår därför, herr talman, frånatt nu kommentera dem. AnL 106BIRGIT (); Det har väckts en rad viktiga motioner närdet gäller tryckfrihet, yttrandefrihet och sekretessfrågor som skallbehandlas. Från föreligger tre motioner. Samtliga går ut på en ökadöppenhet i det svenska samhället, både inom den offentliga och inom den privatasektorn. 8 protokoll 1985/86:53-54 Prot,1985/86:53 Dessa frågor berör själva livsnerven i vår demokrati. Ingenskallutan mycket starka skäl hindras från att få veta vad somhänder i vårt samhälle. Det skall ~ inte få finnas grå zoner avhemlighetsmakeri och censur. Det väcker bara misstänksamhet och misstro. I ettsådant skymningsland frodas också risken för maktmissbruk. vill ha utbildning om tryckfrihet ochoffentlighetsprincipen, eftersom det händer att handlingar inte lämnas ut elleratt tjänstemän i strid med tryckfrihetsförordningen frågar vad en önskadhandling skall användas till. Utskottet har ställt sig bakom den motionen. vill att det skall lättas på densärskilda sekretess som gäller för . Han föreslår ett s. k.rakt skaderekvisit, dvs. att offentlighet skall vara huvudregel. Bara om detkan antas att det stör våra förbindelser med andra länder och kan skada landetskall en uppgift få sekretessbeläggas. är det hemligstämpeln som ärregel. Detta vill vi ändra på, och vi ser fram emot den utlovade granskningen ikonstitutionsutskottet i vår om sekretesslagens tillämpning iutrikesdepartementet. 1 en partimotion föreslår vi också att meddelarskyddetskall gälla alla anställda, dvs. även för medborgare med privata arbetsgivare.Vår utgångspunkt är vad yttrandefrihetsutredningen så riktigt säger i sittbetänkande; "Där beslutmakt finns, där skall också insyn finnas." I ett särskilt yttrande har vi framhållit attmeddelarskydd skall införas för alla men att vi nu är beredda att avvaktaregeringens proposition om yttrandefriheten. Detta gäller under förutsättningatt tidsplanen för propositionen inte ytterligare förskjuts. För övrigt, herr talman, yrkar jagbifall till reservation 1 om skattesekretessen. AnL 107BENGT KINDBOM (c): De frågor som rör tryckfrihetslagstiftningenlär under den här valperioden komma upp i kammaren på grundval av den beredningsom görs inom , och jag tänker därför inte nämna de frågorna idetta anförande utan bara peka på att vi från sida är med på tvåreservationer till utskottets betänkande. Den ena reservationen gäller skattesekretessen. Vi gör därsamma ställningstagande som . En förändring har skett iskattesekretessen så att taxeringsnämndernas beslut med anledning avkommunikation med deklaranterna har blivit offentliga på ett sätt som inte harvarit avsett. Det är inte fråga om en absolut sekretess vad gäller beslut ombelopp, utan vad det är fråga om är motiveringar och korrespondens. Det ärviktigt att detta påpekas, eftersom vi i reservationen inte yrkat bifall tillmotionen utan föreslagit att med anledning av den moderata motionen452 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. och jag har också en reservation när detgäller sekretessen hos rättshjälpsnämnderna. har i en motion påpekatatt sekretessen inom hälso- och sjukvården i vissa fall kan gälla även motpatient som fått vård eller behandling. Detta sekretesskydd kan emellertid intelagligen upprätthållas hos eller hosdomstolsverket i samband med besvär över vissa beslut. då den här frågan behandlades uttalade utskottetsmajoritet att den aktuella ordningen inte hade medfört några olägenheter förberörda myndigheter. Som mycket riktigt har påpekat i sin senastemotion i detta sammanhang var det inte olägenheterna för myndigheterna honavsåg utan det var olägenheterna för den enskilde - alltså för patienten. Viinstämmer i detta uttalande. Här föreligger nämligen en brist i sekretesslagstiftningen.Man anser att det skall finnas starka skäl för att utvidga sekretessen, och dettycker också vi reservanter. Men frågan behöver ses över, och därför har viframställt en reservation. Utskottets skrivning lyder; "Det kan enligtutskottets mening förutsättas att sådana känsliga uppgifter som avses medmotionen oftast inte behöver vara tillgängliga i de nu aktuella ärendena." Man har därmed kommit en brä bit på vägen. Man har jumedgivit att det rör sig om uppgifter som är mycket känsliga för den enskilde.När nu uppgifterna ändå kommer med i ärendehanteringen och blir offentligafinns det all anledning att se över bestämmelserna. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till reservation nr 2. AnL 108KURT (); Beträffande flertalet av de motioner sombehandlas i detta betänkande är utskottet enigt i sina ställningstaganden. Rentallmänt vågar jag påstå att både när det gäller tryckfrihetsförordningensregelsystem och när det gäller tillämpningen av sekretesslagen är de politiskameningskiljak-tigheterna inte särskilt stora. Jag villkortfattat kommentera de olika motionerna. Folkpartisten har motionerat om ökadutbildning för offentliga funktionärer angående tillämpningen avoffentlighetsprincipen. I utskottet delar vi givetvis uppfattningen att behovetav kunskaper på detta område är stort. Vi pekar på de utbildningsinsatser somredan har gjorts och som görs. Jag kan tillägga att det finns en rikhaltiglitteratur på området. Men skulle det visa sig att det behövs fler insatser,får man givetvis kräva att regeringen tar ytterligare initiativ på dettaområde. Det är viktigt att svenska myndigheter kan tillämpa reglerna omhandlingsoffentlighet. har tagit upp frågan om talerätt förmyndigheter när en besvärsinstans ålagt en myndighet att lämna ut en handling.Vi medger att det i vissa fall av integritetsskäl skulle kunna vara motiveratmed besvärsrätt men avstyrker motionen med hänvisning till de nackdelar som ensådan ordning skulle kunna medföra - bl. a. skulle den snabbhet i förfarandetsom tryckfrihetsförordningen, TF, kräver kunna gå förlorad. I en moderatmotion krävs att chefen på en myndighet alltidskall vara ansvarig utgivare för periodiska skrifter, utgivna av myndigheten. Vi påpekar att frågan om vem som skall ha ansvaret för enmyndighetspub-Hkation kan vara ömtålig. Frågan är, som vi framhåller ibetänkandet, absolut inte lämpad för någon form av reglering eller generellarekommendationer. Frågan om utrikessekretessen behandlas i en motion avJan-Erik . Även nämnde något om denna. Jan-ErikWikström vill ha- en lindrigare sekretessgrad för uppgifter hos regeringen ochför utrikesrepresentation. Vi framhåller i betänkandet att det är viktigt att behållabalansen mellan den svenska allmänhetens behov av information och hänsynen tillvåra utrikespolitiska intressen. Det är därför som man har ansett sig varatvungen att ha den strängare sekretessgrad som ett s, k, omvänt skaderekvisitinnebär. Men meddelarfriheten är, som vi påpekar, ganska omfattande på dettaområde. Vi besvarar motionen genom att hänvisa till att utskottet vid singranskning av regeringens sätt att sköta dessa frågor undersökerhur sekretesslagen tillämpas inom UD, När denna granskning är färdig får vi,förhoppningsvis, underlag för en bedömning av hur det nuvarande regelsystemetfungerar, I tre motioner berörs frågan om en utvidgning avsekretessen i olika hänseenden. Det gäller centerledamoten motion omökad sekretess för vissa uppgifter hos ochdomstolsverket samt motion om sekretess angående kommunernasfritidsverksamhet. Vidare gäller det ett yrkande i en moderat partimotion -berörde den saken - om att skattesekretessen i första instansskall göras absolut vid beslut om avvikelse från självdeklaration. Vi har beträffande dessa motioner inte velat gå ifrån vårgrundinställning att det krävs mycket starka skäl för att medge ytterligareutvidgningar av sekretessen. Vi får inte glömma att vi här i landet haroffentlighet som huvudprincip. Beträffande den moderata partimotionen vill jag bara tilläggaatt det är oerhört viktigt att den omfattande myndighetsutövning somtaxeringsnämnderna har hand om kan bli föremål för någon form av insyn. Det ärdärför enligt vårt sätt att se inte bra om taxeringsbesluten blir totaltmörklagda. Det är naturligtvis inte meningen att integritetskänsliga uppgifterskall avslöjas i besluten. Det är därför viktigt att taxeringsnämndernanoggrant beaktar detta och tar vederböriig hänsyn härvidlag. Beträffande partimotion om meddelarfrihetockså inom den privata sektorn är vi i utskottet eniga om att dengrundlagsproposition om yttrandefrihet som väntas komma på bordunder bör avvaktas innan tar ställning i frågan, ' Med det anförda yrkar jag bifall till utskottetshemställan i alla delar. AnL 109ANDERS (); Får jag för framhålla attförslagen i reservation nr 1 inte handlar om någon utvidgning av sekretessenutan om att se till att de beslut som har fattat på denna punkt ochsom har stötts av en bred majoritet kommer att gälla också i fortsättningen.Det handlar, herr talman, om någonting ur synpunkt mycket väsentligt,nämligen om vi skall acceptera en förändring av praxis på grund avmyndigheternas administrativa rutiner och inte på grund av att genombeslut i denna kammare ändrar lagstiftningen. Skulle verkligen viljavidta förändringar, kommer saken naturligtvis i ett annat läge. Självfallet eftersträvar ingen av reservanterna någonmörkläggning av taxeringsarbetet. Det finns på området, herr talman, saker somförtjänar att granskasoch som blir föremål för en rimlig uppmärksamhet från massmedias sida. Jaghoppades att vi skulle vara överens om att sekretess på detta område har enviktig uppgift när det gäller att skydda enskilda människor. Det är ändå förderas skull som denna lagstiftning är till. AnL 110 (); Det är ett framsteg att vi kan komma så långti diskussionen, att det klargörs att det inte är fråga om en totalmörkläggning. Å andra sidan är det mycket svårt att tolka den moderatareservationen på något annat sätt än att avsåg detta i förstainstans. Jag vill alltså framhålla att det kanske också hade varit bra om vihade kunnat vara ense om att det är mycket angeläget att ha insyn i de härnämnderna, som naturiigtvis är mycket viktiga för den enskilde medborgaren ochsom fattar viktiga beslut i dessa sammanhang. kommer vi att få möjligheter, precis som i sitt första inlägg, att inom en kanske ganska nära framtid på nyttdiskutera denna fråga, när förslaget till ny förvaltningslag och denbeslutsmotivering som då kan modifieras blir aktuella. Där kan det finnasmöjligheter att särskilt diskutera skyddet av enskildas personliga ellerekonomiska förhållande. Jag vill, herr talman, understryka vikten av att insyn itaxeringsnämndernas arbete är en utomordentligt viktig fråga. AnL 111 (); Vi har internationeHt sett en unikt storinsyn i det svenska taxeringsarbetet. Det är bra. Det skall vi ha också ifortsättningen. Men det finns vissa gränser som jag inte tycker att man skallöverträda, för då motverkar sekretessen sitt syfte. En öppenhet när det gällermycket känsliga enskilda förhållanden innebär, herr talman, attskattemyndigheterna inte får in de uppgifter och inte kan upprätthålla den kommunikationsom är nödvändig för ett riktigt taxeringsarbete. Ingen av reservanterna har krävt någon total mörkläggning.Det finns ingenting om detta i någon skrivning. Det är bara att läsa innantillvad som står i motionen. Men jag uppskattar att ändå gav enöppning. De här besvärliga - jag medger gärna det - avvägningsfrågorna måstediskuteras i samband med den nya förvaltningslagen. Det är möjligt att vi dåkan hitta en lösning som bättre än tillgodoser de delvis motstridiga intressensom finns på området. AnL 112 (): Vilken lösning vi kommer fram till är detnaturligtvis för tidigt att diskutera. Men har som alla andrariksdagsmän motionsrätt när det blir fråga om att göra förändringar ilagstiftningen. Då har han möjligheter, om han är intresserad avden här frågan, att komma tillbaka och motionera. Då kommer naturligtvisriksdagen att diskutera frågan. Prot, 1985/86:53 Prot,1985/86:53 AnL 113 (): 17december 1985 Herr talman! kan vara övertygad om attfrågan Då hoppas jag att Andradmervärdeskatt ,,,, , , .. ,. . .,. tillsammansmed sina partivänner gor en ordentlig avvägning mellan den enskildes och samhällets intressen i det här sammanhanget. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om trafikutskottetsbetänkande 7.) AnL 114 TREDJE VICE TALMANNEN; Kammaren övergår nu till att debattera skatteutskottetsbetänkande 17 om ändrad mervärdeskatt. AnL 115 (); Flertalet av de förslag om ändringar i lagenom mervärdeskatt som finns i proposition 47 har föregåtts av utredning i densittande mervärdeskatteutredningen. Den har verkat och har iuppdrag att verkställa en teknisk översyn av mervärdeskatten. Den har hittillsavlämnat nio betänkanden, som lett tiH lagstiftning på olika områden inommervärdebeskattningen. I den proposition vi skall behandla finnsändringsförslag som innebär minskade kiimulativa effekter och till följd häraven förenklad kontroll och hantering av skatten. Med kumulativa effekter menasatt skatten stannar som en kostnad i ett företag och således inte kan förasvidare till nästa led. Det blir en s. k. skatt på skattverkan vidprisbildningen av varor och tjänster. Från borgerligt håll kan vi inte helt acceptera deföreslagna lagändringarna då vi, som jag skall kommentera, anser attföreslagna ändringar i några fall skapar en oacceptabel konkurrenssnedvridning.Vi moderater har dessutom förslag om ytterligare ändringar av lagen, ochdessutom föreslår vi en översyn av mervärdebeskattningen. Vi har i en särskildmotion begärt en översyn av skatten, eftersom den sittande utredningen har ettså pass begränsat uppdrag och den dessutom inte är parlamentarisk. Det skallemellertid i detta sammanhang sägas att den sittande utredningen varit mycketnyttig. har med utgångspunkt från av utredningenföreslagna ändringar fattat beslut som inneburit en anpassning av lagstiftningentill en föränderlig marknad. har det inneburit många små ändringar,varför tiden enligt vår uppfattning är mogen för en omfattande utredning avhela mervärdeskattelagen. Jag vill särskilt peka på vikten av en utredning inomtjänstebeskattningen. Utskottet har med den positiva skrivningen i anledning avvår motion icke ställt sig avvisande till en utredning. Vår förhoppning ärdärför att regeringen tar initiativ till en sådan. Jag skall nu kommentera på vilka grunder vi moderater avvisarförslagen under punkterna 1 och 2, avseende ADB-program, m. samt datorbaserade informationstjänster. 118 ense med utskottets majoritet om att det enligt gällande lagstiftning föreliggerkumulativa effekter inom ADB-området. De föreslagna lagändringarna innebär attdessa kumulativa effekter begränsas i stor utsträckning. ochi samband med olika uppvaktningar inför utskottet har det emellertid uppkommitfarhågor för att föreslagna lagändringar kan resultera i en allvarligkonkurrenssnedvridning. Genom att man breddar basen för skatteuttaget inomADB-området blir tjänsterna betydligt dyrare. Det kommer att röra sig om enprisökning på . Genom denna stora prishöjning på en redan hård marknadökar intresset för de företag, statliga och kommunala myndigheter och olikaorganisationer som inte har avlyft-ningsrätt avseende mervärdeskatt att istället utföra tjänsterna i egen regi. Det kan heller inte uteslutas att detkommer att bli en ökad konkurrens från utlandet, eftersom import av tjänsterinte momsbeskattas. En annan allvarlig aspekt, som jag vill peka på att manmåste beakta, är de undantag från skatteplikt på datatjänster som regeringenhar medgivit i vissa fall.