prot · G909146 · 1985-12-31 00:00:00 — 116 HANS NYHAGE (m): Det är verkligen inte högsta domstolensangelägenheter vi lägger oss i. Vi prövar regeringens handläggning av ettärende, och det är vär skyldighet att göra det som ledamöter avkonstitutionsutskottet. När vi då kan konstatera att regeringen inte harhandlagt ärendet på korrekta grunder - förarbetena till regeringens bedömningvar minst sagt bristfälliga - är det också vår skyldighet att påpeka det, ochdet gör vi. Jag fick alltså, typiskt nog, icke något svar på min frågaom man från socialdemokratiskt håll anser att är riktig behandladi detta ärende. Sedan de under avsnittet Jordförvärvslagstiftningens tillämpningi vissa fall anmälda talarna nu haft ordet övergår kammaren till att debatteraavsnittet Regeringsbeslut om viss utredning av adoptionsfråga. 118 (): Att inte kunna få barn är för mänga par svårtatt acceptera. Därför är möjligheten att adoptera ett barn så viktig för detbarnlösa paret men även för det föräldralösa barnet. Det finns få svenska barn för adoption. Därför harinternationell adoption fått stor betydelse i fall av barnlöshet. harkostnaderna för att adoptera ett utländskt barn stigit kraftigt. Därför är detinget alternativ för ekonomiskt svaga grupper och knappast heller förmedelklassfamiljer. Kostnaden för att adoptera ett utländskt barn kan uppgåtill . Vi i har uppmärksammatdenna situation och föreslagit ett ökat stöd, som vi menar måste gå direkt tillfamiljen som adopterar. Socialdemokraterna har däremot varit påfallandeointresserade av frågan. Flera motioner om internationell adoption avstyrktesav socialutskottet under förra med motiveringen att "frågan omen utredning rörande adoptionskostnaderna redan aktualiserats avregeringen". senare hade ingenting hänt. Folkpartietsrepresentant, , ställde då en fråga till statsrådet om när regeringen tänkte tillsätta utredningen. Statsrådet svaradeatt regeringen hade för avsikt att tillsätta en utredningsman . Detdröjde ytterligare innan det skedde. När regeringen äntligen fattade beslut om direktiv förkommitténs arbete skilde sig dessa från det uttalande som gjort.Direktiven talade om att "undersöka förutsättningarna för att minska denenskildes kostnader i samband med adoption av utländska barn". Riksdagendäremot hade enhälligt uttalat att en utredning borde "arbeta fram förslagtill ekonomiskt stöd till enskilda för utgifter i samband med en internationelladoption". Det kan synas som petitesser att hårdra de här olikauttalandena, men utskottet kan anse sig vilsefört då man avstyrkte motionerna ifråga mot löfte om en utredning i enlighet med motionärernas önskemål.Regeringen har på detta sätt vidgat frågan och fördröjt en lösning avproblemet. Vi i anser att regeringens utredningsdirektivborde ha överensstämt med de önskemål som uttalats i socialutskottet. Därföryrkar jag bifall till reservation 13 i granskningsbetänkandet, 119 INGA (vpk): Att adoptera ett barn från kan kosta50 ,, ett barn från . Den vanligaste adoptionskostnadenligger på . Avgörande för kostnadens storlek är framförallt resekostnaderna och uppehället i utlandet. Dollarkursens fördubbling undersenare år har spelat en stor roll för ökningen av adoptionskostnaderna. hardollarkur.sen förbättrats en aning, men inte alls i den utsträckning att detmotiverar att man inte undersöker frågan om bidrag till adoptioner. Möjligheternaatt påverka kostnaderna i nämnvärd utsträckning är mycket Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringsbeslut om viss utredning av adoptionsfråga Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringsbeslut om viss utredning av adoptionsfråga små,eftersom det rör sig om kostnader för resor och uppehälle. haradoptionskostnaderna ökat , Detta skall jämföras med konsumentprisindexsom ökade , Med de nuvarande höga adoptionskostnadernaär det inte möjligt för andra än välsituerade familjer att adoptera barn frånutlandet. har företrädare för många partiermotionerat i den här frågan i . Det motionerades också under denallmänna motionstiden , Motionärerna har krävt olika saker, men alla hargått ut på att kostnaderna för dem som vill adoptera skall minskas.Motionärerna har inte uttalat sig för om de vill ge lån eller bidrag ellernågon form av kombination av lån och bidrag, men de har krävt en utredning isyfte att föreslå ekonomiskt stöd. När de motioner som väcktes behandlades i socialutskottet hänvisades det till att regeringenhade aktualiserat frågan om en utredning. Både motionärerna ochsocialdemokraterna menade därför att motionerna kunde avstyrkas, eftersom dedärmed var tillgodosedda. Det tyckte faktiskt jag också. Mitt krav på utredningvar tillgodosett. I samband därmed uttalade utskottet att utredningens uppgift börvara att utarbeta förslag till ekonomiskt stöd till enskilda för utgifter isamband med internationella adoptioner. Sedan kom direktiven till utredningen.I dem kunde man inte läsa utskottets uttalande att utredningens uppgifter börvara att utarbeta förslag till ekonomiskt stöd till enskilda. I direktiven ståri stället att utredningen skall undersöka förutsättningarna för att minska denenskildes kostnader i samband med internationella adoptioner - det är en storskillnad mellan att utreda formerna för bidrag och att utreda förutsättningarnaför att minska enskildas kostnader. Regeringen har avvikit från riksdagsbeslutet.Utskottsmajoriteten hänger i betänkandet upp sin argumentation på formsaken,nämligen att utskottet inte begärde en utredning, därför att regeringen dåredan hade aviserat en sådan. Detta är att argumentera strunt. Det viktigamåste vara vad utredningen skall komma fram till. Jag yrkar bifall till reservation nr 13, 120ULLA (): 1 årets granskningsbetänkande finns somvanligt en redogörelse för behandlingen av skrivelser tillregeringen. Årets granskning, som avser tiden den till den 30september 1985, omfattar 545 skrivelser. Av dessa har tre granskats särskilt avutskottet, och minoritetsmarkeringar har gjorts i två av dessa fall. Det somvinu behandlar rör, som framgått, ekonomiskt stöd vid internationellaadoptioner. Det är dyrt att adoptera barn från andra länder. Det finnshelt klart en risk att endast familjer i goda ekonomiska omständigheter har'möjlighet att genomföra en sådan adoption. Det existerar verkligen problem förfamiljer som redan har adopterat att skaffa ett syskon till barnet. Kostnadernahar också ökat väsentligt . Därom är vi inte oense. När diskuterade detta problembehandlades bl. a. fyra motioner, varav tre gick ut på att kostnaden i sambandmed utländska adoptioner skulle ses över. 1 en motion krävdes att ettekonomiskt stöd skulle Detta är en formell granskning, och någon formellbegäran av den utredning som senare tillsattes har alltså inte gjorts avriksdagen. Dock uttalades att en utredning borde arbeta fram ett förslag tillekonomiskt stöd. Direktiven till den särskilde utredare som tillsattes ihöstas fick en vidare omfattning, genom att förutsättningarna för att minskaden enskildes kostnader skall undersökas. Det utesluter naturligtvis inte ettekonomiskt stöd men kan också innebära att kostnaderna minskas. Det är möjligtatt adoptionsorganisationernas kostnader för administration och förmedling gäratt påverka, liksom rese- och uppehällskostnader, advokatarvoden i barnetshemland m,m. Kostnaden varierar mycket mellan olika länder, ja, även inom sammaland, vilket kan tyda på att andra vägar än ett direkt ekonomiskt stöd kan varaframkomliga för att komma ät de höga adoptionskostnaderna. Motionskravet på ett ekonomiskt stöd tilladoptioner av utländska barn avslogs av en enig riksdag . Jagföreslår att reservation 13, som avgetts under detta avsnitt, röner samma ödeoch yrkar därmed bifall till utskottets förslag i motsvarande del, 121 INGA (vpk) replik: Regeringen har dragit på den här frågan imänga år - det framgår av vad som har sagts tidigare i debatten. När manäntligen kom till skott, efter en halvårslång förhalning i sista omgången, närman satte till enmansutredaren, stod det i det pressmeddelande som gick ut skulle analysera de faktiska kostnaderna. Då sades det inte ett ord omekonomiskt bistånd. När jag införskaffade direktiven fick jag se att det varförutsättningarna som skulle utredas, inte frågan om ekonomiskt bistånd, somriksdagen hade beslutat om. Så ställde jag en fråga till , som då hadehand om saken, om det var tänkt eller inte tänkt att införa ett ekonomiskt stödtill blivande adoptivföräldrar. Svaret frän var att regeringenskulle komma att ta ställning till frågan när den särskilde utredarens förslagförelåg och i sedvanlig ordning behandlats. Han ville inte heller då tala omifall man hade för avsikt att införa ekonomiskt stöd eller utreda den frågan. Det som skiljer är alltså ordet"förutsättningslös" och det som socialutskottet har uttalat ochriksdagen beslutat, nämligen att utredningen skall ha till uppgift att utredafrågan om ekonomiskt stöd. Det är denna glidning som har gjort att mångaadoptivföräldrar och även många organisationer har hört av sig, förmodligentill många av oss här i kammaren, och varit oroliga för vad det här kommer attinnebära. Jag tycker att regeringen har åsidosatt besluti den här frågan. Ingenting annat har framkommit i debatten . Det går inteatt hänvisa till resekostnader och uppehållskostnader. Vad vi beställde var ettrakt ekonomiskt stöd i någon form. Det var detta utredningen skulle handla om. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringsbeslut om viss utredning av adoptionsfråga 122ULLA () replik: Qm pengarna inte räcker till finns det tvåvägar att gå. Man kan antingen öka inkomsterna eller minska utgifterna. Det kanknappast vara intressant för presumtiva adoptivföräldrar till utländska barn omderas Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringsbeslut om viss utredning av adoptionsfråga kostnaderminskas på ett visst sätt - huvudsaken är att de minskas. Som jag sagt tidigare finns det inte något formellt kravfrån på att den tillsatta utredningen skall vara inriktad enbart påett direkt ekonomiskt stöd till adopterande föräldrar. Enligt min mening hardirektiven en vidare innebörd, genom att de också anger andra möjligheter. För övrigt håller statskontoret på med en utredning föratt se över kostnaderna, på regeringens initiativ. Den lär vara klar inom dennärmaste tiden. Jag tror att personer som funderar på att adoptera barnfrån utlandet kan vara rätt nöjda med att utredningen är tillsatt, att denskall arbeta skyndsamt och bli färdig och att vi sedan kan hoppas påen bra lösning, till fromma för de internationella adoptionerna. 123INGA (vpk) replik; Jag vill då fråga om hon sernågon skillnad mellan det som utskottet har uttalat, nämligen att utredningensuppgift bör vara att utarbeta ett förslag till ekonomiskt stöd till enskildaför adoptionsutgifter, och det som direktiven handlar om, nämligen attundersöka/ön/wä/r-ningarna för att minska den enskildes kostnader. Ser hon inte den skillnaden är det ganska meningslöst attfortsätta debatten, 124 () replik: Jo, jag ser en skillnad. Jag anser attregeringens utredningsdirektiv är vidare. Talmannen anmälde att Inga Lantzanhållit att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare replik. 125 Tredje vice talman (): Jag begärde ordet närmast av den anledningenatt i ett tidigare meningsutbyte efterlyste ståndpunkti den här frågan. Den framgår klart av handlingarna-vi är inte med på den härreservationen - och jag vill för min del säga att det finns två skäl till det. Det ena skälet är att vi, efter att ha konfererat med våraledamöter i socialutskottet, kom till uppfattningen att direktiven innehöllungefär det som socialutskottet menade att de skulle innehålla. Det är det ena,i sak. Det andra är det formella, att faktiskt inte kanbeställa vare sig utredningar eller utredningsdirektiv av regeringen. Riksdagenkan naturligtvis framställa önskemål, och regeringen brukar som regeltillgodose dem, men utredningsväsendet ligger faktiskt under regeringen, somalltså bestämmer vilka utredningar som skall tillsättas och vilka direktivdessa utredningar skall ha. Ur formell synpunkt är det dä svårt att hitta någonanledning till anmärkning mot regeringen, även om den skulle ha avvikit från deformuleringar som fanns i socialutskottets betänkande. Vi hade en ganska livlig debatt - dåvar det en annan politisk färg på regeringen -om hur regeringen hadetillgodosett utrednings- Majoritetens slutsats den gången - fast det då var med omvändaförtecken - är precis densamma som i det här ärendet. 126 INGA (vpk): Min oro i denna fråga är betingad av att detekonomiska stödet kanske kommer att gä de blivande adoptivföräldrarna förbi.Jag har ingenting emot vidare direktiv, men i denna fråga är det faktiskt intefråga om vidare direktiv utan om snävare direktiv - som jag bedömer det ettsteg fillbaka. Jag är medveten om de förhållanden som härtar upp, men det faktum att man nu har agerat snävare än vad som motsvararriksdagens beslut kvarstår. Frågan är om de här föräldrarna kommer att få ettekonomiskt stöd, och det kunde inte ens socialministern svara på underfrågedebatten. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Sedan de under avsnittetRegeringsbeslut om viss utredning av adoptionsfråga anmälda talarna nu haftordet övergår kammaren till att debattera avsnittet Regleringen av visst stödtill underskott i spannmålshandeln. 128HANS NYHAGE (m): beslutade att staten ochjordbruksnäringen har ett delat ansvar för prissättningen och överskottet påspannmål och andra arealbaserade produkter. Bl, a, uttalades att därest det kanvisas att underskott i regleringsekonomin uppstår på grund av för lågavärldsmarknadspriser, bör förhandlingar kunna få upptas om hur underskottetkan regleras. När jordbrukspolitiska beslut upphörde att gälladen uppgick underskottet i spannmålsregleringen till 555 milj, kr,,delvis på grund av låga världsmarknadspriser. Trots uttalande om ettdelat ansvar har regeringen uraktlåtit att ta upp förhandlingar med företrädareför jordbruksnäringen och således ensidigt beslutat att underskottetuteslutande skall täckas av jordbruksnäringen. Regeringen har således underlåtit att följa riksdagensbeslut, och det finns därför anledning att rikta kritik mot regeringen fördetta. Med detanförda yrkar jag bifall till reservation 14, Regleringenav visst stöd till underskott i spannmålshandeln 129BÖRJE (): Jordbruksnäringen i är, liksom iandra jämförbara länder, starkt reglerad av politiska beslut. Övergripandejordbrukspolitiska beslut, som mer eller mindre starkt påverkar nuläget, togsav 1967, 1977 och 1985, jordbrukspolitiska beslut innebar bl, a, ettbibehållande av i stort sett den dåvarande åkerarealen, 3 miljoner hektar.Överskott som uppkom till följd av den målsättningen skulle i första handutgöras av spannmål. För eventuell kostnad skulle näringen och staten ha ettdelat ansvar. Gentemot bonden-producenten fastställs inlösenpriser för helaspannmålsskörden. Infriandet av dessa fastställda inlösenpriser garanterasytterst av staten enligt 7 protokoll 1985/86:146-147 Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Regleringen av visst stöd till underskott ispannmålshandeln 1977 årsjordbrukspolitiska beslut. Det är viktigt att slå fast detta förhållande idenna debatt. Tillämpningen av systemet med fasta inlösenpriser ochökande svårigheter att få ut bra exportpriser har orsakat brist ispannmålshandelns regleringskassa på 555 milj. kr. Fr,o,m, den1 gäller ett nytt jordbrukspolitiskt beslut, där ansvarsfördelningenmellan näringen och staten beträffande kostnader för spannmålsöverskottet ärpreciserat till procentsatser, för statens del exemplifierade med ett antalmiljoner kronor -ca 600 milj, kr, . Denna korta sammanfattande bakgrundsteckning är viktig föratt riksdagsmajoriteten skall inse att reservationen 14 i åretsdechargebetänkande på denna punkt är befogad. Låt mig citera följande skrivning i jordbruksutskottetsbetänkande / 78:10: "För den händelse det kan visas att underskott i regleringsekonomin uppkommit på grund av låga världsmarknadspriser bör överläggningar kunna få upptas om hur underskottet skall regleras. Detta innebär, som också framhålles i propositionen, att statens särskilda ansvar för spannmålsöverskotten främst bör ta sikte på att neutralisera effekten av låga världsmarknadspriser," Jag vill stryka under och ber kammarens ledamöter lägga märke till formuleringen "att statens särskilda ansvar för spannmåls överskotten främst bör ta sikte på ", Den socialdemokratiska regeringen har, liksomsocialdemokrater och kommunisten i , stirrat sig blindapå uttrycket "låga världsmarknadspriser" som enda kriterium för attgä jordbruksnäringen till mötes i önskemål om överläggningar i frågan omfinansieringen av underskottet i spannmålskassan. För alla andra, som inte lånat regeringens skygglappar,står det helt klart att uttrycket "främst bör ta sikte på" innebäratt det måste finnas utrymme för att se sig om efter andra goda skäl för attåtminstone sträcka sig så långt som att erbjuda förhandlingar. Regeringen haralltså vägrat ta upp förhandlingar med LRF, och det är det som vi kritiserar ivår reservation. Får jag fråga socialdemokraternas talesman om uttrycket"främst" helt sonika utesluter möjligheten att visa generositet ocherbjuda förhandlingar. Plocka bort skygglapparna och gåupp i talarstolen och säg som det är: Regeringen och jordbruksdepartementetville inte se dessa möjligheter. För kommunisternas del bör det efter dagensdebatt i frågan stå helt klart att deras tidigare ställningstagande ijordbruksutskottet måste få som konsekvens att de röstar för reservationeneller att de avstår från att delta i omröstningen. Jag vill härefter gå tillbaka och något kommentera deskilda turerna i ärendet. Det är angeläget att belysa vilka andra faktorer än"främst låga världsmarknadspriser på spannmål" som utgör skäl förregeringen att ställa upp i önskade förhandlingar, 1, Staten harenligt jordbrukspolitiska beslut definitivt iklätt sig ettövergripande ansvar för spannmålsöverskottens finansiering, 2, Jordbruksnämndensyttrande över den s, k, spannmålsgruppens beräkningar ärintressant, I slutraderna sägs: "Svårighe- terföreligger att kvantifiera osäkerheten"- alltså osäkerheten i beräkningarna- "men enligt jordbruksnämndens uppfattning är osäkerheten av sådanstorlek att exportpriserna kan ha haft såväl positiv som negativ effekt påspannmålsregleringens ekonomi," Den bedömningen från jordbruksnämnden, som har den mestingående kunskapen om och erfarenheten av jordbrukets regleringsekonomi, bordeha varit anledning för regeringen att ställa upp i förhandlingar, 3, Spannmälsgruppen redovisar fyra alternativ förberäkning av normalt pris för spannmålsexport, Statisfiken utgår från medeltal av exportpriser under olika tidsperioder - det gäller för alternativ A, B och C, medan alternativ D arbetar med en prisnivå utifrån medeltal av exportkostnader . redovisar också för sin egen del en beräkningsmetod. De statliga representanterna i spannmålsgruppen ställersig bakom alternativen A och B, medan LRF:s representanter ställer sig bakomalternativen C och D, Jag menar att just det förhållandet att man har deladeuppfattningar när det gäller beräkningsalternativen är ytterligare en anledningför regeringen att vara öppen för förhandlingar, 4, har vi ett nyttjordbrukspolitiskt beslut. Ouppkla rade mellanhavanden mellan staten och jordbruksnäringen, orsakade under det gamla beslutets giltighet, bör förhandlas bort . Det är helt fel att låta en gammal surdeg och 1980-talets början få genomsyra den komplicerade mängd av problem på jordbruksområdet som måste lösas framöver. Med regeringsdekretet till jordbruksnäringen beträffandeunderskott i spannmålsregleringskassan, "Det här skall ni lösa fram till 1juli 1991", har regeringen tänkt fel och handlat fel. Min uppmaning är:Förhandla i stället ! Jag yrkarbifall till reservation 14, Jag vill ytterligare understryka att om vpk vill fullföljavad partiet tidigare varit med om att besluta i jordbrukspolitiska sammanhangbör man ställa sig bakom kritiken mot regeringen för att den vägrat förhandlaom finansieringen eller i varje fall avstå i den votering beträffandereservation 14 som kommer att ske. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Regleringen av visst stöd till underskott ispannmålshandeln 130BENGT KINDBOM (c); I detta avsnitt har konstitutionsutskottetgranskat ett ärende som har sitt ursprung , jordbrukspolitiska beslut innebar attstatsmakterna slog fast att all skulle brukas. Den produktion somöversteg behovet inom landet och behovet med hänsyn till det ansvar vi har förvärldens livsmedelsförsörjning skulle ske i form av spannmål och andraarealbaserade produkter. Proposition och riksdagsbeslut byggde på att statenoch jordbruksnäringen har ett delat ansvar för prissättningen och överskotten.Det jordbrukspolitiska beslutet följdes senare upp med en skötsellag somunderstryker detta. Efter hand har uppkommit en skuld i spannmålskassan somgodkänts av staten. Den har uppkommit och 1984,Förhållandet till världsmarknadspriset, som regeringen nu hänger upp sinargumentation på. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Regleringen av visst stöd tdl underskott ispannmålshandeln kanillustreras med att jordbruket skall betala en skuld, som uppkom närvärldsmarknadspriserna var låga, nu när dessa är ännu lägre. Regeringenhar inte heller beaktat devalveringsavdraget. Det delade ansvaret borde ha lett till förhandlingar omhur skulden skall betalas. Så har inte skett med motiveringen att skulden inteuppkommit på grund av låga världsmarknadspriser. Jag instämmer i de citat somBörje refererade till ur det jordbrukspolitiska beslutet , Qmskulden uppkommit på grund av låga världsmarknadspriser eller inte beror påvilken betydelse man tillmäter jordbrukspolitiska beslut.Inkonsekvensen i den socialdemokratiska ståndpunkten framgår av 1985 årsjordbrukspolitiska beslut. Där fäster socialdemokraterna så stort avseende vidförarbetena till beslutet att kostnadstäckningen om av överskottetomvandlas till det belopp som angavs som räkneexempel i utredningen ochpropositionen. Staten och LRF har varit överens om modellen, däremot inteom valet av basperiod för prisjämförelsen. Skillnaderna är då betydande ialternativ som diskuterats, exempelvis från plus 38 resp, plus 94 milj, kr,till minus 1 161 resp, minus 1 188 milj, kr. Socialdemokraterna hänvisar nu till det arbete sombedrivits i jordbruksnämnden och den s, k, spannmålsgruppen. De analyser ochresultat som framlagts är inte entydiga. Professorn i offentlig rätt, , säger i sinanalys: "De rnotiveringar, som de statliga representanterna sålundaanfört, visar att det inte från deras sida är fråga om en tolkning avförarbetena till riksdagsbeslutet. De statliga representanterna vägrar rent utatt tillämpa riksdagsbeslutet enligt dess syfte och innehåll, I stället sätterde ett eget syfte i förgrunden. Dock är det ju så att vad som var avsett medriksdagsbeslutet hör till beslutet," betraktade också ärendet som ett rentpolitiskt ärende och gjorde därför en förfrågan hos regeringen om att få slippaatt avge ett yttrande till regeringen. Detta verifierarades av iutfrågningen inför utskottet. Formellt är det protokollfört som en bordläggningi ordföranden skulle framföra denna fråga. Inte ens yttrandet till regeringen är så kategoriskt. Jagciterar jordbruksnämndens beslut : "Med utgångspunkt iföreliggande material inklusive de kompletterande beräkningar som redovisats iavsnitt 2 vill JN sammanfattningsvis göra den bedömningen att SSHs exportpriserSedan 1977/78 haft en sådan utveckling att spannmålsregleringens ekonomi berörtsnegativt i endast ringa omfattning, JN vill dock understryka att osäkerheten ide beräkningar som gjorts är stor. Svårigheter föreligger att kvantifieraosäkerheten men enligt JNs uppfattning är osäkerheten av sådan storlek attexportpriserna kan ha haft en såväl positiv som negativ effekt påspannmålsregleringens ekonomi,"