prot · G909153 · 1985-12-31 00:00:00 — Den asylutredning som jag tillsatte har som ettförsta steg föreslagit möjligheter att överklaga i verkställighetsärenden.Hittills har polismyndighets beslut att inte över lämna verkställighetsärendentill statens invandrarverk inte kunnat överklagas, ett förhållande som väcktkritik. Med det förslag som ligger pä bord stärks den enskildesrättssäkerhet. fortsätter nu sitt arbete med att se över övrigadelar av själva asylförfarandet. Sammantaget är det värdefullt att det finnsett så brett parlamentariskt stöd för flyktingpolitiken. Det kan finnasskillnader i nyanser, men i stort demonstrerar detta stöd den bas som ocksåfinns för en framtida konsekvent flyktingpolitik. Att vi efter den här dagens riksdagsbehandling skall kunnagä vidare på invandrarpolitikens område för att till fullo nå målen jämlikhet,valfrihet och samverkan tar jag mig friheten att betrakta som både avgjort ochsjälvklart. 25GULLAN (): Jag vill gärna understryka mycket av vadstatsrådet här har sagt och framför allt betona den stora samstämmighetsom ändå råder här i i de invandrar- och flyktingpolitiska frågorna.Så är fallet även i det här betänkandet. Visserligen föreligger en radreservationer, men jag vill påstå att de flesta ändå berör mera perifera sakeroch kanske kan betraktas som något av en krusning på ytan i de stora frågorna.Det är bra att så är fallet. Inte minst råder det en stor samstämmighet mellanregeringens och moderata samlingspartiets inställning i de flesta frågor somgäller invandrar-och flyktingpolitiken. Vi har i detta betänkande, SfU1985/86:20, endast en reservation, som jag skall be att få återkomma tillsenare. Vi ställer givetvis från moderat håll upp för attinvandrare skall ha samma rättigheter som andra människor i vårt samhälle, ochdet är vår strävan att åstadkomma likvärdiga möjligheter för dem. Likasjälvklart är det att vi vill avvisa varje tendens till invandrarfientlighetoch rasism. Genom det nya system för mottagning av flyktingar ochinvandrare som gäller sedan fjolåret har ansvaret för invandrarna kommit attligga närmare de enskilda människorna, och engagemanget från enskilda personerhar därför också blivit större. Jag tror att det beror mycket på att kommunernahar fått en nyckelroll i de här frågorna. Arbetsmarknadssituationen är naturligtvis värd ökaduppmärksamhet, särskilt med tanke på den svåra arbetslöshet som råder inomvissa län; jag tänker inte minst på mitt eget hemlän, . Jag tror attdet är arbetsmarknadsförhållandena som gjort att vissa kommuner harvarit, sorn vi kanske tycker, litet för kallsinniga. De har inte skrivit avtalmed invandrarverket i den utsträckning som vi hade velat hoppas. Men det är braatt regeringen nu med ökad uppmärksamhet följer just arbetsmarknadssituationen,särskilt för vissa grupper av invandrare, och det tillstyrker vi naturligtvis. Arbetsmarknadssituationen i stort hänger emellertid närasamman med den allmänna arbetsmarknads- och näringspolitiken och även medregionalpolitiken, som diskuterades här under gårdagen. Det är förvisso frågorsom ligger utanför det här utskottets arbetsområde, men det är väldigt viktigtatt det förs en politik som verkligen åstadkommer fler arbetstillfällen, så attvi far bukt med arbetslösheten. Då får vi också ökad möjlighet att beredainvandrarna arbete. När det gäller arbetsmarknadssituationen inom vissabristyrken anser jag -vilket jag också har anfört i andra sammanhang-attregeringens politik är väl jestriktiv och borde liberaliseras. I fråga om den sociala och kulturella situationen förinvandrarna, med särskilt beaktande av invandrarkvinnornas och barnens situation,har propositionen liksom utskottsbetänkandet så väl understrukit de viktigastefaktorerna härvidlag att jag inte här, när vi börjar få ont om tid, har någonanledning att ytterligare upprepa dessa. Jag vill bara understryka vikten avdem. Flera motionärer har tagit upp frågan orn ettinvandrarmuseurn i , alternativt i . Frågan är underutredning inom statens kulturrådliksom inom , varför vi i utskottet för Prot.1985/86:153 närvarande inte ansett oss kunna tillstyrka motionerna. Vi avvaktaralltså utredningen. I fyra motioner begärs ökat anslag tillImrnigrantinstitutet i . har i sitt yttrande ansett attytterligare . borde beviljas för ändamålet, dock urarbetsmarknadsdepartementets anslag D 3, som är avsett förinvandrarorganisationernas centrala verksamhet. Därför har vi från utskottetssida inte ansett oss kunna tillstyrka kravet, även orn det kanske är nog såberättigat. Frågan är föremål för utredning inom arkivutredningen och även påannat håll, bl. a. inom departementet. Vi avvaktar t. ex. denforskningspolitiska proposition som är aviserad . Där kommer bl.a. frågor om invandrarforskning att tas upp. En helt ny fråga som tagits upp i propositionen ärförslaget om lag mot etnisk diskriminering, dvs. motåtgärder mot att en personeller en grupp av personer utsätts för orättvis eller kränkande behandling pågrund av ras, hudfärg, etniskt ursprung eller trosbekännelse. iutskottet har i reservation 6 framfört att det kan förekomma etniskdiskriminering i sådan utsträckning att motåtgärder är motiverade. Vi anseremellertid att vi kan lösa problemen med befintlig lagstiftning. I motion 340av m.fl. hänvisas till en rad åtgärder som redan företagitsför att stärka den enskilde invandrarens ställning i arbetslivet och på annathåll i samhället. Vi har därför avstyrkt förslaget liksom förslaget om lag motetnisk diskriminering och ändringar i sekretesslagen, som följer därav, medanvi tillstyrkt ändringarna i , vilka bl. a. innefattar förlängdstrafftid. Vi har Också yrkat avslag på förslaget om en särskild ombudsman medkansli och tremannanämnd. Lagen innefattar inga som helst sanktionsmöjligheteroch inte heller någon rätt att föra en process inför domstol. Detta har ocksåpåpekats från flera håll, både av remissinstanser och i flera motioner. Vi anser att det finns risk för byråkrati ochdubbelarbete, eftersom ombudsmannens arbetsuppgifter i långa styckensammanfaller med invandrarverkets traditionella verksamhet. I vårtavslagsyrkande anser vi oss ha' stöd från flera tunga remissinstanser, sornvisserligen inte avstyrkt förslagen men varit mycket tveksamma till såväl lagensom ombudsmannainstitu-tionen. Härmed ber jag att få yrka bifall till reservation 6. några ord om det särskilda yttrande sorn vilämnat tillsammans med . Vi har anfört att det vid övergång till ettnytt systern för fördelning av organisationsstödet tillinvandrarorganisationerna kan inträffa att någon organisation eventuellt kandrabbas av en inte avsedd dramatisk bidragsminskning. Likaså kan enorganisation löpa risk att få sitt bidrag starkt beskuret som en följd av enmycket måttlig minskning av medlemsantalet. Vi utgår från att statensinvandrarverk i de här fallen kommer att tillämpa reglerna med gott omdöme ochgott förstånd, samt göra den skälighetsprövning som torde vara nödvändig idessa ärenden. Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan även när det gäller frågor där vi är helt eniga. Prot.1985/86:153 Anf. 26 (): 28 maj1986 Herr talman! Förslaget i den någotförsenade proposition som vi nu , .... behandlar bygger i allt väsentligtpå den invandrarpolitik som fastslogs i De grundläggande målen jämlikhet, valfrihet och samlevnad föreslåsgälla även i fortsättningen. kan i allt väsentligt instämma i deprinciper som även fortsättningsvis föreslås gälla för invandrarpolitiken. Vårallmänna syn i dessa frågor har redovisats under desenaste åren i olika motioner. I propositionen föreslås smärre förändringar av stödettill invandrarorganisationerna. Vad som också sägs är att frågan om stöd tillinvandrarnas trossamfund, som vi har aktualiserat, övervägs av en avregeringen tillsatt arbetsgrupp. Det sägs också att vissa straffskärpningar föreslås förolaga diskriminering. Men den gällande lagstiftningen omfattar intearbetslivet. I propositionen föreslås därför en lag mot etnisk diskriminering.I denna lag sägs att regeringen skall utse en ombudsman som skall verka för attetnisk diskriminering inte förekommer vare sig i arbetslivet eller i detövriga samhällslivet. Det sägs att denna ombudsman skall kunna ge råd tillenskild som är utsatt för etnisk diskriminering. Ombudsmannen skall kunnamedverka till överenskommelser mellan t. ex. en arbetsgivare och eninvandrare. Han skall kunna allmänt verka mot etnisk diskriminering, och dettaskall ske genom information och överläggningar mellan t. ex. arbetsmarknadensparter. Det sägs också att en arbetsgivare skall kunna kallas tillöverläggningar och lämna uppgifter som önskas. Vite skall kunna föreläggas enarbetsgivare som vägrat delta i överläggningar. Ombudsmannen skall utgöra en självständig myndighet ochskall inte vara knuten till invandrarverket. En nämnd mot etnisk diskrimineringskall också kunna ge ombudsmannen råd. () fick 1980 i uppdragatt göra en översyn av frågor rörande invandring och invandrarnas situation iSverige. I kommitténs arbete har ingått att överväga den fortsatta inriktningenav åtgärder för invandrare och minoriteter i anslutning till 1975 årsriktlinjer. Efter vad jag kan förstå bygger propositionens förslagtill riktlinjer för invandrarpolitiken i allt väsentligt på IPQK:s förslag ikommitténs slutbetänkande Invandrar- och minoritetspolitiken. I betänkandethar IPQK också lagt fram förslag om en reformering av stödet till invandrarnasorganisationer. Propositionens förslag till en reformering av detta stödhar emellertid utformats på ett annorlunda sätt än vad IPOK:s förslag var. Somjag i min inledning sade ställer sig i stort sett bakom deninvandrarpolitik som vi tillsammans för här i och som bygger på detbeslut som togs 1975. Jag kommer därför nu att behandla de reservationer somfolkpartiet har ställt sig bakom, antingen ensamt eller tillsammans med andrapartier, i det betänkande (SfU 20) som vi nu behandlar. ex. utländsk utbildning eller examina tycker vi det är viktigt ochangeläget att invandrarnas kunskaper och kompetens som de förvärvat i -'- hemlandet kan tillvaratas iSverige. Vi tycker också det är angeläget att personersom är bosatta i skall kunna ges ökade möjligheter att delta iutbildning utomlands. Vi vet att UHÄ bedriver en försöksverksamhetpå detta område. Denna försöksverksamhet skall utvärderas . Vi begär därför i motion 345 ett tillkännagivande tillregeringen om att det är angeläget att stärka UHÄ:s verksamhet med att just tatill vara invandrarnas kunskap och kompetens. Även har tagit upp dettai en motion och kräver att regeringen skall ta initiativ för att skapa enrättvis meritvärdering för invandrare. Detta ställer vi oss helt bakom. Därförhar vi velat reservera oss i denna fråga och vill att man från regeringens sidaskall ta ett ordentligt tag i detta, som är mycket viktigt, både förinvandrarna och för i övrigt. Det finns flera områden där man kan ge kompletteringsutbildning,t. ex. för tekniskt utbildad personal, som är ett område där det finns starkaskäl att skapa denna möjlighet. har och ävenandra partier tagit upp frågan om de äldre invandrarnas situation här i Sverige.Det är ju fullt klart att den invandring som pågått under de senaste årtiondenahar lett fram till att antalet äldre invandrare ökat. Det beräknas att det kommer att vara ca 125 000 i boende utrikes födda personersom är . Givetvis kommer många av dessa från närstående nordiskaländer som t. ex. . Att det reses krav på att det skall finnas en godomsorg för denna stora grupp som då kommer att finnas är helt naturligt. Det är givetvis väldigt svårt att statistiskt kartläggaantalet äldre invandrare, i och med att flertalet invandrare i den aktuellaåldersgruppen är svenska medborgare och alltså inte blir redovisade sominvandrare. Därför krävs det en särskild bearbetning av befintlig statistik föratt verkligen kolla upp vilket behov som finns och vilka som kan räknas sominvandrare. Speciellt besvärligt är det i många olika invandrargruppervad gäller samhällets äldreomsorg resp. barnens ansvar för sina åldrigaföräldrar. Detta har framkommit i en pilotstudie som invandrarverket har gjortangående äldre invandrare. En sak som är viktig när det gäller de äldre invandrarnaär att behovet är mycket stort beträffande tvåspråkig personal för dem somskall hjälpa de äldre invandrarna till rätta i olika institutioner som de äldreinvandrarna kan komma till. De kunskaper i svenska som förvärvas sent i livetfaller ofta bort, och det enda språk som kan användas är det ursprungliga. Den föreslagna lagen mot etnisk diskriminering innehållerinte något lagfäst förbud mot diskriminering och ger inte heller möjligheterfill några sanktioner mot den som gör sig skyldig till etnisk diskriminering. hade däremot föreslagit ensådan lag. Förslaget är upplagt ungefär som jämställdhetslagen. förslag skall man kunna beivra etnisk diskriminering t. ex. vidanställningar, vid beslut om lön och befordran och vid fördelning avarbetsuppgifter. Etnisk diskriminering skall föras till arbetsdomstolen förprövning, och skadestånd skall kunna utdömas. Som skäl för att inte införa sanktionerade förbudsregleranförs i propositionen att sådana i praktiken innebär ett krav på saklig grundför alla 3 protokoll 1985/86:153 -154 anställningsbeslut,således även dem som fattas av privata arbetsgivare. Detta skulle då medföramycket genomgripande förändringar på arbetsmarknaden. Det finns ingen allmän lagregel som reglerar påvilka grunder beslut om anställningar, löner, befordran och utbildning etc.skall fattas, utan det är arbetsgivaren som med vissa undantag fattar dessabeslut. I propositionen hävdas också att det skulle bli storatillämpningssvårigheter vid genomförande av en sådan lag och att den därförinte skulle vara ett verksamt instrument för att motverka etniskdiskriminering. Flera remissinstanser hävdar att en sådan lag skulle leda tillrättsosäkerhet, då arbetsgivaren kommer att ha svårigheter att avgöra denetniska tillhörigheten i olika fall. Det är enligt vår uppfattning uppenbart att det förekommeretnisk diskriminering i arbetslivet. Vi känner därför stark sympati för en lagsom gör det möjligt att med kraft beivra etnisk diskriminering bl. a. iarbetslivet. Vi anser dock att den kritik som riktas motdiskrimineringsutredningens förslag till lag, bl. a. från mångaremissinstanser, till stora delar är befogad. Vi tillstyrker därför i dettaläge den föreslagna lagen mot etnisk diskriminering, men vi anser att enutredning eller en beredning bör tillsättas som bör få i uppgift att dels följatillämpningen av den föreslagna lagen, dels ge förslag till hur en lagstiftningsom innehåller sanktionerade förbudsregler mot etnisk diskriminering skullekunna utformas. Vi är också tveksamma till om den föreslagna ombudsmannenges tillräckligt stora resurser, varför även behovet av ytterligare personalbör övervägas av en sådan utredning. Vi har i en annan reservation tagit upp stödet tillinvandrarorganisationerna. Förslaget i propositionen innebär en mycket blygsamökning av stödet till invandrarorganisationerna. Verksamhetsbidragen tillinvandrarnas riksorganisationer har i stort varit oförändrade under en följdav år. Vi anser att det är motiverat med en större höjning än den regeringenföreslagit. Vi anser därför att 11 milj. kr. bör avsättas som stöd tillinvandrarorganisationernas centrala verksamhet. I propositionen har det föreslagits ett stöd på 9 650 000kr. till dessa invandrarorganisationer. Det särskilda stödet till tidningar påandra språk än svenska avskaffas . Det står också i betänkandet att det nya statsbidragetskall utformas så att organisationerna själva kan välja sinverksamhetsinriktning och inte genom bidragskonstruktioner blir bundna tillsärskilda verksamheter eller till vissa arbetsformer, vilket kan vara bra förden speciella organisationen i fråga. I en motion har begärts ett tillkännagivande avnödvändigheten av ekonomiskt stöd till Röda korsets och länslandstings verksamhet med behandling av tortyroffer. Vi tycker frånfolkpartiets sida att detta är en mycket angelägen och nödvändig uppgift föratt hjälpa de mänga invandrare och flyktingar som kommer till med menfrån tortyr. Av socialutskottets betänkande i denna fråga framgår attifrågavarande verksamhet påbörjades och att den drivs i formav öppenvård som en försöksverksamhet som skall utvärderas efter två år.Finansiellt har verksamheten stötts, förutom av Röda korset och länslandsting, av och kommuner samt iStockholms län. Vidare har ett bidrag om 0,5 milj. kr. utgått från allmännaarvsfonden. I betänkandet framhåller utskottet den särskilda vikten av attflyktingar som kommer till med svåra psykiska och fysiska men eftertortyr kan erbjudas adekvat vård och hjälp för att övervinna sina traumatiskaupplevelser. Detta måste dock enligt socialutskottet i praktiken främst vara enuppgift för sjukvårdshuvudmännen i de landstings-, kommuner där flyktingarna,som ett resultat av den nya flyktingmottagningen, kommer att vistas.Socialförsäkringsutskottet har alltså i sitt betänkande sagt sig dela dennauppfattning. Vi säger från sida att också vi delar dennauppfattning i det här läget, men vi vill därmed också tala om att vi tycker attdetta är en angelägen uppgift. Vi hoppas att alla landsting ochsjukvårdshuvudmän som har sådana här offer, och de finns väl i stort sett överhela värt land, kommer att göra allt för att se till att de får den hjälp debehöver. Sedan får vi från sida komma tillbaka i denna fråga. I en annan motion, 345, av begär vi etttillkännagivande om att statsbidragen till hemspråksundervisningen i förskolanoch bör slås samman och att en översyn bör göras i detta syfte. har fått regeringens uppdrag attgöra en översyn av reglerna om statsbidrag till kommuner för kostnader förhemspråksundervisning och studiehandledning på hemspråk samt undervisning isvenska som andra språk i . I uppdraget ingår, vilket står i betänkandet,bl. a. att överväga vilka möjligheter som finns att samutnyttja statsbidragenvad avser hemspråksundervisningen i och hemspråksträningen iförskolan. Detta skall ske i syfte att åstadkomma en helhetssyn på insatserna iförskola och skola samt göra det möjligt att prioritera insatserna för barn ide lägre åldrarna. Uppdraget skall redovisas . I sambandmed detta har vi i ett särskilt yttrande velat poängtera att vi anser dettavara en för framtiden angelägen och viktig sak. Det finns givetvis mycket i en proposition och i ettbetänkande av det slag som vi nu har framför oss. Man skulle vilja lägga nedmycket mer kraft och känsla bakom de uttalanden som görs, men för att göra mittanförande så kort som möjligt har jag nöjt mig med att hålla mig till vårareservationer och särskilda yttranden. Med detta vill jag yrka bifall till de reservationer somvi har fogat vid detta betänkande. Dessa reservationer är, herr talman,reservationerna 2, 5, 7 och 9. 27RUNE (): Sedan slut har vårt landvarit ett invandrarland.. Tiotusentals människor på flykt undan krig ochförföljelse har sökt sig till oss och fått en här. Andra har sökt sinförsörjning i vårt land och blivit arbetskraftsinvandrare och deltagit iuppbyggnaden av vår välfärd. Under de som förflutit sedan krigsslutet harinvandringen till vårt land förändrats , både i omfattning ochkaraktär. Vid krigsslutet utgjorde flyktingarna från våra nordiska grannländeroch de baltiska staterna den stora invandrargruppen. Genom beslutet om en fri 1985/86:15328 maj 1986 nordiskarbetsmarknad och till följd av en snabbt växande svensk industri togarbetskraftsinvandringen från framför allt och fart under1950-talet. Den kulminerade , då vi också kundeinregistrera de hitintills högsta invandringssiffrorna. har framförallt kännetecknats av att många nya flyktinggrupper kommit från länder utanförEuropa med ett annat kulturmönster än vi varit vana vid. har ocksåinvandringen av anhöriga till tidigare invandrare ökat. har i principarbetskraftsinvandringen upphört. I gengäld kan vi under de senaste två årennotera en kraftig ökning av antalet asylsökande vid våra gränser. Det dröjde ända till 1968 innan formulerade ensvensk invandringspolitik. Den utvecklades sedan i och med beslut. I proposition nr 98 till årets riksdag utvecklarregeringen sin syn på invandrarpolitiken. Som underlag för regeringens förslagfinns två utredningar, dels invandrarpolitiska utredningen, delsdiskrimineringsutredningen. Båda utredningarna tillsattes av de föregåenderegeringarna. Propositionen är omfångsrik och i stora delar en redovisning avvad som pågår inom olika samhällsområden. De båda huvudförslagen, utövermålformuleringarna, får väl anses vara inrättandet av endiskrimineringsombudsman och ett nytt organisationsstöd till invandrarnasriksorganisationer. Invandrarnas organisationer har haft stora förväntningarpå den här propositionen. Besvikelsen är stor över det tunna innehållet.Propositionen innebär inte det lyft för de invandrarpolitiska åtgärderna sommånga av dem har önskat. Regeringen föreslår liksom invandrarpolitiska utredningenatt de grundläggande målformuleringarna för invandrarpolitiken omjämlikhet, valfrihet och samverkan med vissa preciseringar skall ligga fast.Det finns också i utskottet en bred politisk enighet om dessa grundläggandemål. Jag tror att det finns anledning att poängtera denna enighet med tanke påatt det i vissa andra länder i uppstått politisk strid ominvandringen och invandrarnas ställning i samhället. Jag vet att det finnsinvandrare i vårt land som känt stor oro för att en liknande debatt skulle blossaupp i vårt land och att den skulle försvaga invandrarnas ställning i vårtsamhälle. För del vill jag göra två principiellamarkeringar när det gäller genomförandet av invandrarpolitiken. Invandrarna fårinte bara ses som en grupp i samhället. De är liksom vi svenskar individer medskilda förutsättningar och behov. Det måste vara individperspektivet som gällervid genomförandet av de invandrarpolitiska målen. Det blir också lätt så, att nyanlända invandrares problemuppmärksammas mera eftersom de är av mera akut karaktär. Det får inte innebäraatt vi vid genomförandet av de invandrarpolitiska åtgärderna glömmer bort degamla invandrarnas behov. Som jag tidigare konstaterat är förslagettill nytt organisationsstöd ett av huvudförslagen i propositionen. Regeringensförslag påminner om sagan om kejsarens nya kläder. Det som i departementetspressmeddelande om propositionen beskrivs som ett nytt och förbättratorganisationsstöd är ju ingenting annat än ett illusionsnummer. Regeringen tarmed den ena handen och ger med den andra. Man slår samman tidningsstödet. projektpengarnaoch stödet till de samverkande organisationerna. Men det Prot. 1985/86:153 gerju sammantaget inte mer pengar till invandrarnas riksorganisationer. 28 maj1986 Vad vi möjligen kan säga är att man omfördelar pengar mellan organisationerna.Man har också valt en fördelningstrappa som leder till stora tröskeleffekter.Det kommer exempelvis att skilja . i stöd mellan en organisation somhar 4 300 medlemmar och en annan som har 4 600 medlemmar. Vad motiverar dennaskillnad? Har den senare organisationen så mycket större kostnader än denandra? Invandrarnas riksorganisationer har under en längre tidhaft en pressad ekonomisk situation. Samhällets stöd har inte räknats upp itakt med kostnadsutvecklingen. Uppräkningarna har varit ,medan kostnaderna ökat med minst det dubbla. Effekterna har inte låtit vänta påsig. Riksförbunden har fått säga upp personal och lokaler. Pågående projekt ochannan angelägen verksamhet har fått avvecklas. En del av organisationernabrottas dessutom med stora skulder. har samhällets och medlemmarnaskrav på riksförbunden ökat. När man från riksförbunden protesterat har det hänvisatstill att ett nytt och förbättrat organisationsstöd skulle finnas med ipropositionen om invandrarpolitiken. När nu regeringens förslag sent omsiderkom, så blev det en rejäl kalldusch för riksförbunden. Jag förstår om man ärbesviken. Man har väntat på förslaget. IPOK;s arbete forcerades jufram , så att det skulle vara möjligt att lägga fram ett förslagredan i budgetpropositionen . Den fill aviserade propositionenkom inte heller till .