prot · G909117 · 1985-12-31 00:00:00 — Hon visste hur viktigt det var med sexualupplysning ochfamiljeplanering i dåvarande Fattigsverige, Hon startade sitt arbete i Sverigeunder en period då många kvinnor, framför allt ensamstående mödrar, hade detmycket besvärligt, förutspådde att samma problem skullekomma att uppstå i när industrialiseringen startade där. Hon komdärför att bli initiativtagare till IPPF (). Denna organisafion gör tillsammans med FN:sbefolkningsfond (UNFPA) stora insatser när det gäller familjeplanering iframför allt . anordnade FN en befolkningskonferens i somen uppföljning av befolkningskonferensen i , Mexicokonferensenbetydde ett stort steg framåt när det gällde att skapa ett ökat medvetande ombehovet av förstärkt familjeplanering i . Det är därför viktigt attSverige följer upp sina insatser med aktiva åtgärder pä familjeplaneringsområdet. Jag har haft förmånen att få delta i olika konferenser ombefolkningsproblemen, nu senast i , Det var de tre , UNICEFoch UNFPA som anordnat denna konferens, som var den första i sitt slagtillsammans med parlamentariker, I den undergrupp som jag deltog i diskuteradestonåringarnas sexualitet och problemen i samband därmed. En av deltagarna frånKenya berättade om hur utsatta framför allt tonårsflickorna är,- Hon berättadeom flickor som genomgått tre illegala aborter, om tonårsflickorsom dör - och det händer - på grund av att de försöker göraillegala aborter med hjälp av saxar och stickor. Och varför gör de då detta?Jo, dels på grund av att de inte fått någon sexualundervisning och inte fåttlära sig hur man skyddar sig mot oönskad graviditet, dels på grund av att detgenom urbaniseringen har blivit en skam att fä ett utornäktenskapligt barn. Ochdet är inte bara i utan i många länder som samma situation råder. I dessaländer kan frivilligorganisationerna göra stora insatser för att lära tonåringarhur de skall undvika oönskade graviditeter och hur de kan undvikakönssjukdomar, som också utgör ett stort problem. En icke önskad hög fruktsamhet påverkar individernas ochfamiljernas hälsa och välfärd negativt, i synnerhet bland de fattiga, och utgörett allvarligt hinder för sociala och ekonomiska framsteg i många länder.Kvinnor och barn är de främsta offren för oreglerad fruktsamhet. Alltför mänga,alltför täta, alltför tidiga och alltför sena graviditeter är huvudorsaker tilldödlighet och sjukdom bland barnaföderskor, barn och spädbarn. I världen görs ca 50 miljoner aborterom året, de allra flesta illegala. Enligt WHO dör ca 200 000 kvinnor pågrund av detta. Att förbättra kvinnornas ställning och stärka deras rollär ett betydelsefullt mål. Det kommer att innebära att familjelivet ochfamiljestorleken påverkas på ett positivt sätt. Samhällets stöd är väsentligtför att kvinnorna fullt ut skall kunna integreras och delta iutvecklingsprocessens alla faser och funktioner. och snabba åtgärdermåste vidtas för att kvinnorna skall få hjälp att uppnå full jämställdhet medmännen i det sociala, politiska och ekonomiska livet. För att detta mål skalluppnås är det nödvändigt att män och kvinnor delar på ansvaret på områden somfamiljeliv, barnomsorg och familjeplanering. Trots att betydande framsteg har gjorts, saknar miljontalsmänniskor fortfarande tillgång till säkra och effektivafamiljeplaneringsmetoder. kommer ungefär 1,6 miljarder kvinnor att varai en ålder dä de kan föda barn, därav 1,3 miljarder i . Kraftfullainsatser måste göras nu för att alla par och individer skall kunna utnyttja dengrundläggande mänskliga rättigheten att fritt, på ett ansvarsfullt sätt ochutan tvång bestämma antalet barn och tidsintervallen mellan barnen och få denupplysning, den utbildning och de medel som krävs för att uppnå detta. När deutnyttjar denna rättighet tar de hänsyn fill sina redan födda och framtidabarns bästa liksom till sitt ansvar gentemot samhället. kommer snabba förändringaratt ske i befolkningsstrukturerna, med markanta regionala variationer. Detabsoluta antalet barn och ungdomar i kommer att fortsätta att stigaså snabbt att särskilda program kommer att bli nödvändiga för att svara mot Internationelh utvecklingssamarbete m. m. Internationelh utvecklingssamarbete m. m. derasbehov inkl, produktiv sysselsättning. En åldrande befolkning är ett fenomen sommånga länder kommer att uppleva. Denna fråga kräver uppmärksamhet särskilt ii-länderna, med tanke på de sociala återverkningarna och de aktiva insatsersom de äldre kan göra i det sociala, kulturella och ekonomiska livet i sinaländer. har gjort pionjärinsatser inom biståndet tillbefolkningsprogram. inleddes stödet till familjeplaneringen i SriLänka. Likaså var en av de första och största bidragsgivarna till internationellaorganisationer som var aktiva på detta område, som , ,och den internationella familjeplaneringsfederationen, IPPF. Sverigesbefolkningsbistånd, speciellt det bilaterala familjeplaneringsprogrammet,minskade eller stagnerade emellertid under de föregående åren. I den budget vi nu behandlar föreslås en ökning avanslaget både till IPPF och till UNFPA, och det är mycket bra. ,och jag har i motion U201 tagit upp befolkningsproblemen ochföreslagit att ytterligare medel skall tillföras dessa organisationer. Motionenhar avstyrkts med hänvisning till den i budgeten föreslagna ökningen. Jag vill understryka hur viktigt det är attSverige fortsätter att öka sina anslag till , , ochtill IPPF. Det är också viktigt att vi satsar på en ökad forskning kringbefolkningsproblemen i och på en ökad forskning för att förbättraoch förnya medlen för att häva och hejda graviditeter. Det är viktigt att SIDAtillsammans med enskilda organisationer aktivt verkar för att familjeplaneringintegreras i deras verksamheter. Med det anförda yrkar jag bifall till hemställan iutrikesutskottets betänkande nr 15. 77GÖREL THURDIN (c): Jag var tvungen att begära ordet igen, föratt lägga fill rätta några oklarheter angående inställning tillkatastrofbiståndet, bl. a, att vi inte skulle vilja vidta långsiktiga åtgärdernär det gäller detta bistånd. Anslaget innefattar två målsättningar, dels att vikan ställa upp med medel vid akuta katastrofsituationer, dels att långsiktigaåtgärder kan inbegripas i samma anslag. Det betyder att målen ställs motvarandra. Har man vilja att vidta långsiktiga åtgärder, finns det kanske intepengar till akut katastrofhjälp och vice versa. Därför menar vi attkatastrofanslaget bör användas för just akut katastrofhjälp. Vi vet ju ocksåatt akuthjälp kommer i fråga . Enligt vår åsikt skall det långsiktigaarbetet ske i FN:s organisationer, i enskilda organisafioner, osv. Det böravsättas medel fill de långsiktiga åtgärderna, därför att det då också kommeratt finnas en reell vilja att göra någonting. Hade vi fått stöd för våraförslag om t. ex. höjning av anslagen till organisafionerna, hade bådesocialdemokraterna och vi kunnat leva upp till enprocentsmålet. Överläggningen var härmed avslutad. Punkt 1 Prot. Mom. 3 och4 (höjning av biståndsramen) Utskottetshemställan bifölls med 178 röster mot 78 för utskottets \ hemställanmed den ändring däri som föranleddes av bifall till reservation 1 "" avIngemar m. fl. 56 ledamöter avstod från att rösta. m. m. Mom. 6 (besparingar i utvecklingssamarbetet) Utskottets hemställan bifölls med 242 röster mot 73 förreservation 2 av m.fl. Mom. 3(strategi för demokratisk utveckling) Utskottets hemställan bifölls med 241 röster mot 74 förreservation 3 av m.fl. Mom. 4 (avbrytande av bistånd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avMargaretha m, fl. - bifölls med acklamation. Mom. 15 (landprogrammering m.m,) Utskottets hemställan bifölls med 166 röster mot 149 förreservation 5 av m,fl. Mom. 17 (befattning som biståndsinspektör) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avMargaretha m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 18 (biståndspolitisk utredning) Utskottets hemställan bifölls med 209 röster mot 104 förreservation 7 av m, fl. Mom. 1(bidrag till UNDP) Först biträddes reservation 8 av m,fl,-som ställdes mot reservation 9 av - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 215 röster mot77 för reservation 8 av m,fl, 23 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 2 (bidrag till ) Utskottets hemställan ~ som ställdes mot reservation 10 avGunnel och - bifölls med acklamation. Mom. 3 (bidrag till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avIngemar och - bifölls med acklamation. Mom. 4 (bidrag till UNHCR) Utskottets hemställan, som ställdes mot 101 Internationellt utvecklingssamarbete m. in. delsreservation 12 av och , dels reservation 13 avGunnel och , bifölls med acklamation. Mom. 5 (bidrag till IFC) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14av - bifölls med acklamation. Mom. 10 (anslag till Bidrag till internationellabiståndsprogram) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avIngemar och - bifölls med acklamation. Mom. 1(importstöd) Utskottets hemställan -som ställdes mot reservation 16 avMargaretha av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (medelsram för ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 ävMargaretha m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 6 (fortsatt biståndssamarbete med , m,m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion U213 avBirger Hagård i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 7(medelsram för ) Först biträddes reservation 19 av ochRune rned 44 röster mot 17 för reservation 20 av ,252 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 18 av , fl, i motsvarande del - sorn ställdes mot reservation 19 av - genom uppresning. Slutligen bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 18 av m. fl. i motsvarande del - genomuppresning. Mom. 8 (inriktningen av biståndet till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avMargaretha m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 11 (medelsrarn m.m. för ) Först biträddes reservation 23 av och GörelThurdin i motsvarande del med 36 röster mot 17 för reservation 24 av OswaldSöderqvist. 260 ledamöer avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 22 av ochRune - som ställdes mot reservation 23 av och GörelThurdin i motsvarande del - genom uppresning. Därpå biträddes reservation 21 av ,fl, - som ställdes mot reservation 22 av och -genom uppresning. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 166 röster mot76 för reservation 21 av m.fl, 74 ledamöter avstod frånatt rösta. () anmälde atthon i huvudvoteringen avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstatja. Mom. 12 (avvecklingsplan för biståndet till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 23 avGunnel och i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 13 (medelsram för )Utskottets hemställan, som ställdes mot delsreservation 25 av m.fl. i motsvarande del, dels reservation26 av och , Mom. 14 (inriktningen m. m. av biståndet till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 25 avMargaretha m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 15 (medelsramar förGuinea-Bissau, , och ) Utskottets hemställan, som ställdesmot delsreservation 27 av m.fl, i motsvarande del, delsreservation 28 av och i motsvarande Mom. 16 (medelsramar för , och ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 27 avMargaretha m, fl, i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 17 (medelsramar för och )Utskottets hemställan, som ställdes mot delsreservation 17 av m. fl. i motsvarande del, delsreservation 29 av i motsvarande del, Mom. 18 (medelsram för ) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 27 av m. fl. i motsvarande del, dels reservation 28 av och motsvarande del, dels reservation 29 av i motsvarandedel, bifölls med acklamation. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Mom. 19(framtida bistånd till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 30 avOswald - bifölls med acklamation. Internationelh utvecklingssamarbete m. m. Mom. 21 (långsiktigt biståndssamarbete med ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 31 avOswald - bifölls med acklamation. Mom. 24 (humanitärt bistånd i ) Först biträddes reservation 32 av ochRune med 56 röster mot 16 för reservation 33 av . 239ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 253 röster mot59 för reservation 32 av och . 3 ledamöteravstod från att rösta. Mom. 26 (medelsram för humanitärt bistånd i södra ) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 34 av m, fl,, delsreservation 35 av och , dels reservation 36 av , bifölls medacklamation. Mom. 27 (inrättande av anslagspost för demokratiutvecklingi södra , m,m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 37 avMargaretha m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 28 (katastrofpostens storlek) Först biträddes reservation 38 av m.fl. -som ställdes mot reservation 39 av - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 236 röster mot77 för reservation 38 av m. fl. 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 29 (katastrofpostens användning) Utskottets hemställan bifölls med 209 röster mot 105 förreservation 40 av m, fl. Mom. 36 (stöd till FRETILIN) Utskottets hemställan bifölls med 295 röster mot 16 förreservation 41 av , 4 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 37 (utträde ur IGGI) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 42 avOswald - bifölls med acklamation. Mom. 39 (återuppbyggnadsbistånd till Kampuehea) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 43 av i motsvarande del - biföllsmed acklamation. Mom. 40(miljöbistånd till Kampuehea, och ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 43 avOswald i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 42 (katastrofl5istånd till ) Prot. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 44 av i motsvarande del - bifölls med acklamation. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Mom. 43 (humanitärt bistånd till palestinska flyktingar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 44 avOswald i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 45 (UNITA) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion U213 avBirger Hagård i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 46 och 47 (medelsram för enskilda organisationer, m,m,) Utskottets hemställan bifölls med 239 röster mot 77 förreservation 45 av m, fl. Mom. 52 (återinförande m, m, av anslagsposten förmiljömarkvård och Utskottets motivering godkändes med 164 röster mot 148 förden i reservation 46 av m,fl, anförda motiveringen. Hemställan Utskottets hemställanbifölls. Mom. 53 (inrättande av anslagspost för särskilda projekt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 49 avIngemar och - bifölls med acklamafion. Mom. 56 (anslag till Utvecklingssamarbete genom SIDA) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 50 avIngemar och - bifölls med acklamation. Mom. 3(anslag till Information) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 51 avIngemar och - bifölls med acklamation, v Punkt 6 (anslagtill Styrelsen för internationell utveckling) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 52 av och , dels reservation 53 av , bifölls medacklamation. Mom. 1 (u-krediter) Utskottets hemställan, som ställdes mot dels reservation 54 av m,fl,, 105 Prot.1985/86:117 dels reservation 55 av , Mom. 3 (anslag till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 56 avIngemar och - bifölls med acklamation. Mom. 6 (medelsanvisning tillbetalningsbalansstöd) Utskottets hemställan, som ställdes mot dels reservation57 av m, fl,, dels reservation 58 av ochRune , dels reservation 59 av , Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 4 § Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättaskl, 19,30. 5 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationer framställts 1985/86:178av (vpk) till jordbruksministern om åtgärder för att räddasalarna i från utrotning: Salarna i hotas avutrotning. Av gräsäl beräknas ca 1 500 finnas kvar, och bland hondjuren är varttredje sterilt. I det läget behövs kraftiga åtgärder för att räddasälstarnmen. Men många faktorer och ekonomiska intressen arbetar i motsattriktning. Finlandstrafikens stora färjor kräver allt större utrymme iÖstersjön och speciellt i skärgårdsområden, som är viktiga för salarnasfortplantning. Så har t, ex, begärt ätt få öppna en ny färjeledgenom Åbolands skärgård rakt igenom ett sälskyddsområde. Det försöker man köpasig till genom att gå in med 2 milj, kr, i ett projekt för att räddasalarna i , Det är också fortfarande tillåtet för fiskare att skjutasäl utan särskilt fillstånd om de påträffas vid eller i närheten avfångstredskap. Det sker ofta med hagelskott, vilket medför skadskjutning imånga fall. Önskvärt vore att lagen ändrades så, att all jakt på säl totalförbjöds,utom i särskilda fall då licens kan sökas. Det största hotet utgörs dock av miljögifter som PCB,dioxiner och andra kemiska ämnen som släpps ut i i stor mängd. Deorsakar den ovannämnda steriliteten och andra sjukliga förändringar. Det borde vara möjligt att offra resurser för att rädda enutrotningshotad art som Östersjösälen, Den har funnits i den svenska faunansedan urminnes tid, ochdet tomrum som uppstår om den försvinner kommer inte att kunna ersättas mednågot annat. Jag vill därför fråga jordbruksministern: Hur bedömerjordbruksministern möjligheterna att rädda salarna i frän utrotning? Vilka åtgärderoch/eller initiativ har den vidtagit i frågan? Ärjordbruksministern villig att verka för en lagändring så, att ett totaltjaktförbud på säl införs? somSilja beviljas trafiktillstånd i känsliga skärgårdsområden mot att debidrar ekonomiskt till "rädda salarna-projekt" eller andra sådanaåtgärder? 1985/86:179av () till kommunikafionsministern om den civila pilotutbildningen: Pilotbehovet inom SAS är drygt 100nya fram fill år 1990-1991. Till detta kommer behovet för övrigaflygbolag. I har SAS rekryterat 108 pilotervarav 36 från svenska flygvapnet och 72 från civila flygbolag. Av dessa senarekommer en del ursprungligen också från flygvapnet. De svenska flygvapenpiloterna har fått en rejällöneförhöjning som måhända avhåller en del från att söka till civil luftfart,men avtappningen av piloter från flygvapnet har varit och kommer sannolikt ävenframdeles att vara ett stort problem om ej rekrytering av kvalificerade piloterkan ske från annat håll i större utsträckning. Från trafikflyghögskolan iSturup utexamineras 15-25 piloter . Ekvationen går inte ihop. Man har diskuterat att anställapiloter utbildade utomlands men anser antingen kvaliteten vara för dålig ellerlöneanspråken för höga. Det finns flera privata flygskolor med högkvalitet på utbildningen, men dock till otillräcklig nivå, Lufthansa med partner och har lagt uppen helt ny pilotutbildnrng för både militärt och civilt behov, nämligen förtransportförare för samt civila piloter för nämnda bolag. Det ansesinom Lufthansa att en satsning på utbildning direkt för civil luftfart är båderiktigare och nationalekonomiskt mer lönsam än att omskola militärastridsflygare, att flygutbildningen kan planeras på ett annat och merrationellt sätt under dessa förhållanden och att en bolagsutbildning ärföretagsekonomiskt lönsam. Ett alternativ i skulle kunna vara att den förstadelen av utbildningen skedde i privat och flygvapnets regi, dvs. för flygvapnetäven transportförare, och att fortsättningsutbildningen helt ordnades ochbekostades av de svenska flygbolagen gemensamt. 1985/86:117 om en omläggning av den civila pilotutbildningen har diskuterats, om ett system är tänkbart där all fillgängligutbildningskapacitet på om kommunikationsministern har informerat sig omden nämnda utbildningen vid Lufthansa. 6 § Kammaren åtskildes kl,18,15, In fidem