prot · G909117 · 1985-12-31 00:00:00 — I sina motioner U240 och U517 yrkar vpk påkatastrofbistånd till palestinska flyktingar och fill , Här villjag notera att stöder flyktingarbetet i genom UNRWA ochRöda korset. har tidigare fått svenskt katastrofbistånd genom Rödakorset. Utskottsmajoriteten utgår ifrån att regeringen även i fortsättningen ärberedd att lämna katastrofbistånd till palestinska flykfingar och till ,om det skulle bli aktuellt. Därför bör även reservation 44 avslås. Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan pä ifrågavarande punkter, vilket innebär avslag påsamtliga åberopade reservafioner. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 58IVAR VIRGIN (m): Först en kommentar till av vår inställning till katastrofanslaget. Det harskrivit kan vi stödja på de flesta punkter. Han talar ju om långsiktiga,katastrofförebyggande insatser och mera kortsikfiga åtgärder, inriktade på attta hand om en viss katastrof. Vi har ett särskilt anslag som syftar till attklara den långsiktiga delen, nämligen miljö-, markvårds- och energianslaget,där inte mindre än 150 milj. kr. enligt vår uppfattning skall utgå. Regeringentycker däremot att även långsiktiga, katastrofförebyggande åtgärder skall förastill katastrofanslaget. Här har vi alltså olika uppfattningar, och det ärmarkerat i de reservationer som är fogade till betänkandet. Sedan skulle jag något vilja kommentera den debatt somårligen återkommer om biståndsanslagen. Vi är fixerade vid att av BNIskulle vara vårt biståndsmål. Jag tycker egentligen att FN-målet, som talar omutbetalningar, har kommit betydligt närmare sanningen. Det gäller nämligen depengar som praktiskt används i biståndsarbetet, alltså utbetalningarna. Där harFN ett krav på att i-länderna skall komma av BNI. Vi låg under1985 på , Vi ligger alltså ganska nära den gräns som rekommenderas av FN.Däremot har vi mycket sällan varit uppe i en utbetalning som motsvarar avBNI. Om man för debatten i de termerna, att vi skallanslå medel som vi sedan inte kan förbruka och det uppstår reservationer, somnu ligger i storleksordningen 6 miljarder, blir debatten närmast meningslös.Det är helt enkelt inte de pengar som aktivt används i biståndet som man talarom. Man skulle t. o. m, kunna göra ett hypotetiskt tankeexperiment, nämligenatt vi till de anslag vi föreslår om av BNI lägger att vi upparbetar allareservationer . Då skulle man komma av BNI ifaktiska utbetalningar, vilket är en mycket hög siffra. Erfarenheter visar att utbetalningarna faktiskt harsjunkit av den socialdemokratiska regeringstiden och delåg alltså så lågt som . Det finns anledning att konstatera att det förekommermycket hyckleri i debatten om biståndsmålen, när man enbart vill uttryckabiståndets storlek i termen anslag. Jag skulle vilja ta upp en annan sak, nämligen de medeltill de fattiga länderna som just gäller insatser för att förebygga svält ochhjälpa människor i verklig nöd. Jag anser att den profil vi moderater har påvåra anslag i realiteten innebär högre anslag till den här gruppen än vadregeringens förslag gör. Det jag egentligen skulle beröra i det här inlägget gällerde sidor i betänkandet som avser . Vi kan konstatera att detta landunder har varit utsatt för cyniska övergrepp från Sovjetunionenssida. Det afghanska folkets lidande är och har varit ofattbart stort. I ett nyhetstelegram rapporteradesatt tusentals sovjetiska och afghanska soldater, understödda av flyg ochhelikoptrar, gått till anfall mot gerillaställningar i sydöstra . Det är ändå inte dessa ständigt återkommandenyhetstelegram om striderna inom landet som förtjänar den störstauppmärksamheten och det Internationelh utvecklingssamarbete m. m. Prot.1985/86:117 största engagemanget från vår sida. Det är i stället densystematiska, hänsynslösa miljökrigföring somAfghanistan utsätts för som är värd denna Internationelh utvecklingssamarbete m. m. Med all rätt kritiserades handlande underVietnamkriget. Inte minst åtgärden att med flygbesprutning avlöva korridorer iskogsområden, för att lättare kunna försvara stödpunkter i , utsattesför hård kritik. En långsiktig skada på en viktig naturresurs kunde inteaccepteras. Likaledes kritiserades kraftigt bombningar av vidjultiden . Det var en urskillningslös höghöjdsbombning, som stod i stridmed folkrätten, berörde detta i sitt inlägg. På samma sätt måste vi fördöma flygattack motLibyen . Terroristhandlingar från sida måstebekämpas på annat sätt än genom brott mot . I utsätts landsbygden, där gerillan har sittstarkaste stöd, tillbaka för urskillningslös höghöjdsbombning, somutraderar bebyggelse. Som exempel kan nämnas att i provinsen har sådanbombning insatts mot bevattningssystem, som är en förutsättning för jordbruketi området. Befolkningens försök att reparera anläggningarna omintetgjordes avförnyade bombattacker. Ett land som har levt på naturens resurser,men på gränsen till svält, utsätts för en cynisk koncentration av åtgärderavsedda att åstadkomma massvält. Under fiden som världen ägnar sig åt att medstora insatser mildra svältkatastrofen i pågår en krigföring iAfghanistan inriktad på att åstadkomma svält. Flyktingar har gett klaravittnesbörd om bränning av grödor, ofta när de skall skördas, slakt av husdjuroch förstöring av lagrad spannmål och andra födoämnen. dödades 105 människor i bynPadkhwab-e-Shana i . Under en markoperation mot byn togbefolkningen till flykten och gömde sig i en underjordisk tunnel som ingick ibevattningssystemet. De sovjetiska förbanden satte eld på olja med hjälp avkemiska substanser, som i rapporten beskrivs som ett vitt pulver, för attåstadkomma syreförbrukning i tunnelmynningarna. De överlevande kunde senare taut de förbrända kropparna, bl, a. tolv barn. Den franske läkaren beskrev i en artikelinförd i Foreign Affairs, vinterutgåvan .1984, den sovjetiska politiken iAfghanistan med hjälp av lära. har liknat styrkan av enmotståndsrörelse vid "the fish taking to the water", ,menar , har beslutat "to empty the fish bowl and capture itscontents" - att tömma akvariet och tillfångata innehållet. Jämförelsen ärrelevant med avseende på krigföring i , som syftarinte fill att kontrollera landsbygden utan till att förstöra den. Man frestas ta till liknelsen ur : Allparfym i skulle inte kunna ta bort blodet från de sovjetiska händerna iAfghanistan, Det finns starka skäl att fästa världens uppmärksamhet påhur den sovjetiska krigföringen i går fill. Jag hoppas att vårstatsminister utnyttjar tiden i att understryka vårt fördömande av denna 76 krigföring och gör det på ett sättsom inte kan missförstås. I min motion om föreslår jag att bistånd filllandet skall planeras för att kunna sättas in när möjligheterna öppnas.Biståndet bör i första hand ta sikte på att återställa förstörd miljö. En sådanplanering är självfallet nödvändig för att vinna tid. Vår hjälp till belönades illa när landetockuperade Kampuehea, Vi moderater vill därför avveckla denna hjälp. Risken fören liknande utveckling i är enligt min mening utesluten. Utskottetskriver i sin behandling av detta krav följande: "Förslaget om särskilt miljöbistånd till Afghanistanbör enligt utskottets mening beredas på vanligt sätt när realistiskaförutsättningar för detta slag av bistånd föreligger. Utskottet finner inteanledning att nu göra något uttalande därutöver i denna fråga." Om denna skrivning innefattar möjligheten till en sådanplanering av bistånd , är jag nöjd. I annat fall tycker jag det är dagsför omtänkande. Trots allt detta måste vi självfallet ge FN:sfredsansträngningar i vårt fulla stöd. Ingenting lär ske förrän vikan övertyga om att med sina drygt 100 000 man lämna landet.Skulle fred uppnås, bör bli ett mottagarland för svenskt bistånd ibetydande omfattning. Internationelh utvecklingssamarbete m. m. 59BÖRJE (): har envist arbetat för att enkännbar del av de skattemedel som tas in skall gå fill internationellt hjälp-och utvecklingsarbete i de fattiga länderna. För att få ett mått har vi dåsagt oss att av bruttonationalproduktion bör avsättas i varje årsbudget.Sedermera har detta blivit av bruttonafionalinkomsten, I debatten här i daghar belysts att det inför /87 knappast är ens , om man räknarrätt. som folkparfiet kämpat för denna målsättning harvi sökt få så stor del som möjligt av biståndspengarna att bli u-landsbiståndgenom frivilligorganisationerna, inte minst kyrkans och frikyrkornas mission.Av den anledningen är det särskilt tacknämligt för oss i folkparfiet att sådanaorganisationer, kyrkor och frikyrkor i ökande utsträckning ställer sig och sinaorganisatoriska och administrativa resurser till förfogande i biståndsarbetet.Väl skickade människor finns också inom kyrkornas verksamhet, personer som medstort engagemang i personligt ansvarstagande ger sig hän i en växandeverksamhet, som ofta är möjlig tack vare resurser från bl. a, svenskt statligtbistånd. Men ursprungligen var enskilda människors offervilja i pengaroch person den "rika världens" u-landshjälp, I motion U217 har jagtillsammans med , , andre vice talman , , och , , belyst attEvangeliska fosterlandssfiftelsens tre första missionärer landsteg vid stadenMassaua i . Det är bra nära exakt . Vianser att det borde ha uppmärksammats även av , med ett bud fill SIDAatt ge resurser till information om denna vikfiga händelse i u-landsbiståndetshistoria. Vår motion har avstyrkts. Vi får finna oss i det. Vi får,som fidigare, lita till de ideella krafterna. Vi har stor vana viddet, så det kanske Internationelh utvecklingssamarbete m. m. går bra.Kanhända kan vi också återkomma i ett annat sammanhang och få stöd för ökadinformationsverksamhet om biståndsarbetets historia - vi saknar ofta kännedomom detta och behöver ha bättre förståelse både för det som har varit och fördet som är . Avslaget får också bli ett inslag i biståndshistorian -den som skrivs här och och som blir föremål för studium och analys en gång iframtiden. Jag vill säga några ord om en frivillig organisation -. hette denna organisation hjälper. Jag vill i mittanförande något belysa dess insatser. Ursprungligen och fortfarande i sin basär hjälpinsatserna möjliga tack vare insamlade medel inom svenska frikyrkor. Vart fjärde land i världen är indraget i något av de40 krig eller väpnade konflikter som pågår. De flesta krig utkämpas i tredjevärlden - i . De redan fattiga människorna drabbas mycket hårt när byarutplånas, städer bombas, skogar huggs ned och odlingsmarker bränns av ochmineras. Barn, kvinnor och gamla lämnas kvar när deras män dödats ellertvingats fly. är med och förändrar krigsdrabbade människorslevnadsförhållanden genom att ge bidrag till projekt för att återställa förstördajordbruk, verkstäder och butiker. Skolor, barnhem för föräldralösa,hälsovårdskliniker och rehabiliteringscentra ingår också som viktiga delar idetta återskapande av normalt liv. Krigsänkor fär en möjlighet att försörjafamiljen, I senaste informationsblad "Dela med"läser jag om en stark livsvilja trots allt hos dessa hårt drabbade människor.Det visar sig nämligen att de genom kriget hårt drabbade människorna ofta haren - för oss -ofattbar tro . Men deras vilja till nysatsning ochåteruppbyggnad kan ofta inte förverkligas på grund av bristande resurser. Här ställer medel till förfogande för projekt somgenomförs i lokala kyrkors regi eller på andra gruppers initiativ. Tack vareatt har anknytning till frikyrkorna i finns det också mångagånger en personkontakt som möjliggör speciella insatser. Av de 12-13 miljoner flyktingar som finns ivärlden har den övervägande delen tvingats fly under pågående krig ellermindre oroligheter för att rädda sina liv. kanaliserar ett omfattandebistånd fill kyrkliga och andra organisafioner som i flyktingläger geromedelbar hjälp i form av mat, mediciner, kläder och bostäder tillflyktingarna, I samband härmed kan understrykas att långsiktiga insatser görsockså för att skapa möjlighet till självförsörjning för flyktingarna. Detta ärett mycket viktigt och ofta svårbemästrat synsätt och arbetssätt. Det ärfarligt när hjälp ufifrån blir så rutinmässig att den dag då hjälp och stödfaller bort av någon anledning riskerar läget bli än mer katastrofalt än detvar när bistånd sattes in en gång. Utbildning, igångsättning av små verkstäder och enklajordbruk måste vara väsentliga inslag i hjälp till självhjälp. Ett av krigens offer är naturen. Ekologen IngemarHedström, anställd av för undervisning och forskning i ,lämnar i den tidigare nämnda tidningen en rapport omkrigets konsekvenser för naturmiljön. Han talar bl. a, om hur man längsbilvägarna i har kapat träden för att inte fientliga styrkor skallkunna ta skydd i vegetationen. Många bergskullar i har fått sinvegetation avrakad i samma syfte. Av en färsk artikel frän en nordamerikansk vetenskapligtidskrift framgår att , och ett par andra västindiska östaterintar täten bland länder som åstadkommit de största skadorna på sin natur, IHonduras och omvittnas en starkt hotad natur. Trots att det iHonduras finns en viss utvecklad skogstradition, måste nu stolpar förelektrifieringen importeras från , Allstå - ett av krigens offer är naturen själv. Det ärmycket allvarligt med tanke på det faktum att naturen utgör vår enda källa tillorganiskt liv. När man hör sådana här beskrivningar av mänsklig nöd ochnaturförstörelse växer övertygelsen att det är nödvändigt att kämpa för enbättre hjälp och en mer allsidig sådan, Mina egna erfarenheter från bl, a.studieresor i bekräftar detta. Det finns här och var motstånd mot engenerös u-hjälp. Man måste förvånas över en sådan inställning. driver folkpartietkravet på avdragsrätt för gåvor till internafionellt biståndsarbete. Vi harännu inte fått gehör för detta förslag. Viljan hos svenska medborgare att ge avsina resurser är stor. Möjligheterna att ge skulle öka med vårt förslaggenomfört. Det är viktigt att gåvorna till frivilligorganisationerna ökar imotsvarande mån som det statliga biståndet kan ökas och utnyttjas. Frivilligorganisationernasegenart i biståndsinsatser på skilda håll i världen är nämligen mycket viktig. Jag yrkar bifall till de reservationer därfolkpartiets representanter i utrikesutskottet finns med som undertecknare, 45 om enskilda organisationer och medelsramen yrkas att en växandeandel av biståndet bör kanaliseras genom enskilda organisationer. Såvitt jagförstår av den debatt som förts ställer sig biståndsministern, statsrådetLena , positiv till detta, och det borde leda till att vi finge ettmajoritetsbeslut i enlighet med reservation 45, Internationelh utvecklingssamarbete m. m. 60NILS T (): I vårt land finns det ett starkt folkligtstöd för FN:s mål och stadga och för det arbete som bedrivs i de olikaFN-organen. Detta folkliga stöd märker man kanske framför allt när det gällerde betydelsefulla och viktiga insatser som de olika FN-organen gör inom desociala och ekonomiska områdena. Det handlar om insatser för de många mycket fattiga ochsvårt lidande människorna runt om i världen. För dessa människor är FN intenågon stor byråkrati i en skyskrapa i , utan FN finns som någonfingbetydelsefullt i människornas vardag- där FN kan vara en brunnsborrare, ensjuksköterska, en lärare, ett tält, en filt, en säck ris, vaccination ochmedicin mot sjukdomar. Men behoven av hjälpinsatser är som vi vet enorma, ochFN:s resurser är tyvärr begränsade. framhålls det ofta i debatten att mångaav de stora problem som finns i u-världen måste angripas med samordnadeaktioner genom FN. FN är ju vårt främsta uttryck för internationellsolidaritet. Då borde ju också FN få de resurser som behövs för att organisationenskall kunna fullgöra sina uppgifter. Men FN befinner sig nu dess värre, som vialla känner fill, i en djup finansiell kris. Därför är det självfalletangeläget att i alla slags internationella fora fortsätter attargumentera för att Internationellt utvecklingssamarbete m. m. andraländer skall höja sina bidrag till FN. Den här argumenteringen kan vi från vårtland driva kraftfullt mot bakgrund av att är en avFN-systemets största bidragsgivare. Av flera skäl är det angeläget att vårt stöd tillinternationella biståndsprogram är betydande. Och det är onekligen ocksåbetydande. Ett av skälen är att detta ger oss en betydande goodwill, vilketökar våra möjligheter att få internationellt gehör för våra politiska initiativoch ett brett stöd när vi agerar politiskt inom FN-systemet. Den här aspektenav vårt bistånd menar jag inte är oväsentlig. Det multilaterala bistånd som lämnar uppgår tillnästan av vårt totala bistånd. Huvuddelen av detta mulfilaterala biståndgår till internationella utvecklingsfonden, , , UNDPoch , , Även det multilaterala livsmedelsbiståndet intar enviktig plats i vårt multilaterala bistånd. råder i fråga om det multilaterala stödet en bredenighet om att vi skall fortsätta vårt bistånd genom FN-organen. Det har ocksåframgått av den debatt som har förts här . De reservationer-reservation 815-som berör dennaanslagspost kräver höjningar med varierande belopp av anslagen till UNDP,, och . I en reservafion krävs att anslaget till internationellafinansieringsbolaget, , utgår. har i budgetpropositionen betydande påslag gjorts tilldessa organisationer, UNDP mottar traditionellt betydande bidrag från ,Förslaget som behandlas betyder att 515 milj, kr, lämnas till UNDP:s olikaverksamheter. är en av de allra största givarna av bidrag fillUNICEF, Successivt har vi ökat våra ordinarie bidrag och ofta också lämnatextra bidrag. föreslås ett ordinarie bidrag på 220 milj, kr. Ett extrabidrag avsett för de krisdrabbade länderna i uppgår fill 35 milj. kr. Det reguljära bidraget till UNHCR föreslås bli 90 milj,kr. Utöver detta förutsätter utskottet att extra påslag skall kunna utgå omflyktingsituafionen påkallar det. Sådana extra bidrag uppgick till 50milj, kr. Den sjunde påfyllnaden av IDA:s resurser pågår . Att fåtill stånd en överenskommelse mellan givarländerna om en uppräkning av dennasjunde påfyllnad är uppenbart utsiktslöst. Vad i stället skall inriktasig på är att få till stånd väsentliga höjningar av den åttonde påfyllnaden, I vpk:s reservation nr 14 yrkar man avslag på detföreslagna bidraget på 14 milj, kr, till det internationellafinansieringsbolaget, , Det här beloppet är en andra utbetalning - denförsta på samma belopp gjordes med pengar som anvisade förraåret. Utskottet avstyrkte då ett liknande vpk-yrkande med motiveringen att IFCfått en sådan inriktning att ett svenskt deltagande i kapitalhöjningen varmotiverat. Med samma motivering avvisar vi yrkandet . Utskottsmajoriteten menar att dessa bidrag till demultilaterala organisationer som jag nämnt motsvarar vad som är rimligt medhänsyn till övriga anspråk som finns på vår biståndsbudget. Vi känner alla fill att flera av de internationellaorganisationernas finansiella situation präglas av mycket stor osäkerhet. Vihar den kritiska situafionen i , som kan komma att leda fill krav påökade internationella insatser. Vi har problemen med miljö- och markvård ochenergiförsörjning som måste få ökad uppmärksamhet i de internafionellaorganisationerna, för att nämna några exempel på behov som finns. Av bl, a. de här skälen så föreslås i budgetpropositionenatt bör ha en beredskap för att ge extra stöd till organisationer somhar akuta finansieringsproblem och till insatser för att lösa vissa centralautvecklingsproblem. Övriga mulfilaterala bidrag får därför ensärskilt stor ökning på ca 65 milj, kr. Det är en fördubbling av den anslagsposten.Jag anser att detta är viktigt att framhålla när vi diskuterar vårt stöd tillde multilaterala organen. Så några ord om reservation 16 där manmotsätter sig förslaget att SIDA i vissa fall skall ges bemyndigande att hävaimportstödets bindning till upphandling i , Det här med återflöde till avbiståndsutbetalningar är ju en ständigt återkommande fråga. råder detenighet om att det givetvis inte är någon nackdel om vårt biståndsarbete ocksåleder till att varuutbytet och andra ekonomiska band mellan ochmottagarländerna förstärks. Men har framhållitatt ökat återflöde inte får vara något mål i sig. Vårt bistånd bör i huvudsakvara obundet eftersom mottagarländerna då kan göra sina upphandlingar påfördelaktiga villkor. När det gäller det importstöd som vi lämnar är nästanhälften av detta bundet fill upphandling i , Utskottet har denuppfattningen att importstödets andel av vårt bistånd successivt bör minska.Men det måste medges att det har ett berättigande i den kris- ochbristsituafion som råder i många mottagarländer. Så länge importstödet ärnödvändigt är det angeläget att denna biståndsform blir flexibel och inte tillstörre delen binds fill upphandling i . Därför tycker utskottet att detär bra att SIDA i vissa fall ges möjlighet att häva kravet på bindning tillupphandling, nämligen i de fall då en upphandling i uppenbarligenskulle medföra sämre villkor för köparen. Med detta yrkar jag avslag på reservationerna8-16 och bifall till utskottets hemställan. Internationelh utvecklingssamarbete m. m. 61BIRGER HAGÅRD (m): Mottagarländerna har diskuterats ingående häri dag. Rent generellt kan man nog våga påstå att det för många skattebetalareter sig ytteriigt frustrerande att deras skattemedel, surt förvärvade slantar,i vissa fall går till att stödja klart kommunistvänliga eller kommunistinriktadetotalitära diktaturer. Jag skall bara ta upp två sådana fall, som jag också harmotionerat om. Det ena gäller , motionen U213, Det andra gällerNicaragua, motionen U214, I bägge dessa länder rasar inbördeskrig. I Nicaraguaär det Contras och i är det UNITA som med vapen i hand bekämpartotalitära kommunistiska diktaturer. Är det i så att utvecklingen har gått snetttrots goda intentioner från sandinisternas sida? Nej, knappast. Det är därfrågan om en medveten politik som från början har drivits av den sandinistiskaregimen. 6 protokoll 1985/86:117-118 Internationellt utvecklingssamarbete m. m. oliktänkande,över huvud taget ett ifrågasättande av demokratins villkor -allt detta har letttill och inte varit någon förutsättning för att det amerikanska stödet säsmåningom kom att dras in. Men mycket har sagts här omNicaragua. Jag skall inte säga mer än att den självklara slutsatsen borde varaatt svenskt bistånd icke skall utgå för att, som i det här fallet, försvåramöjligheterna för ett land att återgå till en demokrati - inte att svensktbistånd, som i stället sker, gör det möjligt för att föra ett krigmot de oliksinnade. I det fallet skulle man ju också med president kunnahoppas att ett amerikanskt stöd till Contras skulle göra sandinistregi-men merabenägen att förhandla, så att man på det sättet skulle kunna få ett slut påinbördeskriget. När det gäller , herr talman, synes det mig som omokunnigheten i är särskilt stor, är det enda västlandet som gerett direkt bilateralt bistånd, är efter den störstabidragsgivaren, var tidigare ett blomstrande land. Det hade en avAfrikas bästa infrastrukturer: utmärkta asfalterade vägar, bra hamnar och godajärnvägar, Per capita-inkomsten låg på , är den bara hälften.Vi har kunnat bevittna en alldeles otrolig nedgång. Landet är praktiskt tagetkört i botten av kommunistregimen i , , som tidigare exporteradelivsmedel, tvingas att importera av sitt livsmedelsbehov. Dettagäller den del av landet som är kontrollerad av kommunistregimen i , Förhållandetär annorlunda i den av UNITA kontrollerade delen. Diamant- och guldgruveindustrin, som tidigare gav enutomordentlig exportintäkt, går med förlust. Det är väl egentligen barakommunister som kan förlora pengar på guldgruvor. Oljefälten utanför Cabinda ger av Angolasinkomster. Men dessa pengar kommer inte människorna i till del, utan detmesta av dem hamnar i fickor - eller i , Det är nämligen såatt man betalar kontant för de kubanska legoknektarna. De kostar , permånad och soldat. Detta gånger 45 000 ger i runda tal ca . Vi går mot vår i , upphör regnfiden iAngola, Den kommunistiska regimen i förbereder en ny offensiv för att inågon mån kunna förbättra sin situation efter det katastofala nederlag som manled förra aret vid Mavinga, Då gjordes, med början , en storoffensiv mot UNITA, mot den sydöstra delen av landet.