prot · G909136 · 1985-12-31 00:00:00 — Håller inte med om att just handhavandet avtelenätet är mest naturliga uppgift och att nödvändigainvesteringar kanske trots allt ändå inte har gjorts? När det sedan gäller monopolsituationen är det såatt varje växel som installeras och som inte kan anpassas fullständigt efteranvändarnas krav ger en merkostnad. Det gäller inte bara för privata företagutan det gäller för sjukhus, skolor, myndigheter och andra, Alla förlorar pådetta. Därför kan man med stor säkerhet säga att kommeratt tvingas att släppa sina monopol, både på abonnentväxlar och på modem. Mankommer inte att kunna stå emot den tekniska utvecklingens krav. Låt mig slutligen ställa frågan:Vad har socialdemokraterna egentligen emot att vi fär en lika positivutveckling i när det gäller telekommunikationer som man har haft i såmånga andra länder? 36SVEN (vpk) replik: säger att iSverige är bra, och om det råder inte några delade meningar. Det finns mångavittnesmål om att i fungerar pä ett sätt som är föredömligtjämfört med förhållandena i många andra länder. Men det är en annan sak som man har förbisett, BirgerRosqvist, och det är att har fått nya, smidigareverksamhetsformer, t. ex, när det gäller finansiering, som gör att man på ettnytt och mera anpassat sätt har kunnat operera på marknaden. Detta gör attteleverket är det gamla stereotypa, byråkratiska verk som vi vandeoss vid att det var . Man hade kunnat gå vidare på den vägen istället för att "bolagisera" , man hade kunnat gå vidare på vägenatt skapa verksamhetsformer som förenar trygghet och fasthet i anställningenmed ett smidigt anpassande till den verksamhet som har att utveckla. 37 BIRGERROSQVIST (s) replik: Än en gång: Det är personella resurser som lägger hinder i vägen här,Per Stenmarck, Jag kan nämna att det går att lösa frågan på annat sätt än genomatt bygga ut nätet. Det går också att göra omfördelningar. Jag har ettmeddelande här från , där man säger att man för del liderav växtvärk. Stora delar av den ökning som skett av data- och teletrafikenbelastar just , har blivit en onödigt stor knutpunkt. Därförkommer man att flytta all utlandstrafik som går överStockholm till andra städer. Den kommer att gå över och . Man fåralltså vidta sådana åtgärder för att komma till rätta med problemen. Det kostarinte så stora pengar som Stenmarck talar om, utan man kan genom omorganisationtjäna en del. Jagtror, , att vi får försöka se litet kallare och lugnare på dettamed bolagsbildningen, har nämnt siffrorna 90 och här. Jagskulle också kunna nämna sådana siffror, av den industriellaverksamheten i bedrivs inom bolag, och lika många företag procentuelltsett arbetar på det sättet. Jag tror inte att konsekvenserna kommer att bli såödesdigra som vill göra gällande. Ett gott samarbete och ettgemensamt agerande från de anställdas organisationer och från verken, medmålsättningen att skapa en slagkraftig organisation, bör föra med sig att mankan behälla den industriella verksamheten i ägo och behålla detintegrerade samarbete som har funnits. Det är bra om vi kan slå fastatt detta skall fortgå. Men industrier behöver också gå ut på denallmänna marknaden, kanske även på exportmarknaden, för att klarasysselsättning och jobb. Det är en av anledningarna till bolagsbildningen. Manfår alltså också en helt annan marknad att arbeta på. Jag tror som sagt att detockså skall kunna accepteras när känslorna lugnat ner sig. 38 (): Jag skall i mitt inlägg, som jag skall försöka göra så kort sommöjligt, uppehålla mig enbart vid frågan om ombildningen av till bolag. Somframgått av debatten här har den frågan varit föremål för diskussionunder ett flertal är, och man har i årets budgetproposition ansett att fråganmåste bringas till en lösning, har gjort gällande att förslaget i budgetpropositionen skulle varaen klar borgerlig framgång, att vi från socialdemokratisk sida till fullo haraccepterat de borgerligas argumentation och att ställningstagandet skulle varaett svek mot de anställda och innebära att vi sviker våra löften. Det är riktigtatt socialdemokratin och har olika uppfattningar justnär det gäller bolagsbildningen. Men jag vill på det bestämdaste förneka attdet ställningstagande som görs i årets budgetproposition skulle vara en följdav någon borgerlig påverkan eller att det skulle vara ett uttryck för någotsvek. Närman från borgerligt håll lade fram förslag om en bolagsbildning motionerade visocialdemokrater mot detta - det är riktigt. Jag vill, herr talman, citera vadsocialdemokraterna skrev i motion 1981/82:1890; "Om en bolagsbildningskall bli framgångsrik måste förberedelserna vara 1985/86:136mycket noggranna. En eventuell ombildning måste ske i konstruktivt samarbete mellan ledning ochföreträdare för personalorganisa- I det läge som förberedelserna för omorganisationen nubefinner sig finns enligt vår mening ingen som helst grund för attfatta ett beslut att bolagsbildningen skall ske , Ett omfattandeutrednings-, utvecklings- och förhandlingsarbete förestår om skall ges enchans att utvecklas till ett modernt och konkurrenskraftigt elektronikbolag. Viyrkar därför avslag på regeringens förslag att nu skall lägga fastett datum för bolagsbildningen," Denna motion följde socialdemokraterna upp med enreservation, I den reservationen slog vi också fast att vi inte ansåg att det"nu finns någon grund för att fatta beslut om attbolagsbildningen skall ske ", Vi avstyrkte därförförslaget, sade vidare att vi i valrörelsen 1982skulle ha förespeglat de statsanställda att vi, därest socialdemokrafin återkomi regeringsställning, skulle avskriva tanken på bolagsbildning.Jag vill, för att rätta även på den punkten, citera ett brevsom den socialdemokratiska partistyrelsen tillställde . I detta brev kan man läsa följande: "Det viktiga för är som vi ser det att enhetenges förutsättningar att av egen kraft verka på marknaden. Därför behöver en radfunktioner förnyas, bl a organisation, produktutveckling och marknadsföring.Först sedan detta skett finns förutsättningar att ta upp diskussioner om enförändring av företagsformen. Vi är inte principiella motståndare fill bolagsformen, menföretaget måste ges goda arbetsförutsättningar om vi skall acceptera enombildning av till bolag." Det var det budskap som de statsanställdafick inför valrörelsen , När vi sedan återfick regeringsmakten , rev viupp beslutet om att bolagsbildningen skulle träda i kraft , Somsagts tidigare i denna debatt har frågan därefter varit föremål fördiskussioner vid ett flertal tillfällen här i kammaren. På den förutvarande socialdemokratiskakommunikationsministerns förslag tillsattes en särskild utredningsman som undersöktevilken organisatorisk form som skulle gälla för televerketsindustridivision. Denna utredningsman konstaterade att formen av.bolagsannolikt skulle vara den bästa. Efter detta träffades en överenskommelse mellanStatsanställdas förbund. och ledningen för Teliom att man skulle ta upp förnyade överläggningar. Därför kom det i förra åretsproposition att sägas att slutgiltig ställning till organisationsformen skulletas i den budgetproposition som presenterades , Det har alltså skett den här typen av överläggningarmellan ledningen för och . Parterna har kommit överens om vissa nödvändiga förändringar i förutsättningarna för verksamhet. Man har bl, a, konstaterat att måste kunna använda överskottsmedel för att utveckla nya produkter avsedda för en marknad både inom och utom 38 . Reglerna rörandesärkostnadsredovisning och konkurrens- utsattaprodukter måste vara anpassade till dessa förutsättningar. Vidare måste enligt parterna kunna användaprispolitiken som ett vapen i marknadsföringen av dess produkter ochäven på annat sätt jämställas med ett industriföretag, utan hinder i form avsärkostnadsredovisning och offentlighetsprincipen. Vid utformningen av regleroch förordningar avsedda för myndigheten måste hänsyn tas till industrinsspeciella villkor. Parterna är också överens om att de nuvarande reglerna förmervärdesbeskattning bör ses över. På en punkt har det emellertid förelegat olikauppfattningar. Det gäller vilka förändringar som krävs för att man skall varaframgångsrik . har inte varit enigt med televerketsledning om att den snabbaste vägen för att uppnå detta är att genomföraombildning till bolag. Det ställningstagande som har gjorts frånsocialdemokratiskt häll grundar sig naturligtvis inte på att man ser det somett mål i sig att ha en annan uppfattning än de fackliga organisationerna. Attvi har kommit fram till detta beslut beror ju på att vi anser att bolagsformenär den organisatoriskt sett bästa formen för och därmed de anställdasframtid. Jag skall inte upprepa vad utskottetstalesman tidigare här har sagt om utskottets skrivning. Men låtmig kraftigt få understryka att en ombildning av till bolag på intet sättskall förändra telekoncernens verksamhet. Vi skall ha en sammanhållentelekoncern . Det har varit av utomordentligt stor fördel för svensktelepolitik att vi har kunnat ha ett sammanhållet televerk, med bådeindustriell och övrig verksamhet. Det skall vi fortsätta med. Att denorganisatoriska formen för den industriella verksamheten blir bolag medför påintet sätt några förändringar på denna punkt. Det har också uttryckts oro från de anställdas sida överatt en ombildning från affärsverk till bolag skulle försämra och i grundenförändra löne- och anställningsvillkor. Vi har i utskottets skrivning sagt attlöne- och anställningsvillkor för dem som berörs av ombildningen naturligtvisär utomordent-Ugt viktiga frågor. Det är emellertid i första handförhandlingsfrågor, som parterna har att ta ställning till, och vi säger:"Utskottet förutsätter dock att vederbörlig hänsyn tas till de anställdasintressen," Låt mig som utskottets ordförande understryka attutskottet naturligtvis förutsätter att ledning och televerketsstyrelse uppmärksammar vad utskottet här uttalar och att en ombildning frånaffärsverk till bolag icke är motiverad med att de anställdas löne- ochanställningsvillkor skall i grunden försämras eller förändras. Jag vill klartunderstryka att detta är en uppmaning från utskottet att se till att villkorenför de anställda beaktas i det förhandlingsarbete som kommer att följa efterdet att har fattat sitt beslut. Jag vill uttrycka förhoppningen att den orosom finns på de berörda orterna och bland personalen snabbt skall kunnaskingras och att det beslut som inom kommer att fatta kommeratt vara fill fördel för och dess framtid och därmed för de anställda. Vi har från socialdemokrafin endast en målsättning,nämligen att skapa ett bra och starkt televerk här i landet, att fortsätta att driva en framgångsrik 39 Därför är detviktigt att den industriella verksamheten, som kommer att fortsätta ibolagsform inom , skall visa sig vara framgångsrik och att Telidärmed också i ökad utsträckning skall kunna klara konkurrensen och i ökadutsträckning kunna sälja sina produkter på den internationella marknaden. Detär i den förhoppningen som en bred majoritet står bakom beslutet itrafikutskottet. Anf.39 (vpk) replik: Utskottets ordförande gör gällande att det inte är borgerlig påverkansom har resulterat i förslaget om bolagisering. Men det stående tematfrån borgerligt håll har ju varit just attackerna mot denoffenfiiga sektorn. Det är ju detta som valpropagandan och andra kampanjer harhandlat om! DeborgerUga har stått på den ena sidan och sagt att den offentliga sektorn måsteattackeras för att bli mera "privatinriktad", att verksamheter måsteövertas av privata intressen, osv. På den andra sidan har förhoppningsvisarbetarrörelsen stått och sagt; Vi slår vakt om den offentliga sektorn. Jagmenar att detta måste vi komma ihåg i det här sammanhanget: Varför har interegeringen och utskottsmajoriteten, som det stod i den socialdemokratiskamotionen, respekterat personalorganisationernas synpunkter i samband medförslaget att ombilda till bolag? Det stod ju i den ursprungliga motionenatt man skulle se till att personalorganisationerna fick vara med och säga hurdet skall vara. Mendet gick inte till så. Organisationer som i sina medlemsled har av deberörda är emot bolagsbildningen. Hur skall vi kunna försvara, herr utskottsordförande,att man har gått emot personalorganisationerna, när man har sagt skall försöka beakta vad de tycker? Detär också märkligt att de anställda gär in i löne- och anställningsförhållandensom de inte känner till. Före det beslut som nu kommer att fattaborde de berörda parterna ha varit sams om vilka löne- och anställningsvillkorsom skall gälla. 40 () replik: påminner om att de borgerliga partierna har gjort enmängd attacker mot den offentliga sektorn - vilket jag på intet sätt villförneka - och gör gällande att det här ställningstagandet när det gällerombildning av till bolag skulle ligga i linje med deras strävanden. Dåmåste ha lyssnat väldigt illa till inlägg härtidigare, där han med kraft tillbakavisade attackerna mot från deborgerliga partierna. Jagsade i talarstolen att för socialdemokratin är det viktigt att slå vakt omen sammanhållen telekoncern och fortsätta den framgångsrika telepolitiken ivårt land. Att vi gör om den organisatoriska formen inom ramen förtelekoncernen innebär ju icke att vi minskar den offentliga sektorn. Jagvill klart understryka i debatten att detta att ombildas till ettbolag på intet sätt innebär att vi från socialdemokratins sida accepterar någonform av privatisering. Telibolaget skall vara kvar inom telekoncernen som ettav helägt bolag. Det skall alltså vara en integrerad del av televerketoch därmed en del av den offentliga sektorn. Jag skall gärna medge att beslutet hade varit lättare attta, om vi hade kunnat vara helt överens med de anställdasorganisationer i den här frågan. Som jag redovisade i mitt inlägg har mani väldigt stor utsträckning samma grundsyn som vi på de förändringar som måstevidtas inom telekoncernen. Den enda punkt man skiljer sig på är frågan bolag ellericke bolag. Här har vi olyckligtvis inte kunnat komrna överens. Vi har förtdiskussionerna , men för framtid måste nu ett beslut tas,och då har vi kommit fram till att bolagsbildning är det bästa, 41 (vpk) replik; gick den socialdemokratiskariksdagsminoriteten - för det var en minoritet då - bestämt emot om bolagsbildning. har ledande socialdemokrater gång på gångi olika sammanhang lovat att behålla inom verksformen, och nästan allapartidistrikt i landet - det har jag undersökt, så det vet jag - har ställt upppå den linjen. Dessutom finns det massor av kvinnodistrikt ochkvinnoklubbar-det är många kvinnor som jobbar inom och känner särskiltvarmt för det - som har krävt att verksformen skall behållas. Det är inte att undra på, , att ord som svekkommer till användning. Och det är inte bara ett svek när man gör sä här mot deanställda, utan det är ett svek mot den trovärdighet vi är i behov av attarbetarrörelsen har. 42 () replik: En mycket kort kommentar: Jag vill uppmanaSven att läsa debattprotokollet , för då föreligger det ochdå har kanske också känslorna svalnat något, I mitt anförande läste jagnämligen in i protokoll vad som från socialdemokratins sida harsagts i motioner och i reservationer och vad den socialdemokratiskapartistyrelsen har skrivit fill , Av detsom har sagts i i form av motioner och reservationer och i skrivelsentill framgår entydigt och klart att socialdemokratinicke är någon principiell motståndare till en bolagsbildning av , men attett genomförande av en bolagsbildning kan äga rum först när tiden är mogen fördetta. Vi har ansett att ett definitivt beslut måste fattas . Jag vill än en gång, herr talman, understryka att det ärmin förhoppning att detta beslut skall vara till gagn för och betyda en ljusoch framgångsrik tid för Telikoncernen, 43 BO (vpk): Herr talman! som villva med och titta och pratanär ni klär er. Prot.1985/86:136 Först sänder man , 7 maj1986 på prov. _ , , Z '. Sen tar det aldrig slut. Telekommunikationer , , , Sa skapasännu ett behov som intefanns förut. Så skaldade för ett tiotal år sedan apropådet ökade TV-utbudet, enkannerligen de nya TV-sändningarna pä morgnarna. Nugäller det mycket mer. Dag och natt skall vi överösas av torftiga satellitsändningar.Behov som inte finns skall skapas. Drivande kraft är . Kraftiga nedskärningar på kulturens område är på gång runtom i landet, I skall en lång rad bibliotek stängas som vi hade rådatt driva , när vär bruttonationalprodukt var mycketlägre än , då den offentliga fattigdomen sägs kräva drastiskaåtstramningsåtgärder. Men saknar inte pengar och driver på egenhand kulturpolitik - eller kanske man hellre skall säga okulturpolitik. Miljarder kronor plöjs ner i kabelnät. Tiotals miljonersatsas av statliga i en aggressiv marknadsföring genomhelsidesannonser i våra dagstidningar för satellit-TV, medan framståendekulturella produktioner inte har råd med mer än mikroskopiskamillimeterannonser för sin verksamhet. Denna enorma snedvridning av värt kulturliv får äga rumutan att några demokratiskt valda organ har möjlighet att styra verksamheten.Och här i får vi diskutera frågan genom ett betänkande fråntrafikutskottet. Jag har största respekt för trafikutskottetsvärderade ledamöter som säkert också har ett levande kulturintresse. Men nog ärdet egendomhgt att vi diskuterar en fullständigt central kulturpolitisk fråga,kanske den viktigaste, som om den vore en trafikpolitisk eller teletekniskfråga. uppgift är att se till att vi kan ringa tillvarandra. Det är den allmänna meningen om . Ingen demokratisk instanshar bestämt att skall fixa så att svenska folket tittar på utländskTV i stället för svensk. Inget demokratiskt beslut har fattats om attteleverket skall marknadsföra reklam-TV och lansera kanaler som ,Screen Sport, , Premiere, Childrens Channel, Lifestyle Channel och mycketannat. Det går förstås inte heller att hitta något demokratiskt fattat beslutom att skall bjuda våra barn och ungdomar pä amerikansk skräpkultur. Parentetiskt vill jag gärna passa påtillfället att uttrycka min stora olust över att vår intern-TV här i densvenska pumpar ut amerikanska nyhetssändningar när plenum inte pågår.Initiativet lär ha kommit frän det parti som brukar vifta allra ihärdigast medden svenska fanan på sina kongresser och andra arrangemang. Utländska besökaremäste gnugga sig i ögonen och undra om de verkligen befinner sig i det svenskaparlamentet eller i någon femtioförsta amerikansk delstatsförsamling. Jag har tidigare talat om det demokratiska inflytandet, eller rättaresagt bristen på inflytande, över kabel-TV-utbyggnaden, Men det handlarinte bara om riksdag utan i lika hög grad om de enskilda 42 människor som mot sin vilja tvingasin i satellit-TV-verksamheten och som skall utsättas förkulturella övergrepp hemma i sina vardagsrum. Visst kan man invända att ingentvingas titta på eländet. Nej, men folk tvingas tydligen vara med och betalaför skräpet. Tänker följande scenario - jag tillåter mig citera artikel iDagens Nyheter härförleden: "TrivselbostäderAB i har beslutat att för samtliga hyresgästers räkning prenumererapå Bild-Zeitung, och , Prenumerationsavgiften kommer attläggas på hyran. Företaget hoppas på detta sätt locka hyresgäster fill de mångatomma lägenheterna. varnar bolagets VD alla boende som inte betalarsina prenumerationsavgifter att de kan tvingas flytta," Detskulle naturligtvis bli ett ramaskri om en sådan ordning fillämpades. Men sågär det fakfiskt till då det gäller kabel- och satellit-TV, drarsina kablar och ingår ramavtal med stora bostadsbolag, och de boendeöverrumplas innan de hunnit skaffa sig kunskap. Det är förvånande att partiersom i andra sammanhang bekänner sig till marknadsekonomi och valfrihet säger jatill både kollektivanslutning och tvångsdebitering då det gäller kabel-TV, Jag yrkar bifall tillvpk-reservationen 9, Avslutningsvisvill jag passa på att ställa en fråga till och -det skulle för den delen vara intressant att höra även vad de borgerligaledamöterna i utskottet har att säga. I betänkandet stär som ett ganskatorftigt svar på vår motion: "Utskottet förutsätter dock att regeringenföljer utvecklingen på området och återkommer till , om så blirerforderligt," När blir det "erforderligt" att få litet kontrollöver verksamhet på det här området? 44 (): Personer med funktionshinder har för att minska sin isolering störrebehov av att använda telefon än andra. Glädjande nog har den tekniskautvecklingen och en progressiv hjälpmedelspolitik gjort det möjligt för döva,hörselskadade och talskadade att kommunicera över telefonnätet. Över 4 000texttelefoner finns i bruk i , Också dövblinda personer kan med ensärskild punktskriftsterminal använda telefon. Ettproblem är dock att det tar lång fid att kommunicera med dessa utrustningar.Särskilt gäller det talskadade med grava rörelsehinder och dövblinda personer.Samtalskostnaderna kan därför bli mycket höga. Problemet accentuerasytterligare av att många har behov att ringa rikssamtal. Ofta kan det gällaäldre människor som har sina barn på andra orter. Gruppen dövblinda, som ärspridd över hela landet, har av naturliga skäl företrädesvis sina sociala kontakterinom den egna gruppen, Iviss mån kan problemet med det långsamma kommunikationssättet reduceras genomatt det med bättre teknik blir möjligt att i förväg skriva in sitt budskap itexttelefonens minne för att sedan snabbt sända över det till mottagarensutrustning. Men att föra en normal konversation över telefonnätet tar långtid. tar det om samtalet skall gå via en förmedlingscentral,dvs, översättas från tal till text eller tvärtom, I har problemetmed höga samtalskostnader för texttelefon lösts genom atttelefonbolagen skall anpassa denna taxa så att den motsvarar vanligtelefontaxa. Det betyder att taxan måste reduceras, eftersom ett samtal medtexttelefon tar än ett vanligt telefonsamtal. Enligt den danskaregeringens beslut skall telefonbolagen själva stå för dessa minskade intäkter.Detta inkomstbortfall är för telefonbolagen försvinnande litet, men för denenskilda personen är det högst påtagliga belopp. Ur det handikappolitiska programmet som harfastställt kan man läsa följande: "Handikappades delaktighet och gemenskap i samhälletmåste åstadkommas genom att miljö och verksamhet utformas på ett sådant sättatt de blir tillgängliga för handikappade. Varje huvudman måste beakta det isin verksamhet. Kostnader som uppkommer för sådan anpassning skall ses som ensjälvklar del av kostnader för verksamheten och därmed också finansieras påsamma sätt som verksamheten i övrigt." Handikappersättningen är tänkt att täcka dessa ökadetelefonkostnader för den enskilde. Problemet är dock att denna ersättning skallräcka till så många och ständigt ökande ändamål. Dessutom, och inte minst, kantexttelefonen inte användas av släktingar och vänner som skall ringa till denhandikappade personen. Från början var detta inte heller tekniskt möjligt.Ekonomiska skäl får inte utgöra hinder för människor att ringa upp. Följden kandå bli att den handikappade blir än mera isolerad. Det borde vara rimligt att samtal till eller fråntexttelefon eller annan skrivande telefonutrustning endast debiteras medsamtalstaxa som motsvarar en vanlig telefontaxa. Det borde också vara rimligtatt stod för detta mycket marginella inkomstbortfall, särskilt somteleverket enligt sina direktiv har att ta både regionalpolitiska och socialahänsyn i sin verksamhet. Regeringen bör därför ge i uppdrag attutforma en sådan taxepolitik. Det kan vara svårt att utarbeta ett enkeltadministrativt system för detta. Men som ett första steg bör man börja med desamtal som går via förmedlingscentralerna. Det är de samtal som är mestkostsamma. Via förmedlingscentralen ringer ju också anförvanter och vänner,vilka själva inte har texttelefon. Samtalen över förmedlingscentralen är lättaatt identifiera, och det bör därför vara enkelt att få fram ett system förtaxereduktion. Jag vet att det finns tekniska lösningar för detta.Målsättningen skall vara att samtal som går via förmedlingscentral skalldebiteras så att kostnaderna för dem blir likvärdiga med dem som gäller vanligatelefonsamtal. får man räkna med att behållaförmedlingstjänsterna.