prot · G90922 · 1985-12-31 00:00:00 — Mitt svar är att den närmare utformningen avregeringens förslag rörande kommunernas ekonomi kommer att i vissa delarredovisas i budgetpropositionen och i andra delar . 77 (): Jag ber attfå tacka finansministern så mycket för svaret. Det var inte endast debatten iVeckans Affärer som gjorde att jag ställde frågan utan också uttalanden i TV,som gjorde att telefonen hemma hos mig Om aviserad utredning om arbetslöshetsförsäkringen Prot.1985/86:22 faktiskt gick het. Väldigt många oroliga malmöbor ringde upp ochsade: "Skall vi verkligen inte få sänka skatten nu utanatt de försöker motarbeta oss uppe i ?" Jag måste få säga till er här uppe i attskåningarna faktiskt känner sig Htet särbehandlade - det må vara rätt ellerfel, men det gör de. Jag förstår att jag inte kommer att få särskilt mycketytterligare svar av finansministern , men jag kanske kan få ge några ordpå vägen. Rationaliseringsvinster skall stanna hos dem som verkligen jobbar ochförsöker rationalisera verksamheten. Att det behövs finansiella indragningarför kommunsektorn i dess helhet är finansministern och jag sannolikt heltöverens om. Jag har sagt det och mycket öppnare, men det är braatt man från socialdemokratiskt håll tillstår det nu efter valet. Det är viktigt att de signaler som går ut till kommunernainte hindrar effektiviseringar. Det är vad som skulle ske, om man straffadekommuner som sänker skatten. Jag hoppas att finansministern tänker på detta närarbetet med budgeten börjar - det pågår antagligen - och ser till attkommunerna verkligen sänker skatten. Uppmana dem att sänka skatten, för det ärdet som gynnar låginkomsttagarna! Då förenklas också - det kan jag påpeka förfinansministern - förhandlingsarbetet. Jag har sett det litet grand inifrån. Överläggningen var härmed avslutad. 25 § Svar på fråga 1985/86:132 om aviserad utredning omarbetslöshetsförsäkringen har frågat mig när den i åretsbudgetproposition aviserade utredningen om arbetslöshetsförsäkringen skalltillsättas och vilken inriktning utredningen kommer att få. Regeringen har beslutat att utfärdadirektiv till en utredning om översyn av vissa frågor rörande arbetslöshetsersättning.Översynen skall genomföras av en särskild utredare, som kommer att utses inomkort. Utredaren skall behandla frågor som rör inte baraarbetslöshetförsäkringen utan även det kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS).Enligt direktiven skall utredaren bl. a. se över frågor som ersättningsnivån iarbetslöshetsförsäkringen, karensvillkoret, arbetslöshetsersättning i sambandmed pension, frivilligt slutande och administrationen av KAS. Vidare skallvissa finansieringsfrågor ses över. Dessutom står det utredaren fritt attlägga fram förslag i andra frågor som under arbetets gång bedöms som angelägnaatt ta upp. 79 (): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Att fillsättandet av den aviserade utredningen har dröjt så länge tyder på att arbetsmarknadsministern har haft problem med utarbetan- 36 det av direktiven. Försäkringen harju många inslag som gör att den fungerar mindre bramed tanke på de växande problemen. När det nu dessutom börjar bli alltmer uppenbart att delyriska tongångarna under valrörelsen när det gäller landets ekonomi ersättsmed en hårdhänt budgetgranskning, där motorsågen avlöser osthyveln, är detoundvikligt att de stadigt stigande kostnaderna för arbetslöshetsförsäkringentas upp till granskning. En finansiering som innebär att arbetsmarknadensparter får bära ett större ansvar ligger nära till hands. Det är också på detsättet jag har tolkat det som jag har sett av direktiven. Vi har ännu i färskt minne gatlopp ifackförbundspressen. försökte hon ju ökaegenfinansieringen från till . Den gången fick backa.Från de fackliga organisationerna fanns inget stöd att hämta. Jag är därför förvånad över att arbetsmarknadsministern nuväljer att tillsätta en enmansutredning, i stället för att ta vara på dekonstruktiva idéer och det tänkande som finns i . Resultatet avutredningen kan ju även komma att uppfattas som negativt förarbetsmarknadens parter. Det är därför ingen självklarhet att det den härgången kommer något stöd från det hållet. Jag viH således fråga arbetsmarknadsministern om hon intetänker ta tillfället i akt att redan under utredningen försöka åstadkomma ettbrett parlamentariskt stöd för att få en bättre fungerandearbetslöshetsförsäkring med en finansiering som håller även i ekonomiskt kärvatider. Om aviserad utredning om arbetslöshetsförsäkringen 80Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Får jag först säga attjag håller med om att den här försäkringen i många avseenden intefungerar bra . Försäkringen är krånglig på synnerligen många olika sätt.Det finns t. ex, fondregler som behöver ses över. De här direktiven är alltsåomfattande. Det rör sig om ungefär 16 sidor. Det är inget s, k. dösnack utandet gäller egentligen enbart konkreta frågor. Det är synnerligen många frågorav teknisk natur som den här utredningen skall behandla. Jag har därför gjortbedömningen att det bästa sättet att få utredningen genomförd så snart sommöjligt är att bara ha en utredare. Självfallet kommer sakkunniga och experteratt knytas till utredaren. Utredningen skall vara klar , Jag menar attfrågan om den parlamentariska förankringen av olika förslag får anstå till dessatt vi har sett vilka förslag utredaren kommer med, 81 (): Det är ju ingen hemlighet att Anna-GretaLeijon i dessa frågor är klämd mellan kraven från å enasidan och kraven från de fackliga organisationerna å andra sidan. Jag tycker fortfarande att arbetsmarknadsministern bordeta tillfället i akt, med tanke på dagens parlamentariska situation, att redanfrån början åstadkomma en parlamentarisk uppslutning. - kanskeganska snart - kan vi i så fall få en verkligt bra arbetslöshetsförsäkring. Jag vet inte om det finns särskilt stora förutsättningar i detsammanhanget. När det gäller de förslag som man från moderata samlingspartieti våras lade fram i beträffande sättet att hantera arbetslöshetsförsäkringenvill jag framhålla att jag inte tror att det finns några som helstförutsättningar att uppnå en parlamentarisk uppslutning. Från socialdemokratiskthåll kommer vi i varje faH aldrig att ställa upp på den typen av förslag, Anf.83 (): Det var ju ett intressant besked. Arbetsmarknadsministern säger att detankar som vi moderater fört fram om en allmän obligatoriskarbetslöshetsförsäkring för alla på den svenska arbetsmarknaden är icke avintresse för socialdemokratin. Det var ett besked som väljarna kanske borde hahaft redan under valrörelsen. Tredje vice talmannen anmälde attarbetsmarknadsminister anhållit att till protokollet fåantecknat att hon inte ägde rätt till ytterligare inlägg. Överläggningenvar härmed avslutad. 26 § Svar på fråga1985/86:136 om arbetslösheten i i har frågat mig om jag är medveten om Malmössärställning i fråga om arbetslöshet jämfört med andra storstäder och vilkaåtgärder kan förvänta sig i syfte att förändra den nuvarande negativautveckhngen. Dentidigare negativa utvecklingen på arbetsmarknaden i bröts underförra året. Antalet lediga platser har ökat i länet såväl somhittills , och antalet arbetslösa är lägre än sedan.Samtidigt har antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskat. Trotsdessa positiva inslag i utvecklingen Hgger de relativa arbetslöshetstalen iMalmö betydligt högre än genomsnittet för landet, och detta är allvarligt.Stora insatser görs fortlöpande från arbetsförmedlingar och länsarbetsnämnd föratt hjälpa och stödja de arbetslösa. Bl, a, har arbetsmarknadsutbildningenbyggts ut genom att ett nytt AMU-center med stor kapacitet har invigts, Anf.85 i (m); Jag tackarför svaret. Bakgrundentill min fråga är att många malmöbor uppfattar saken så, att man norr omHallandsåsen har litet dimmiga begrepp om situationen i . Jag trorinte det är många som vet att 5,av invånarna i är arbetslösa. Vi iMalmö betalar ut 1 milj, kr, i socialbidrag, och viligger på fjärde plats i en mycket tvivelaktig liga, nämligen den liga somavser sådana arbetslösa som är långtidsarbetslösa. Jaghar ställt frågan till statsrådet för att på något vis kunna aktuahseraproblemet. Statsrådet säger att hon är medveten om de problem som finns iMalmö, och jag tycker att detta är positivt och tackar för uttalandet. Detär inte min mening att begära att skall få någon särbehandling iförhållande till andra städer i riket. Men vi - och jag vågar användapluralform - kommer framöver att se tiU att statens resurser, vilka som vi vetär mycket knappa, fördelas på ett sådant sätt att malmöborna inte behöveruppleva sig som orättvist behandlade. Tillsist: Jag är inte riktigt säker på att nytt AMU-center i har någon störrebetydelse när det gäller att lösa de problem som finns. Anf.86 Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Men tänk att det ärjag. Detta är faktiskt ett av de områden där förut har varit orättvistbehandlat. Jag har fört debatter tidigare här i som har handlat justom hur otillräckliga resurserna inom arbetsmarknadsutbildningen har varit iMalmöhus län. Det har vi nu försökt att rätta till. Skall vi få en bredarbetsmarknad, tror jag att vi måste satsa väldigt mycket på utbildning, och idet sammanhanget kommer detta nya AMU-center att spela en stor roll. Vihar fått nya siffror för arbetslösheten som för landet som helhet visaratt det har skett en kraftig minskning av antalet arbetslösa; till 112 000,vilket motsvarar , Det är mycket svårt att föra ner dessa siffror påkommunal nivå, statistiken håller egentligen inte för det. Men om man trotsallt skall göra det, och det gör jag med mycket stor reservation, finner manför en nedgång från arbetslöshet till förnärvarande, Anf.87 i (m): Jag tackar än en gång för svaret. Av den inlevelse som statsrådet visarförstår jag att hon ser med djupt allvar på stads mycket besvärHgasituation. Jagtänker inte använda tiden här för att bråka med statsrådet om humvida det ärviktigt att få ett nytt AMU-center eller ej, Jag vill emellertid betona att jagär tacksam för att statsrådet har lagt så stor vikt vid dessa frågor. Överläggningenvar härmed avslutad. Omanvändningen av statsbidragen tillskolan 27 § Svar på fråga1985/86:138 om användningen av statsbidragen till skolan Per har mot bakgrund av en TT-intervju med mig frågat omregeringen vill låta skolorna på egen hand bestämma användningen avförstärkningsresursen. Det avsnitt i intervjunsom Per hänvisar till var en del av ett Prot.1985/86:22 prindpieHt resonemang, i vilket jag framhöll att det är möjligt meden långtgående decentralisering, däf många detaljregler om t,ex, hur skolans resurser skall användas tas bort. En förutsättning är dock i såfall en ökad statHg kontroH och tiUsyn av hur skolan uppnår sina mål. Tredjevice talmannen konstaterade att frågeställaren ej var närvarande i kammaren ochförklarade överläggningen avslutad. 28 §Meddelande om svar på interpellation 1985/86:36 Anf.89 Statsrådet , Å, : Jag har av kammarkansliet upplysts om att inte harmöjlighet att ta emot svaret på den av honom ställda interpellationen omhushållssparandet , dvs, före dentidpunkt då den enligt reglerna skall besvaras. Vi får därför försöka kommaöverens om en tidpunkt därefter, 29 §Svar på fråga 1985/86:123 om postgirots kassamedel Anf.90 Statsrådet , Å, ; har frågat finansministern om han avser att föreslåriksdagen några åtgärder för att ändra på ensamrätt till postgirotskassamedel. Genom denna ensamrätt drabbas postverket enligt ett inkomstbortfall på 200 milj, kr, . Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Bakgrundentill fråga är att det vid sammanslagningen av dåvarandePostbanken och till bestämdes att postgirot, somstannade kvar inom postverket, skulle placera sin likviditet på bankräkning iPK-banken. Bestämmelsen ingick som en del av en större uppgörelse vilkeninnehöll flera andra åtaganden mellan och postverket. Postenhar skrivit till regeringen och begärt att fritt få placera sin likviditet påpenningmarknaden i stället för på konto i . Under de som gått sedan nuvarandeformer för samarbete mellan posten och fastställdes har storaförändringar skett på kreditmarknaden, inte minst framväxten av en fungerandepenningmarknad, vilket motiverar en översyn av postens och PK-bankensömsesidiga relationer. Frågan bereds inom ,och jag är inte nu beredd att redovisa något resultat av detta arbete. Enutgångspunkt är emellertid att ett nära samarbete mellan posten och PK-bankenär till fördel för båda parter och därför skall bestå. 91 KNUTWACHTMEISTER (m): Jag ber att fåtacka statsrådet för svaret på min fråga, även om jag är en aning förvånad överatt det är löneministern och inte finansministernsom går i svaromål. Det är alldeles riktigt som statsrådet säger, att detunder de gångna tio åren har blivit väsentligt bättre placeringsmöjligheter påpenningmarknaden. är alltså monopol med säkerhet merkostsamt för postverket än det var . Kan postverket placera de11-12 miljarder fritt som det här rör sig om och därigenom få kanske 1,5-2 %mer i ränta än skulle postverkets intäkter kunna öka med de 200milj, kr, som dess generaldirektör har angett. har aviserat att man skall begära enhöjning av brevportot med , Eftersom antalet vanliga brevårligen uppgår till cirka en och en kvarts miljard, kan man konstatera att enfri placeringsrätt avseende postens kassamedel skulle göra en portohöjningonödig. Min uppmaning till statsrådet är att han skall föreslå finansministernatt säga nej till portohöjningen men ja till en fri placeringsrätt. Det som statsrådet senast anförde, att samarbetet mellanposten och skall bestå, gör mig litet orolig. monopol påpostgiromedel ger väsentliga konkurrensfördelar framför andraaffärsbanker. Enligt min uppfattning är det särskih betänkligt sedan PK-bankennyligen har introducerats på . Anser statsrådet att denna monopolställning för PK-bankenär acceptabel? Det är så enkelt som att jag ansvarar förbankväsendet inom regeringen numera, och därför svarar jag på den här frågan. Får jag sedan säga alt inte har någonmonopolställning och inte heller anses ha det. Det förhållandet att detträffades ett avtal mellan och posten när sammanslagningen skedde1974 förändrar ingenting i den bilden. Jag har redogjort för hur arbetet i denhär frågan bedrivs med anledning av postens framställning och har därföringenting att tillägga. 93 (); Jo, statsrådet , bilden har väsentligt förändratsunder de som gått sedan avtalet slöts. För det första finns, som statsrådet angav, möjlighetenatt placera medel på penningmarknaden till väsentligt bättre ränta än då. För det andra är numera ett börsnoterat företag,och det har sagts att man skall konkurrera med de andra bankerna. avPK-bankens inlåning är postgiromedel. Där har man monopol, det kommerstatsrådet inte ifrån. Jag får väl i stället uppmanageneraldirektören för postverket att gå tillstyrelseledamoten i och den vägen försökaåstadkomma en ändring. Jag tycker att det är helt felaktigt att man har dettamonopol, och jag är övertygad om att man förr eller senare kommer att tvingasupphöra med det. Överläggningenvar härmed avslutad. Omröstsammanräkningen vid allmänna val 30 § Svar på fråga1985/86:126 om röstsammanräkningen vid allmänna val ställt en fråga tHl statsrådet om röstsammanräkningen vid allmännaval. Arbetet inom regeringen är fördelat så att det är jag som skall besvarafrågan. SomKenth Skårvik säger i sin fråga har vissa misstag begåtts vid genomförandet avårets allmänna val och vid sammanräkningen av valresultatet. Eftervarje val brukar utvärdera och analysera de erfarenheter somgjorts i samband med valet. Resultatet rapporteras till regeringen. En sådanuppföljning kommer att göras även val. Omerfarenheterna är sådana att det är nödvändigt att genomföra förbättringar ivallagstiftningen, kommer jag självfallet att föreslå de förbättringar sombehövs. Det kan också finnas skäl att se över om informationen tillvalförrättare och väljare om valförfarandet kan förbättras ytterligare. Iavvaktan på uppföljning av årets val anser jag emellertid attdet för dagen inte finns någon anledning för mig att ta några . Anf.95 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag anser att misstagen är såallvariiga att en genomgång är nödvändig. har det enligt pressuppgifter varit ovanligtmånga felaktigheter vid meddelandena från de olika sammanräkningsställenaangående resultatet i form av mandatutdelning och röstsiffror. Vid litet förmånga tillfällen har de prelimjnära resultaten ändrats i efterhand, vilketgivetvis ställer till en del problem för berörda parter. Men allvarligare ärdet när direkta misstag görs, som t, ex. i , där en spränglista hadeblandats samman med en ordinarie lista. Missenupptäcktes inte förrän en privatperson, som hade röstat på spränglistan och varintresserad av vilket stöd listan hade fått i valet, efterhörde valresultatethos . Det visade sig då att listan i hans eget valdistrikt skulleha fått noll röster, trots att han bevisligen själv röstat på hstan. Utanlarmsignalen hade alltså fullmäktige i kommunen haft en felaktigsammansättning, Iett annat fall fick socialdemokraterna fyra tusen röster för mycket i envalkrets, vilket i det fallet inte påverkade mandatfördelningen. Men givetvisskulle detta ha kunnat vara fallet, och då skulle det ha varit mycketallvarligt. har medgivit detta fel, men säger också att feletuppstod i en teknisk redovisning som gjordes efter valet. Fråganblir då med en gång; Hur många fel har gjorts som aldrig upptäcks, som kanskehar förändrat resultatet och givit felaktiga mandatfördelningar i ohkakommuner? Kan vi känna oss helt säkra på resultatredovisningarna, eller behövermtinerna ses över för att ge säkrare resultat ? Det är det jaghoppas att vi kan komma fram till - att rutinerna ses över. det behövs - det är juinte första gången sådana här saker inträffar. Vadjag också tänker på är de preliminära beräkningar som redovisas. Man skaHkanske vänta tills man har säkrare resultat, så att man inte ställer till oredai kommuner och framför allt för vissa privatpersoner. Överläggningenvar härmed avslutad. 31§ Svar på fråga 1985/86:143 om polisverksamheten i iMalmö har frågat mig om jag är medveten om att polismyndighetens i beslutom omfördelning av personal tUl asylutredningar innebär förlängning av redanlånga utredningstider och att polisens förebyggande och bevakande verksamhetförsämras. Bakgrundentill myndigheternas beslut om en mindre, tillfällig omfördelning av personalär de oacceptabelt långa handläggningstiderna för s. k, asylutredningar. Dessatider överstiger väsentligt den månad som enligt statsmakternas uttalanden börgälla som riktlinje för handläggning av dessa ärenden. Enligt vad jag harinhämtat kan åtgärderna genomföras utan sådana följder som pekatpå. Jag viH slutiigen erinra om att myndighetens beslutatt omfördela resurser till en arbetsbelastad sektor ligger helt i linje medden nya, flexiblare polisorganisationen som efter beslut nu hargenomförts. Jag är övertygad om att den nu aktuella omfördelningen kan ske utanmen för övrig poHsverksamhet, 97 iMalmö (m): Jag tackarför svaret. Förstvill jag ha ett klarläggande. Här talar statsrådet om att det varpolismyndighetens i beslut, I tidningen står detatt det var ett besked från . Det skulle vara bra att fåbesked om vem som har bestämt detta. Har man gjort det från eller frånStockholm? Sedanmåste jag säga att jag är förvånad över att justitieministern kan stå och sägaatt han inte tror att det blir något men när man drar in 15poliser, av vilka fem är patrullerande med utetjänst. Jag tror inte att det ärnågon överdrift när man påstår att många, många malmöbor upplever Malmösom en otrygg stad. Vi har fått benämningen , och det ärknappast någonting att vara stolt över. Dethar också stått i pressen att har uppmanat malmöborna att inte gåut i centrum - och det gäller även pensionärer m, fl, i Malmösytterområden. Det är i det här läget som statsrådet står och säger att han intetror att detta kan bli till men för polisverksamheten. Det är möjHgt, men detbhr absolut till men för malmöborna, blir alltså inte en tryggare staddärför att vi omfördelar polisens resurser. Jaghoppas naturligtvis att statsrådet har rätt när han tror att beslutet inteinnebär något problem för polisen i och för Malmös invånare. Prot, 1985/86:22 vill jag ännu en gångfråga: Vem har fattat det här beslutet? På vems order hardetta skett? Omrätten i vissa fall till ersättning från försäkringsbolag vid trafikolycka Beslutet har, som jag sade, fattats av polismyndigheten iMalmö, Sedan tecknar i en oriktig bild avordningssituationen i , Denna är inte alls sådan som villge intryck av. Den kommer inte heller att försämras av att, enligt vad jag harinhämtat, en patrullerande polisman sätts på ett annatarbete, 99 i (m): I den här frågan Htar jag faktiskt mer påpolismästaren i , , än på statsrådet. Polismästarensäger enligt tidningen : Det känns tungt, det gör det, och många här ihuset tycker inte att det känns särskilt lustigt. Han talar i samma artikelockså om en tvångskommendering och uttrycker klart att man har fått besked frånjustitiedepartementet om att denna skall gälla . Jag vet inte vem som rapporterar till statsrådet omsituationen i kommun vad gäller kriminaliteten, men jag tycker attstatsrådet borde skaffa sig Htet fler tipsare. De som redovisar för honom attläget är så positivt som han har beskrivit det har knappast vistats i Malmönågon . Överläggningen var härmed avslutad. 32 § Svar på fråga 1985/86:151 om rätten i vissa fall tillersättning från försäkringsbolag vid trafikolycka har frågat mig om jag avser att vidtaåtgärder för att ersättning vid trafikolycka skall betalas ut även när denskadade är så dålig att hon ej kan använda pengarna. Jag antar att fråganställs mot bakgrund av ett fall som har uppmärksammats i massmedia. Vad frågan ytterst gäller är tillämpningen avskadeståndslagens regler om ersättning för personskada - i det här fallet inomramen för den obligatoriska trafikförsäkringen. Dessa regler innebär i huvudsakatt ersättning utgår dels för ekonomiska förluster, t. ex. sjukvårdskostnader,dels för ideell skada. Det som har diskuterats i det aktuella fallet är i vilkenomfattning den skadade skall få ersättning för den ideella skadan. Sådanersättning avser att gottgöra den skadade för fysiskt och psykiskt lidande ochannat obehag i den personliga livsföringen. Ersättningen har således en starktpersonlig anknytning och syftar till att möjliggöra för den skadade att - somkompensation för lidandet - skaffa sig ett motsvarande mått avtillfredsställelse. Detta visar sig bl. a. däri att rätten till ideellersättning som regel förfaller om den skadade dör innan ersättningen harfastställts. Hur ersättning för ideell skada skall bestämmas ifall denskadade är så 44 dålig att hon inte kan tillgodogörasig ersättningen framgår inte direkt av skadeståndslagen.Det finns inte heller något prejudicerande domstolsavgörande. Däremot har enviss praxis utvecklats i verksamhet. Denna praxis innebäratt ersättning för ideell skada betalas även när den skadade är så dålig atthon inte kan använda pengarna. Beloppet är dock lägre i dessa fall. Den praxis som jag nu har beskrivit är enligt min meninginte sådan att det finns någon anledning för mig att ingripa medlagstiftningsåtgärder eller på annat sätt. Om sekretesskydd för färdtjänstregistret 101 (): Jag tackar justitieministern för svaret på min fråga. Jag inriktar mig på det ideella skadeståndet.Personskadereglerna i lagen är kortfattade och ger inte stor ledning vidrättstillämpningen. Därför har rättspraxis fått stor betydelse. Men praxis har utvecklats utanför domstolarna och isamarbete med försäkringsbolagen själva. Viss praxis som Trafikskadenämndentillämpar anser jag inte förenlig med den enskildes och dennes anhörigasrättssäkerhet. En princip som tillämpas och som jag anser felaktig är attom den skadades medvetandegrad är nedsatt eller fluktuerar, skall det utgå enreducerad ersättning. Den skadade kan inte använda sina pengar - därför skallhan ha lägre ersättning. Jag förstår inte hur det är möjligt att något sådantkan få förekomma.