prot · G909119 · 1985-12-31 00:00:00 — Kompletterings val till utskott Riksdagensprotokoll 1985/86:119 Förhandlingarna leddes till en början av förste vicetalmannen. I § Kompletteringsval till utskott 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN: kommunisternas partigrupp har som suppleanti utrikes-och jordbruksutskotten under ledighet anmält hansersättare , Förste vice talmannen förklarade vald till suppleant i utrikesutskottet (vpk) suppleant i jordbruksutskottet (vpk) 2 § Justeradesprotokollet för den 9 innevarande månad. 3 §Jordbruksdepartementets budgetförslag (forts, frän prot, 118) Fortsattesöverläggningen om jordbruksutskottets betänkande 1985/86:13. 2 () replik: Jag begärde i går ordet för att replikeraGrethe . Hon tog i sitt anförande upp betydelsen av att man genomhandelsgödselavgifter kunnat påverka miljön positivt i samband medjordbruksproduktionen. Detta äger bara till viss del sin riktighet. Vad somhar hänt är att man har använt en del av dessa pengar på detta sätt. Det ärändå fortfarande så att en del av dessa pengar är en direkt skatt som drabbarjordbruket. Med tanke på det är det rimligt att, som vi från gör,yrka på att denna handelsgödselavgift skall avskaffas. Någraexempel på vad det handlar om är att man t. ex. tar 28 miljoner av dessapengar och lägger på försurningsprojektet, ett i och för sig vällovligt ändamålmen som inte har någon beröring med jordbruket. Ett annat exempel är att manöverför för mycket pengar, som alltså kommer från jordbruket, till skogsforskning.Det kan också vara vällovligt, men forskning borde inte finansieras på detsättet. Sedan för ett mycket egendomligtresonemang om att det inte går att göra som vi föreslagit från ,nämligen att lägga 168 miljoner på försurningsprojektet. Vi har föreslagit de163 miljoner som socialdemokraterna vill ha plus ytterligare 5 miljoner försärskilda informationsinsatser därför att vi inte anvisar några medel.Samtidigt säger att pengar är pengar. Det är naturligtvisriktigt: pengar är pengar när de har kommit in i statsbudgeten och kan användastill det har beslutat om. Så har naturligtvis fullständigfrihet och möjlighet att göra. Vad vi gör att vi vill använda ett större belopp inom jordbruketsområde och inte föra ut de pengar som är tagna från jordbruket till andraområden. 3 () replik: Inför beslutet om införande avhandelsgödselavgiften dristade jag mig i en debatt medGrethe att bl, a, framhålla att om avgiften infördes, skulle den i ensocialdemokratisk regerings hand kunna bli ett instrument och ett nytt sätt attdra in pengar till staten, Erfarenheten visar ju detta med tanke på tidigare beslutom införande av avgifter. Så sade jag då. Ja, , nu är vi där; avgiften finns, och denskall höjas. Pengarna skall räcka till alltmer. Vi moderater anser att det ärfelaktigt att låta en pressad näring stå för forskning som borde finansieras påannat sätt. Nog är det, , fråga om långt mer än jordbruketsmiljötillsyn. Det är ju också fråga om grundforskningsinsatser, och då även påskogsbruksområdet, som i mycket mindre utsträckning bidrar till de inflytandemedlen, eftersom man där använder mindre handelsgödsel. De avgifter vi vill ta bort är de som kom till1984 och som gick direkt in fill statskassan. Avgifterna höjerprodukfionskostnaderna i jordbruket och är högst diskutabla ur rättvise- ochmiljösynpunkt. Jag skulle vilja ha svar på mina frågor, ,om ni socialdemokrater är beredda att ställa samma krav på livsmedel oavsett omde är utländska eller svenskframställda. Dessutom vill jag ha svar på fråganrörande den i propositionen aviserade utredningen kring socker, stärkelse,sprit m.m. 4 (vpk) replik: Det var enligt min mening inte på någotövertygande sätt som argumenterade till försvar för regeringensförslag om hur de influtna avgiftsmedlen skall användas. Jag tror inte att detenbart berodde på att timmen var sen. Nej, hon kunde inte anföra något endasakskäl för t, ex, att jordbruket skall bekosta en höjning av anslaget tillåtgärder mot försurningen, en anslagshöjning på 28 milj, kr. Jag haringet minne av att det, när beslutet om aktionsprogrammet antogs avriksdagen, föreslogs att en sådan framtida finansiering skulle genomföras somden som har blivit aktuell. Det är väl ändå inte på det sättet att GretheLundblad vill försöka få oss att tro att regeringen och departementet samtGrethe själv inte förmår tolka det tillkännagivande som gavregeringen angående användningen av de här pengarna? Jag tycker att vi har gått regeringen ganska långt fillmötes när vi har accepterat att hälften av avgiftsmedlen används på det sättsom regeringen föreslagit. beslut sade nämligen att avgifterna istor utsträckning bör användas för sådan forskning och rådgivning som kanfrämja en minskning av behovet och användandet av handelsgödsel och bekämpningsmedeli jordbruket och att arbetsmiljön för dem som hanterar preparaten bör beaktassärskilt. Att pengarna behövs i kampen mot försurningen håller jagmed om, men hur detta kan minska användningen av bekämpningsmedel ochhandelsgödsel har jag svårare att förstå. Vi har ju biträtt förslaget omavgifterna, och då anser vi att man också bör försöka se till att medlenanvänds i enlighet med vad sedermera uttalade. 5 () replik: Det har blivit en hel del diskussion om påvilket sätt gödselavgiftspengarna har använts. Jag skulle gärna vilja säga attjag noggrant har tagit reda på vad den reservation innehöll som fanns iskatteutskottets betänkande. Det beslut vi fattade 1984 var att de skulleanvändas till utökade insatser när det gäller forskning, rådgivning och miljöförbättrandeåtgärder. När det gäller de punkter som tagits upp avrepresentanterna för oppositionen skulle jag vilja säga följande, I fråga om den tilldelning som skett tillförsurningsforskningen är det ganska klart att även försurningen påverkar markkvaliteten- det står t, o, m, i någon borgerlig motion. I utskottets yttrande har detockså ganska klart nämnts att försurningen, erosionen och tungmetallernaspåverkan är stor när det gäller markens långsiktiga produktionsförmåga. En del av de miljöförbättrande insatser som görs för attförbättra markens produktionsförmåga är alltså att gå in i kampen motförsurningen. Vi vet också att skogsforskningen på miljöområdet iallra högsta grad gäller försurningseffekterna. Det finns alltså inga stängda dörrarmellan skogsforskningen och markforskningen när det gäller försurningen. Till : Anledningen till den s, k, skattenpå jordbruket var ju att man genom en avgift på gödselmedel skulle minskaanvändningen av dem. Det målet har delvis redan uppnåtts. Som jag sade i gårvisar Supras försäljningssiffror att användningen minskat. Vi har alltsåuppnått en del av det vi ville. Dessa avgiftsmedel är också fillfälliga medel -hoppas jag att de kommer att minska, eftersom meningen är attgödselmedelanvändningen skall minska, påstår att det också handlar omgrundforskningsinsatser som jordbruket måste finansiera. Jag vill säga: Det ärdet inte. har fått medel i vanlig ordning, precis somandra universitet, med avdrag för en viss procent. Men man har inte fått detsämre än andra. t, o, m, ibudgetpropositionen sagts att inte fär minska sina medeltill forskningen utan genom omprioriteringar måste se till att grundforskningenfår det som den har rätt till. Beträffande krav på livsmedel vill jag gärna med en gångsäga att även vi socialdemokrater vill ställa samma krav på importerade som påsvenskproducerade hvsmedel. Men det är kontrollfrågan som är sä svår. Jag har tyvärr inte mer tid . Jag vill gärna svara på deandra frågorna, men jag får försöka återkomma. 6 () replik: Efter svar förstår jag atthon inser att det naturligtvis är obetaget att besluta om vilkaanslag som helst, oaktat att man i en enskild motion inte har angivit varifrånpengarna skall tas. Från har vi ett sammanhållet budgetprogramsom täcker in kostnaderna. Det är bra att vi kan vara överens på denna punkt. Beträffande försurningsprogrammet har rätt i att ett lågt pH-värde innebär stora bekymmer. Och jaghoppas att vi är fullkomligt överens om de problem som bl, a. det suranedfallet innebär. Men det felaktiga i resonemang är att mannu skall ta pengar från en avgift lagd på jordbruket. Det är en avgift pågödselmedel som i och för sig kan syfta till en minskad gödselmedelsanvändningoch ett effektivt utnyttjande av växtnäringen - men som sedan skall tillförasjordbruket igen, för att genom forskning, utveckling av brukningsteknik,växtförädling etc. komma jordbruket till del. Pengarna används emellertid intealls på detta sätt. Vad som händer är ju att jordbruket får stå för en delav reparationsåtgärderna på andra områden när det gäller höjande av pH-värdet.För jordbruksmarkens del har jordbruket - och det finns inget annatangivet för framtiden heller- som näring stått för den kalkning som behövs föratt höja pH-värdet på jordbruksmark. 7 () replik: Utöver det som här har sagtom handelsgödselavgiften kan man notera att avgiften visserligen har minskatanvändningen av handelsgödsel, men att den är och förblir orättvis när detgäller olika brukarkategorier. De som t. ex. har riklig tillgång på naturliggödsel drabbas inte alls av avgiften. Och tyvärr kan inte miljöproblemenkanaliseras enbart till handelsgödselanvändningen. Det är ett faktum, kände sig litet ställd därför att hon intehade tid att svara på mina frågor. Chansen finns onekligen fortfarande. Om svarej ges på de frågor som jag har riktat till henne, måste jag tyvärr konstateraatt man från socialdemokratisk sida inte är beredd att ställa samma krav på deimporterade livsmedlen, när det gäller behandlingen av dem och under vilkaformer som de har producerats, som på de i producerade livsmedlen, I såfall är det, fru talman, häpnadsväckande att man visar en sådan nonchalans motde svenska konsumenterna. Anf.8 (vpk) replik: och jag satt i sammautredning, där vi bl, a. diskuterade frågan om miljöavgifter. Vi var då överensom att det skulle behövas mycket höga avgifter för att man skulle få enväsentlig styreffekt. Vi var också ense om att små avgifter utan dennastyreffekt skulle användas till finansiering av angelägna åtgärder. Jag anseratt de nu aktuella avgifterna är av den senare typen. Jag tror attdepartementet har tagit fasta på en del av det förslag som vi lade fram iutredningen, nämligen avgifterna, men glömt att plocka med de åtgärder som viville ha utförda för dessa avgifter. läste en rad ur reservation 3 tillskatteutskottets betänkande 1983/84:47, men av någon anledning läste hon inteden mening som följde. Där står: "Avgifterna bör således i storutsträckning användas för sådan forskning och rådgivning som kan främja enminskning av behovet och användandet av handelsgödsel och bekämpningsmedel ijordbruket," Tillkännagivandet från var alltså att medlen /stor utsträckning skulle användas för att minska behovet av handelsgödsel ochbekämpningsmedel. Jag vill påstå att så inte har blivit fallet. 9 () replik: Allra först några ord till : Detär väl ändå orimligt att jag på den korta tid som jag har till mitt förfogandeskall hinna läsa upp hela reservationen, när jag inte ens hinner svara pä erafrågor. Jag hann t. ex, inte svara på alla . Kravet på en sockerutredning behandlas, i likhet med samtliga andrakrav på utredning som ställdes av livsmedelskommittén, avjordbruksdepartementet. Man håller där pä att utarbeta olika förslag till direktiv.Jag tror säkert att sockerutredningen kommer till stånd. Det är glädjande att handelsgödselavgiften har lett minskad användning av handelsgödsel och bekämpningsmedel. Jag är på detklara med att jordbrukarna naturligtvis också kan använda stallgödsel, men detförstår väl att vi inte har någon möjlighet att belägga sådangödsel med en avgift. Därför fick vi avgiftsbelägga handelsgödseln. Jag tycker att ni ärligt skall studera de förslag tillforskning och rådgivning som föreligger. Ni bör också ta med i bedömningenatt skogs- och jordbrukets forskningsråd arbetar med nyaforskningsprogram just pä de områden som berör jordbrukets miljöfrågor,möjligheterna att få en bättre livsmedelskvalitet och strävan att man i jordbruketskall kunna ta större miljöhänsyn och i högre grad anlägga naturvårdsaspekterpå en del av jordbrukets användning av mark. Jag tror att ni dä kan varaöverens med mig om att den avgift på handelsgödsel som har kommit till stånd påmånga områden har betytt ökad forskning och en större kunskap om de olikaprocesser som finns i jordbruket, och som vi tidigare kanske litet harförbisett. Jag tror att vi alla skall finna att de här pengarna kommer att blitill stor nytta såväl för jordbruket som för det svenska samhället när detgäller att skapa en bättre miljö. Här har pekats pä att en del av medlen gårtill försurningsforskning, men jag vill nämna att man just har visatatt det finns många privata brunnar som är försurade, och det är brunnar sombefinner sig i områden där tillrinningen kommer från just jordbruksmark. Det äringet tvivel om att det på mänga håll i finns mark som är allvarligtskadad. Vi måste hjälpas åt att med alla de medel som finns komma till rättamed dessa mycket allvarliga miljöproblem, som kanske kan medföraskador på stora delar av det fina produktionsmedel i jordbruket som den svenskajorden är. Förste vice talmannen anmälde attIngvar och anhållit att till protokollet få antecknatatt de inte ägde rätt till ytterligare repliker. 10RUNE (): I jordbruksutskottets omfattande betänkande nr13 om statsbudgeten för /87 berörs i relativt liten omfattningsvensk livsmedelsteknisk forskning. Det särskilda avsnitt som behandlar delsproposition 74 och skrivelse 76 om jordbruks-, skogs- och miljöforskning m, m,,dels anslaget till ett skogs- och jordbruksgenetiskt forskningsråd har sådanaunderrubriker som Jordbruks- och trädgårdsnäringsforskning. Forskning rörandeskog och miljö och slutligen, på s. 83, Genetiskt centrum. Men, fru talman, det finns inte en rad som behandlarlivsmedelsteknisk forskning. Trots att detta är djupt beklagligt är det kanskeinte så märkligt. Det handlar delvis om gränsdragningsproblem när det gällerfrågor som rör ett annat departements verksamhetsområde, men också - kanskefrämst -om den producentkooperativa industrins starka samhörighet med modernäringen.Industrin kan sägas ha kommit till för att det har legat i tiden att integreraframåt och tillgodose producenternas intresse, inte primärt att tillgodosekonsumentintressena. Det må så vara, men det har naturligtvis påverkatutvecklingen, eller snarare bristen på utveckling, i svensk livsmedelstekniskforskning, som med de höga krav vi i övrigt har på vår konsumtionsstandardborde vara ett stort och viktigt forskningsområde. Konsumtionsboomen talar manom i denna veckas nummer av . Men vet vi tillräckligt väl vaddet är vi konsumerar? Hit borde också den mycket viktiga förpackning som i regelomger livsmedlen räknas. Den är avgörande för kvaliteten och för smakensbevarande . Utan förpackning har livsmedlen mycket begränsadhållbarhet. Alla kan vi inte gå hem till bonden och dricka mjölken där för attfå den färsk, men vi vill ändå att den skall smaka bra senare hemma ivåra kök. På förpackningsområdet finns ingen direkt forskning.Packforskningsinstitutet i sysslar huvudsakligen medtransportförpackningar, Lagen däremot betraktar förpackningen som livsmedel. Enlivsmedelsforskning borde därför egentligen omfatta livsmedelsforskning ochförpackningsforskning i ett sammanhang. Den borde vidare vara förlagd ianslutning till den svenska förpackningsindustrins , Livsmedelsforskning som inte är knuten till viss industriförekommer väsentligen på tre platser i : , och , I finns , som har en mycketomfattande forsknings- och försöksverksamhet med en djup tradition ochinternationellt respekteradkompetens över ett brett område, som täcker de flesta aspekterna avprimärproduktion och djurhållning. På ett område har man där dessutom gåttlängre fram i livsmedelskedjan. Det gäller ämnet livsmedelshygien inomveterinärutbildningen. Ämnet grundar sig på integration och utveckling av olikabiologiska discipliner av betydelse för livsmedlens beskaffenhet, såsommikrobiologi, parasitologi, kemi osv. I finns - , somär ett kollektivforskningsinstitut, vars kostnader delas mellan stat ochindustri. Det bedriver forskning och utveckling dels inom ett ramprogram, delsi form av uppdrag från industrin. Verksamheten är kopplad till undervisningsverksamhet påChalmers tekniska högskola. Däremot verkar den inte vara relaterad till en meromfattande livsmedelsforskningsbas på universitetsnivå. I Lunds naturvetenskapliga och tekniska högskola finnslandets enda akademiska, livsmedelstekniska forskning att tala om. Där finnsbl, a, avdelningar för livsmedelsteknologi, livsmedelsteknik, livsmedelskemioch en nyinvigd apparathall för försöksändamål. Det finns också en avdelningför industriell näringslära och en avdelning för industriell mikrobiologi.Vidare finns ett flertal livsmedelstekniken närstående verksamheter. Efter denna något rapsodiska genomgång synesdet mig lätt att konstatera, att den livsmedelskompetens som är av direktintresse för utvecklingen inom svensk livsmedelsindustri finns i ochGöteborg och att det lärosäte som svensk livsmedelsindustri har att förlita sigpå när det gäller högre utbildning inom området och som är viktig för bådekonsumenter och studenter finns i , Ur många synpunkter är det ändamålsenligt, då ochLunds naturvetenskapliga och tekniska högskola har en i sammanhanget perfektgeografisk placering och är omgiven av tunga, svenska livsmedelsindustrier ochandra industrier, beroende av livsmedelsteknisk forskning samt av industriellaforsknings- och utvecklingsenheter inom angränsande områden. Med "andra industrier"menar jag välkända företag som , Tetra , ,Frigoscandia, Alfax etc. Den omedelbara närheten till medmöjligheter till nya samarbetsformer mellan och näringslivetendast bekräftar att där finns fysiska och kommunikativa fördelar som ingenannan högskola och inget annat universitet kan uppvisa. Dessa fördelar är av stort intresse för forskningsintensivoch forskningsberoende industri, I det sammanhanget kan konstateras attlivsmedelsindustrins och annan industris beroende av vitaluniversitetsforskning är välkänd och har behandlats i många andra sammanhang. Låt mig bara rekapitulera hur industrins beroende av vitaluniversitetsforskning ser u(, 1, Det gäller såväl livsmedelsindustri som flera andra närbesläktade branscher, ivilka man återfinner bl, a, några av våra bästa exportföretag, 2, Industrin ärför sin vitalitet beroende av direkta resultat från kvalificerad forskning. 3, Industrin är totalt beroende avatt kunna rekrytera välutbildat folk. Kvalificerad utbildning kan endast gesvid institutioner, där aktiv forskning bedrivs. I samband med attlivsmedelsdebattens vågor gått höga har det, åtminstone , blivitpopulärt att tala för ökade resurser till livsmedelsforskningen. Så snartpotentiella anslagsmottagare vädrat detta, har det i vanlig ordning gällt attfå den egna verksamheten att framstå som just livsmedelsteknisk forskning. Det är alltså inte tillräckligt att definiera behoven försvensk livsmedelsindustri som "naturvetenskapligt orienteradforskning" eller än mindre som "biokemisk-orienterad forskning".Enligt min uppfattning är det endast vid LNTH som man har lyckats skapa denverksamhetsprofil på forskningen inom livsmedelsområdet som motsvarar det behovsom svensk livsmedelsindustri har. Men, fru talman, det finns ett stort kvantitativt problem- den bristande medelstilldelningen. Det är i och för sig ett generellt probleminom utbildning och forskning, varför man bör se var satsningarna ger optimalutdelning. Men, så är inte alltid fallet, utan det finns en obalans isatsningarna. har ju traditionellt varit ett jordbrukarland, ochdet ställer sig därför naturligt att stora satsningar har gjorts för att hålladen s. k. modernäringen vital. Medelstilldelningen till harvarit relativt generös, vilket otvivelaktigt har haft positiva effekter påjordbrukets karaktär och effektivitet. Men med livsmedelsindustrins framväxt har samhället intesvarat med motsvarande satsningar pä det nya området. Livsmedelstekniskforskning har sorterat under ett annat departement än den traditionella,agrikulturella verksamheten, vilket har motverkat en naturlig och medutvecklingen synkron förskjutning av tyngdpunkten mot den industrielltorienterade forskningen. Medelstilldelningen till den tekniskalivsmedelsforskningen har med tiden kommit att framstå som njugg i jämförelsemed satsningarna på primärproduktionen. Detta förhållande torde numera vitsordas av alla parter.Även utredningar från andas sedan några årfillbaka detta budskap. De slutsatser som i mer eller mindre klara ordalag harförkunnats av SLU:s talesmän är emellertid inte nödvändigtvis att störresatsningar skall göras där det mest naturliga sambandet med industrin finns,utan det ser närmast ut som om en "profilering" av tjänster på SLUfill att bli mer livsmedelstekniskt orienterade vore att föredra. Detta kan vara en logisk och förståelig reaktion från företrädareför ett mäter, vars kraft och storlek man anser sig ha skyldighet attvärna. Det är dock inte givet att det är det mest ändamålsenliga i ett vidareperspektiv. Svensk industri har behov av livsmedelsteknisk forskning -en verksamhet sorn måste vara förlagd till en teknisk högskola. Endast på enteknisk högskola finns studenter med erforderlig teknisk utbildning och endastdär finns en forskningsmiljö, med alla de tekniska randdiscipliner som är nödvändigaför en framgångsrik verksamhet. Att inte ta till vara den kärna som finns vid Lundsnaturvetenskapliga och tekniska högskola skulle därför innebära enkapitalförstöring och en förpassning av svensk livsmedelsteknisk forskning tillinternationellt bakvatten. Att bygga upp motsvarande kompetens vid en annan högskolaskulle ta , och det skulle innebära att den forskningsbas på vilkenflera exportindustrier stöder sig skulle börja vittra. Det är alltså enligt min mening avfundamentalt intresse för svenskt livsmedelsanknuten industri attlivsmedelsforskningen i , där merparten av svensk livsmedelsindustrifinns, får överleva, utvecklas och tillväxa. 1985/86:119 17apriri986 11 () replik: 1 denna kammare finns det många hjärtan somslår mycket starkt för den livsmedelstekniska forskningen. Det gäller ävenforskningen i . Om föregående talare hade tittat i utskottets betänkande,skulle han ha sett att vi i utskottet beträffande ett genetiskt centrum ganskaklart har sagt ifrån att satsningen i på ochUppsala universitet inte behöver stå i något motsatsförhållande till önskemålenom en satsning på växtmolekylär forskning i när det gäller att ta statensresurser i anspråk. Båda dessa forskningscentra bör - vart och ett efter sinaegna förutsättningar - kunna komma till stånd. Jag vill tillägga att jag kan hålla med om att denlivsmedelstekniska forskningen kan ha svårigheter när det gäller att klara sigi kampen om budgetmedlen. Men så sent som invigdes ju i Lunden helt nybyggd den livsmedelskemiska ochlivsmedelstekniska forskningen. Många av oss som sysslar med frågor på dettaområde hälsade detta med mycket stor tillfredsställelse. Vidare är det ju så, att Sverigeslantbruksuniversitet - både i och i - ingår i de samarbetsorgansom finns för universitet, samhälle och forskning. Jag tycker att det är mycketvärdefullt att man på detta sätt binder ihop de olika delarna av forskningen.Det gäller dä dels den forskning som bedrivs i nära anslutning till jordbruketoch råvanrframställningen, dels den forskning som står närmare den meratekniska användningen av jordbrukets råvaror. 12RUNE () replik: Det var intressant att höra i samband med att hon talade om forskningens bristande resurser.Men det är ju inte forskningens resurser i och för sig som är intressanta utandet är hur jordbrukets resurser används vid övergången frän produktionen tilldet industriella ledet. I det sammanhanget behövs olika insatser - ävenforskningsinsatser. I och för sig är det riktigt att man i utskottet - jag harnaturligtvis läst betänkandet - inte lägger något hinder i vägen förytterligare satsningar i och i i övrigt.