prot · G90999 · 1985-12-31 00:00:00 — Låt oss infe glömma bort detfa, utan verkligenlyfta fram de grundläggande, avgörande skiljaktigheferna, så att infe allaprofiler suddas uf, Def vore fel, och det skulle infe gagna arbetet och kampenför en rättvisare ordning, varken på det inrikespolitiska eller detutrikespolifiska planet, Def senare diskuterar vi här . Skillnaderna när def gäller utrikespolitiken har klartmanifesterats i debatten . Naturligtvis speciellt frän moderat håll, därinläggen av de moderater som uppträtt i debatten, ochMargaretha , klart visar en annan syn på dessa frågor. De är inteöverens om den stora huvudlinjen i den svenska polifiken när det gäller t, ex,biståndet. Det har också tydligt manifesterats underarbetet i utrikesutskottet, där def är eff ständigt filande och ständigaförsök från moderat håll att vrida uttalanden och utskottsbetänkanden i enriktning som tunnar uf def som bör vara det vikfiga och det som bör lyftas frami en politik som bär arbetarrörelsens prägel - och def är väl vad vi skall ha idef här landet. Det visar sig i synen på sädana områden som har varitberörda tidigare i debatten, t, ex, hur vi skall se på kampen i södra ,Skall vi jämställa rörelser som UNITA i t, ex,, stödd av ochbakom dem , med och deras kamp för nafionellsjälvständighet? Def visar sig i synen på en av de andra frontstaterna,Mogambique på den andra . Man är benägen aft skära ned svensktbistånd, atf så mycket som möjligt försöka påvisa felaktigheter, dvs, vad manfrån moderaf häll kallar icke-demokrati, Def är ständiga angrepp, ständigaförsök atf vrida uttalanden och atf föra fram krifik mot de här staterna, somkämpar med ryggen motväggen och kniven på strupen mof aggression. Man fär en annan uppfattning när man hör talen. Då låterdet som om alla skulle vara överens om aff kampen mof apartheid i Sydafrikamåste genomföras och aft alla är för def. Men när man kommer fill de konkretaåtagandena, till aff fa ställning till vem man skall stödja, fa ställning tillhur vi skall agera när det gäller våra egna svenska företag t, ex,, då kommerskiljaktigheferna fram. Är det samförstånd om den politiken vi skall ha? Är detsamförstånd också med president polifik i vi skall ha?Vi vet atf sitter och debatterar ytterligare stöd fillContras, vill Reaganadministrationen ge till anhängarna avden gamla Somozaregimen, De går in för atf störta regimen i , De görallt det som gör i frontstaterna. De gör allt för atf desfabiliseralandefs inre struktur, slå sönder viktiga installationer, döda folk, försökaåstadkomma upplösning, kaos, och på det sättet få bort regimer som de ogillar.Är def sådant vi skall ha samförstånd om? Är det den polifiken som vi frånsvenskt häll skall stödja? Det är en fråga som man gärna skulle vilja ställafill socialdemokratin och dess företrädare, i detta fall ufrikesufskoftefsordförande i första hand, om det är vad vi menar med de senasteveckornas tal om samförstånd, ett ord som har varit sä flitigt använt. Jag anser ocksä att den biständsdebaff vi kommer atf haoch också den försvars- och säkerhetspolitiska debatten kommer attge fillfälle fill klarlägganden i dessa frågor om vad det egentligen är som viskall vara ense om efter de omskakande händelserna under denna vårmånad. Den svenska utrikespolitiken kopplad till säkerhets- ochförsvarspolifiken har berörts i flera av de tal som hållits fidigare , ochsom vanligt har def enligt min uppfattning skett pä ett ganskn ytligt plan. Mantalar om ett starkt svenskt försvar, mantalarom vikten av atf harensjälvständig profil, man säger atf vi skall vara alliansfria, aft vi skall slåvakt om vär självständighet, osv. Också i den debatten finns def typiskahögerargument-aft den egentligen enda riktiga lösningen pä de problemen ärökade militärutgifter. Vi känner igen de signalerna. Ändå vet vi atf oberoende och självständighet påmånga plan inte kan säkras med ökade militära kostnader. Debatten om defsårbara samhället börjar tränga igenom. Vi kanske snarare skalldebattera def sårbara samhället än fala om enighet om militärutgifternasstorlek i värt land. Hur skall vi fackla problemen med def ökadeteknikberoendet, som har resulterat i embargopolitik från den ena stormaktens -- sida? Def innebär att man går in i våra handelsförbindelser och sägertill oss: Sä och sä får ni göra, så och sä fär ni inte göra! Hur skall vi fackla problematiken med def ökade beroendetpä andra områden, speciellt kanske när det gäller försvarsindustrin, vikfen avelektronik i de försvarssystem som vi själva bygger upp, osv,? Hur skall vi tackla problemen i det svenska samhället föraft göra def motståndskraftigt och starkt när def gäller vikfigaförsörjningsområden som t, ex, energiområdet? har vi fått höra - man villnäsfan sätta kors i taket - att försvarsutskottet enigt har efterfrågat vad somskall göras på elförsörj- ningensområde från beredskapssynpunkt, Det är ju bra aft försvarsutskottet börjatintressera sig ocksä för den delen av den svenska beredskapen. Hur löser man krisen inom sjukvården frånberedskapssynpunkt och för atf åstadkomma ett starkt samhälle, som sä att sägaskall stå bakom vår självständighet och vårt nationella oberoende? På vad sättkan vi bygga upp en avskräckningskompefens, som det talas så mycket om i densvenska försvarsdebatten, dvs, en kompetens som skall avhålla en presumfivangripare från att ge sig på oss därför att det kostar så mycket, om man vetatf man kan slä ut vikfiga funktioner på sjukvärdens område? Inom någon veckakommer det kanske aft finnas tiotusenfals eller hundratusentals sårade ochlemläsfade människor som skall tas om hand: Hur kommer våra militära förband,som kostar så många miljarder, aft fungera när den viktiga biten avunderhållskedjan klickar? Man kan i den här debatten fa upp mänga andra sådanadetaljer som i allra högsta grad har med utrikespolitiska situationaft göra men som ofta sopas under matfan. Man säger: Vi har löst det där såbra, vi har planerat för ett starkt totalförsvar, osv. Vi har infe det. Också här kan man fråga: Vad är def vi skall åstadkommasamförstånd om? Är def högerns linje vi skall vara ense om och tillsammans ökaen militär kompetens som bygger på ett alltmer sårbart och vacklande civiltsamhälle? Jag kan inte tänka mig att ett sådant samförstånd skulle vara i OlofPalmes anda - jag är helt övertygad om motsatsen. Som allfid i de utrikespolitiska debatterna har det talatsom olika regioner. De vikfiga koflikfområdena har berörts; ,, osv. Utrikesministern har talat om dessa områden på eff i mångafall bra sätt. Även vår partiledare, , har kommenterat situationen idessa områden. Själv skall jag återvända till förhållandena i vår egenvärldsdel, , förhållanden som också utrikesministern berörde i sittanförande. Det är naturligtvis viktigt aft göra det, inte minst med tanke pådet jag sade om teknikberoende m, m. Det finns anledning för oss atfförsöka delta i ett samarbete med de europeiska indusfrinafionerna som kangynna oss som industrination. Men det finns enligt vår uppfattning ocksä enfara i detta genom aft vi riskerar atf dras in i ett feknologisamarbete somofta har en militär anstrykning, Ocksä det omtalade , som detsäkert är bra och viktigt för oss atf vara med i, riskerar aft drivas över dllmilitär forskning. Om våra svenska företag ges möjlighet aft gä in i ett sådanttekniskt samarbete kan def vara svårt för dem att dra sig ur det. Därför måstedet finnas en härd kontroll och styrning frän det svenska samhället och dessregering. Det finns också andra aspekter aft anföra på situationen iEuropa, Förhållandena i den europeiska staten har infe berörts av någonunder den här debatten och således inte heller av utrikesministern. Vi i vårtparti är kritiska mot den syn som regeringen har antagit på utvecklingen iTurkiet. Vi är mycket kritiska mot att och de andra staterna har dragittillbaka sitt motstånd mof den turkiska regeringens representanter iEuroparådet. Vi anser infe att utvecklingen i har gått mot ökaddemokrati. Vi vet att torfyr fortfarande förekommer och att grupper avmänniskor undertrycks, Def gäller särskilt den stora kurdiska gruppen. voredärför bra om vi också i detta fall kunde visa litet av vär avsky och kritikmot den sista kvarvarande militärdiktaturen i , 18 (): När den första debaffrundan mellanregeringens företrädare utrikesministern och företrädare för partiledningarnaär slut är det en tradifion här i atf vi andra avstår från aft göraheltäckande beskrivningar av hur vi ser pä världspolitiken. Vi väljer ut en ochannan punkt, därmed icke förnekande vikten av andra problem. Vi brukar inteheller eftersträva att polemisera med varandra. Men har en direkt fråga till mig, som jag gärna skall svara på. Han frågade hur långt samförståndet skulle gå och om viskulle ha samförstånd om precis allfing, Def är klart, herr talman, aft detalls inte är möjligt. Jag är helt pä det klara med att ledamöterna i har skilda uppfattningar på många olika områden. Så är def också mellande pohtiska partierna i . Självfallet ser vi olika pä förhållandena it, ex, . När vi talar om samförstånd är def dock klart aff vi skallförsöka att infe göra olikheterna i våra åsikter större än de är. Det finnsingen anledning aft skapa motsättningar när sådana inte råder eller attförstora dem som finns. Men def är rimligt och naturligt atf man i en öppen ochklar debatt talar om var man sfär. Mot bakgrund av den debatten skall virespektera varandra, men självklart också göra klart för oss och för andra närvi infe är överens. Jag har alltid eftersträvat, sedan jag fick def härriksdagsuppdragef, atf söka vara ödmjuk i debatten om utrikespolitiken.Problemen är nämligen svåra, och det finns ofta inga färdiga lösningar. Vimåste söka oss fram fill lösningar, och det är ofta en bäde lång och svår väg, valde i sitt anförande atfhuvudsakligen tala om bistånd. Jag tvingas att ställa en fråga till Margarethaaf , ty hon gjorde ett uttalande som jag upplevde som ganska häpnadsväckande.Hon sade aff det är en utbredd kritik i världen mot politik att blundainför odemokratiska drag i vissa delar av världen. Jag skulle vilja veta vad grundardefta påstående pä, att det är en utbredd kritik i världen, Def är, herrfalman, det enda polemiska inlägget jag gör i detta anförande. Regeringsdeklarationen talar om de små staternas roll ochsituafion, Def är vikfigt atf vi i världen får en dialog och ett system där småstaters rätt att existera respekteras - självfallet skall vi försöka påverkadem om de utvecklas i odemokratisk riktning. Det är ett grovt brott mot dennaprincip när de båda supermakterna hanterar problemen som de gör, iAfghanistan och i , Det finns anledning för oss attfrän talarstol skarpt fördöma såväl invasion iAfghanistan som orimhga ingripanden i försök atfbygga upp en ny stat och en fri stat. Vi har upplevt något av en öppningi det lästa läget mellan supermakterna. Det kanske är rimligt aft hysa enförsiktig optimism, men det gär trögt framåt. , som omnågon månad samlas igen för aft försöka komma fram fill ett slutdokument, harhaft def väldigtbesvärligt, Hiffills har mycket litet uppnåtts. Jag har haft fillfälle sommedlem av den svenska nedrustningsdelegafionen att både i och iGeneve följa diskussionerna. Jag vill gärna säga atf jag ofta har varit bädeupprörd och förtvivlad när jag har stött på oviljan och fricksandet frånstormakternas sida. Det har funnits tillfällen dä man har varit mycket näralösningar, överenskommelser om formuleringar. Man har lurpassat på varandra,och i sista sekunderna har man sagt nej och därrned blockerat ett arbete sompågått . Jag tror atf man ändå kan säga att def just nu finns grundför optimism, och jag hoppas atf de kemiförhandlingar som skall pågå i Genevenästa vecka skall kunna leda fill framsteg mof en överenskommelse om effektivtförbud mot användande av kemiska stridsmedel. De svenska förhandlarna, både i och i ,spelar en stor roll. De är mycket skickliga och entusiastiska, och jag har iblandfrågat dem hur de orkat hålla pä när arbetet varit så trögt, I har viett svenskt ansvar atf se till aff det blir resultat, och våra diplomaterspelar här en mycket viktig roll för att nä ett slutdokument, I har vimed vår stora kunskap pä många områden ocksä möjlighet atf göra stora insatser,och med stor skicklighet arbetar vårt folk där, bl, a, för att nå enöverenskommelse på kemiomrädet. Kommer järnridån genom att allfidfinnas? Knappast någon önskar def. Vår generation av politiska ledare måstekänna ansvaret inför de kommande generationerna och öppna gränserna mellan defsom nu är tvä i många avseenden frän varandra isolerade världar. Europarådetägnar nu frågan om kontakterna med stor uppmärksamhet. En särskildkommission av kända europeiska statsmän arbetar med ösf-väst-relafioner-na, ochEuroparådets session i vår kommer aff ägna eller i varje fallnågon hel dags debatt ät relationerna . Det är värdefulltatf notera atf ganska bra kontakter numera upprätthålls i vissa avseenden medJugoslavien och atf kontakterna med också håller på att förbättras. Jag har tidigare beklagat, och jag upprepar det , atfen av demokratier infe är medlem i , nämligen , Detskulle vara värdefullt för och europeiskt samarbete om fann detrimligt och förenligt med sin utrikespolitik aft söka medlemskap i , arbetar nu med frågan om Sverigesrelationer fill den gemensamma marknaden. Det vidgade samarbetet på bl. a,forskningens område hälsas med stor tillfredsställelse. Det är viktigt förSverige, sä långt som det är möjligt inom ramen för vår alliansfriautrikespolitik, att ha nära samarbete med den nu utvidgade gemensammamarknaden. Det kan också leda till ett i förhållande till supermakternaförstärkt . Det bör vara ett övergripande mål för alla europeiskapolifiker att onödiga politiska och ekonomiska gränser i avskaffas. kommer utrikesutskottet att justeraårets bistånds-betänkande, och vi kommer att diskutera detta ikammaren. Men redan under denna utrikesdebatt finns det anledning atf erinra omsambandet mellan fattigdom och sociala motsättningar i de fattiga länderna och denpolifiska oron i världen. Våra egna biståndsinsatser är viktiga, men det behövsmycket större, samlade insatser av hela industrivärlden, om den nu negativautvecklingen i tredje världen skall kunna vändas, har en stor uppgift iolika internafionella fora aff påminna om def gemensamma ansvaret. Det kan bliaktuellt att bistånd lämnas till andra länder än de som nu samarbetarmed. När diktaturer faller blottas en obeskrivlig nöd hos befolkningen, somförtryckts och misshandlats. En stor händelse var def i världens historia närdiktaturerna störtades i och , Vissa tecken tyder ocksä påatt terrorregimen i snart kan komma aff falla, Def är viktigt atf denamerikanska administrationen nu tycks ändra sin inställning till den chilenskadiktaturen. Om det skall bli möjligt att bygga stabila demokratier i sådanaområden kan internafionellt bistånd bli nödvändigt, Def är väsentligt att denya ledarna för de från tyrannerna befriade folken visar respekt för degrundläggande mänskliga rättigheterna. Det fär infe bli sä, som det tyvärr harhänt i många länder, atf nya statssystem byggs upp utan rimlig respekt fördessa rättigheter, spelar en viktig roll i många olika sammanhang iförsvaret för de mänskliga rättigheterna. Vår politik mot apartheid är en delav detta, Eff annat exempel är de diskussioner vi för med och andraländer som far emot svenskt bistånd. Även här spelar en stor roll.Kraftiga påtryckningar frän har medverkat till förbättring avförhållandena i , Där återstår dock mycket att göra. Behandlingen avfackföreningsrörelsen och de fackliga ledarna i kan under ingaomständigheter godtas, medlemskap i kan infe förenas mednuvarande politik i det avseendet. Kriget kan knappast få ett slut genom någonsidas militära seger: Det finns endast en väg uf ur kriget: vapenvila ochförhandlingar, troligen genom förmedling. De skador krigetredan förorsakat är ofattbart stora. Kriget är ett exempel på def vansinne somvi upplever i vär fid. Som representanter för ett litet folk kan vi inte ge svarpå alla mänsklighetens ödesfrågor, men den senaste tidens händelser har visatatf man i världen fäster avseende vid vad vi säger. Låt oss fortsätta med enakfiv utrikespolitik för fred och rättvisa! 19MARGARETHA AF () replik: Jag tror atf jag kan lösa i fråga om mitt uttalande som han citerade. Jag sade faktiskt, och detsfär i mitt manus, atf def finns en berättigad krifik ute i världen mofSveriges beredvillighet att blunda för de diktatoriska dragen hos den tredjeväridens regeringar. Det där med berättigad var naturligtvis mitt värdeomdöme,Ufrikesufskoftefs ordförande kan väl ändå inte vara omedveten om atf def harfunnits och finns kritik gentemot sådana drag i svensk utrikespolitik som värvälvillighet gentemot , vissa inslag i vår Vietnampolifik och ett ochannat uttalande om Khomeini, Men vad jag framför allt syftade på i den härmeningen var den tystnad som jag har påtalat här i kammaren:tystnaden när det har gällt övergrepp mot mänskliga rättigheter i de svenskaprogramländerna. Det var framför allt det jag åsyftade, Men jag upprepar aftdef jag sade var att det fannsen berättigad krifik ute i världen, Aft jag sade aff kritiken var berättigadvar naturligtvis ett värdeomdöme frän min egen sida, 20 (vpk) replik: Jag anser inte atf det är någon bratradition, som här påpekade, aft ufrikesufskoftefs ledamöter i ensådan här andra debattrunda i utrikesdebatten infe skall gå i polemik. Jagaccepterar inte det, det är helt absurt. Vad skall vi då gä upp och debatteraom, om vi är ense och sä att säga bara gör fill intet förpliktande, storasfatsmannalika oratoriska uttalanden? Def kan ju partiledarna få hälla pä med,sä kan vi debattera sakfrågorna och lyfta fram de frågor där det infe börfinnas samförstånd. Vi skall infe ha något samförstånd med högern ochMargaretha i dessa viktiga frågor! Det är defta det handlar om, ochdet bör debatteras öppet utan att man på något sätt lägger locket på. Vi kommerju, som här har sagts, senare att ha en biständsdebaff, och då kommer dessafrågor äter att tas . upp, Def gäller bl, a, den oerhört viktiga frågan omdemokratimålet, som vi ju har haft olika uppfattningar om inomutrikesutskoffet, vilket kommer aff visa sig i debatten. Jag vill påstå att vi från och andravästeuropeiska länder inte kan gå ut och säga till tredje världens länder vadvi fordrar av dem i fråga om demokrati för atf vi skall acceptera derashandlande. Vi har alldeles för ofta, def har jag uttryckt tidigare, från Sverigesoch andra högindustrialiserade länders sida visat upp en besserwissermenfalifefmof tredje världens folk och stater när dessa har försökt aft bygga upp sinaegna samhällen, Def har inte bara gällt detfa med demokrati, utan det har ocksävarit fallet i fråga om vilka tekniker som skall användas, hur ekonomin skallhanteras osv. Vi, med vår historia och det stora förspräng vi har, kan inteutan vidare överföra europeiska värderingar fill tredje världens länder ochsäga: Gör som vi, annars accepterar vi inte ert sysfem. Detta är högernsuppfattning, och den kommer i vilket fall som helst aldrig jag eller mitt parfiaft ställa upp för. Och def tycker jag inte heller att socialdemokratin skallgöra. Jag tycker att def var en bra markering som gjordes av StigAlemyr när det gäller , Det är viktigt aft vi håller debatten om densista militärdiktaturen i levande, aff vi inte på grund av ekonomiskaintressen eller av andra skäl godtar en förbättring av diktaturens ansikte utanatt det finns något reellt bakom. Förtrycket fortsätter i , själv nämnt fackföreningarnas besvärligheter och förtrycket mot derasledare, Def finns också andra synpunkter i fråga om som är viktiga affframhålla. 21STIG ALEMYR (s) replik: Man behöver infe övertolka mitt inlägg närjag säger att vi inte brukar polemisera mof varandra. Jag har inte uttalat migom huruvida det är bra eller dåligt. Jag hävdar aft vi i dessa andradebattrundor brukar välja uf några ämnesområden, och dessa leder sällan fillnågon polemik mellan talarna. Den debatt som nu försöker dra i gång omdemokrati-frågorna skall vi ha om en månad. Jag förutspär- jag kan infe sägamera - att det i det betänkande som justeras kommer atf vara en mycketbred enighet omvärt sätt atf se pä demokrafiutvecklingen i de länder som mottar bistånd. Menbetänkandet blir offentligt först , och vi debatterar det om enmånad. gjorde ett klarläggande. Till deftavill jag bara säga att vår polifik när det har gällt , och andraländer aldrig eff ögonblick har gett avkall på kravet atf def bisfåndspolitiskamål som kallas demokratimälet ocksä skall realiseras i en viss takt. Vi kan infe - på den punkten instämmer jag med OswaldSöderqvist - när vi använder europeiska värderingar utgå frän atf vi skall fäomedelbara resultat. Traditionerna i de länder det gäller är inte sädana. Menmålet aft arbeta för en demokratisk utveckling måste vara klart. Detta framförsockså alltid frän företrädare för svensk socialdemokrati i kontakterna med deländer som vi samarbetar med. Var det detta som menade medtalet om den berättigade internationella krifiken, är det ändå inte klartvarifrån denna kritik kommer, utan det är väl närmast sä att att def finns en sädan kritik. 22OSWALD (vpk) replik: Jag hade infe tänkt dra i gäng någondemokrafidebaff här. En sådan kommer vi, som sagts, att föra när vi diskuterarbisfändsbefänkandet. Jag är övertygad om aft det då kommer aft vara ganska storenighet i dessa frågor. Men Sfig Alemyr vef lika väl som jag att förtjänstenför defta infe kan tillskrivas moderata samlingspartiefs representanter iutrikesutskoffet. Under andra förhållanden skulle överensstämmelsen inte havarit så stor. Jag vill ocksä säga aff jag fortfarande tycker att detinte är någon bra utgångspunkt att förutsätta atf man inte skall föra en debattnär olika frågor tas upp i kammaren. Jag accepterar infe en sädan inställning. Beträffande Turkietfrågan, där jag i vissa repliker harkommit i fidsnöd, vill jag än en gång påpeka att det är viktigt att allapartier i , framför allt de som sfär för arbetarrörelsens ideal, infelåter sig förblindas av den nuvarande turkiska regimens försök att framställasig som om den har ett demokratiskt ansikte. Vi skall inte förrän vi har fåttverkliga belägg för att frihet skapats godta det landets representation iEuroparådet, som sade, enligt dettas statuter. Jag anser aft såinfe är fallet , 23 () replik: Jag utgår ändå från atf såvälsocialdemokrater som kommunister här i kammaren skulle hälsa medtillfredsställelse om diktaturen i avskaffades dag, dvs, att niinfe menar atf detta är nägot som man bör vänta med 10, 20 eller kanske ,tills förhållandena i har blivit precis likadana som i , 24 () replik: har alldeles rätt: vihoppas att diktafuren i skall falla dag. 25ANITA BRÅKENHIELM (m); Def är omöjligt att i ett anförande ge ens enytlig sammanfattande bild av det svenska arbetet och de svenska förhoppningarnanär det gäller avspänning och nedrustning i världen. Jag väljer i stället förden svepande överblicken att något grundligare fördjupa mig i ett ämne, Def kan finnas anledning att just rikta blicken mofförhållanden som mera rör vår egen säkerhet. Det nordiska områdethar genom sin speciella geografiska och polifiska struktur ansetts vara ettlågspänningsområde, Smä stater med olika säkerhetspolifiska system,havsområden och den kontinentala landmassan gränsar här till varandra pä ettsätt som ger en annorlunda förutsättning än den omedelbara konfrontation somkan tyckas möjlig där de militära maktblocken gränsar till varandra. Men det stormaktsstrategiska intresset för det nordeuropeiskaoch nordaf-lanfiska området har ökat. Rustningarna i vär omedelbara närhet ärstörre . De behöver för den skull inte vara riktade mof oss.