prot · G90953 · 1985-12-31 00:00:00 — Vidare förde i inledningen av sittanförande ett resonemang om att regeringen hade fattat en rad beslut, som hanuttryckte det, i strid med datainspektionen. Ja, det har hänt att regeringenhar ändrat datainspektionens beslut. Det ligger, såvitt jag kan förstå, isakens natur, eftersom det är regeringen som överprövar besvär överdatainspektionens beslut. Jag vet inte vad det beror på, om det är okunskapeller andra skäl som gjorde att avstod från att redovisa fakta iärendet. Jag har bara av eget intresse tagit fram ett dokument, somvisar alla de tusentals ärenden rörande tillstånd som datainspektionen harhaft att Åtminstone har undersökt hurregeringen i dessa ärenden har ställt sig i förhållande till datalagen ochdatainspektionens beslut. Av de mer än 10 000 tillståndsärenden som harbehandlats i datainspektionen har det anförts besvär endast i ett mycket litetfåtal fall. Dessa har sedan gått till regeringen för prövning. Fram till år1983 var det 72 ärenden. Listan för visar attytterligare 48 ärenden har överklagats. bifölls 19 av deöverklagade ärendena. 19 bifölls med föreskrifter. I dettasammanhang är det ganska viktigt att komma ihåg att det faktum att ett ärendekommer till regeringen inte behöver betyda att beslut fattas i strid meddatainspektionen. Vid regeringens behandHng av ett ärende kan uppgifter tillkomma.Men om ärendet hade gått tillbaka till datainspektionen hade man där sannoliktkommit fram till precis samma ställningstagande som regeringen. När man ger sig in på en sådan här diskussion tror jag,, att det är viktigt att man redovisar hela sanningen. Medutgångspunkt i det material som jag har till mitt förfogande tror jag att jagvågar påstå att det under 1983,1984 och 1985 inte har skett någotanmärkningsvärt när det gäller regeringens ställningstagande till olika besvärom man jämför med hur det var , Man skall också komma ihåg en annan sak, , närman i detta sammanhang talar om regeringen, nämligen att vi under åren1976-1982 hade borgerliga regeringar. Dessa regeringar överprövade naturligtvisärendena i enlighet med de bestämmelser som gäller datainspektionens beslut. och vpk har som sin mening framfört att någon nypraxis eller några nya regler inte skall tillämpas på integritetsområdet medanutredning pågår. Man kan på mycket goda grunder utgå från att de som kanpåverka praxis och regelverk när det gäller datafrågor kommer att vara mycketrestriktiva så länge arbetet i DOK pågår och så länge utredningen inte haröverlämnat några förslag. Men det kan knappast vara lämpligt av attgenerellt så att säga låsa tillämpningen av datalagen och hithörandelagstiftning under en kortare eller . Jag vill emellertid slå fastatt något intresse att förändra praxis eller tillämpning avdatalagen inte föreligger, I propositionen föreslås att datadelegationen skallersättas med en särskild referensgrupp och en statsrådsgrupp. Det är minabsoluta övertygelse att denna organisatoriska förändring kommer att gagnasaken. Datafrågorna griper in på alla samhällsområden. Därför berörs också ettflertal departement. Att utvecklingen alltmer går i den riktningen att denödvändiga datapolitiska övervägandena kan ske inom de olika sakområdena måste,som jag ser det, ses som en klar fördel. Ett övergripande och samordnande organär därför nödvändigt. Statsrådsgruppen och den referensgrupp som är knuten tillstatsrådsgruppen kommer genom sin allsidiga sammansättning att fungera som ettpådrivande och aktivt inslag i den datapolitiska debatten, det är jag övertygadom. Somframgår av betänkande 1985/86:8 har utskot- tetbehandlat ett flertal motioner som tar upp en viss grundlagsreglering pådataområdet, I motionerna krävs att gör ett uttalande omgrundlagsskydd för personlig integritet, att regeringen skall utarbeta ettförslag på detta område, att frågan skall utredas och att regeringen skallutfärda tilläggsdirektiv till data- och offentlighetskommittén. Som framgår av vad utskottet har anförtkommer data- och offentlighetskommittén att pröva frågan om ett grundlagsskyddpå dataområdet, vilket tas upp i motionerna. Jag kan försäkra omatt så kommer att ske. har detta diskuterats i data- ochoffentlighetskommittén, och vid båda dessa tillfällen har ordföranden gettklart besked om att utredningen kommer att ta upp och pröva dessa frågor. Jag vill emellertid påpeka att konstitutionsutskottetförutsätter att data-och offentlighetskommittén samråder medfolkstyrelsekommittén om övervägandena inom kommittén skulle leda fram tillett behov av grundlagsskydd på dataområdet. Med hänvisning till det anförda yrkar jagbifall till hemställan i betänkande 1985/86:8 ochavslag på reservation som fogats till detta betänkande. AnL 88GUNNAR () replik; När det gäller strävanatt slå vakt om enigheten beträffande datapolitiken vill jag inte göranågonting annat än instämma. Men det skulle vara bra om han i debatten litetmindre utnyttjade uttryck som "andras okunskap", för det ger ett lättövermaga intryck och bidrar inte till någon samstämmighet. Det vore också bra om , när hanpresenterade uppgifter från datainspektionen, redovisade inte bara deraskvantitativa innebörd utan också den kvalitativa innebörden. Det intressanta ärju att varje gång som datainspektionens beslut överklagas och det blir ettannat beslut i regeringen, så bidrar det till att en ny typ av praxis bildasgradvis. Jag kan ta ett exempel, , I datainspektionen beslutade man att ge Stockholmskommun tillstånd att inrätta ett nytt barnomsorgsregister. Det gjorde mandärför att en tidigare gång, då man hade vägrat ett liknande tillstånd, somgällde samköming av inkomstuppgifter från vårdmottagaren, hade regeringen gåttemot datainspektionens beslut. På det viset görs allt fler samkörningar möjliga- genom att praxis öppnas för var gång. Det kunde den utomordentligt kunnigeoch allsidigt begåvade också ha meddelat från talarstolen. Sedan till vår syn på regeringens proposition när detgäller integritet. Om man i en proposition enbart har ord och åter ord, talarom avvägningar, om att man gärna vill värna integriteten, men sedan i denfaktiska handlingen medverkar till att vi får fler och fler stora register, attdet blir ytterligare samkörningar, att det vid allt fler tillfällen händer attolika myndigheter hämtar uppgifter om medborgarna från olika register - dåskall inte tro att dessa ord i propositionen väcker någonstörre respekt. Då jag frågade varför det skulle vara så svårt försocialdemokrater att acceptera att man stärker skyddet av den enskildesintegritet, när man så lätt kanacceptera olika ytterligare intrång i den enskildes integritet, så talade jaginte om datalagen. Jag talade om den långa rad av fall som har varit underdebatt i och som står vid sidan om datalagen. Jag skulle vilja avsluta med att fråga ni socialdemokrater aldrig att det finns någon seriositet bakommänniskornas oro? Menar ni på fullt allvar att det bara är fråga om enmassmediehysteri när av svenskarna anser sig vara oroade och skrämda avmyndigheternas möjligheter att dataregistrera? Är det kanske inte bara jag somär okunnig utan av svenskarna, och som är kunnig? AnL 89 () replik; hänvisar till de ärendensom avgjorts i regeringen. Vi kommer ju att granska dem vidare ikonstitutionsutskottet, och de kommer att redovisas för kammaren närgranskningsbetänkandet läggs fram. Det finns i varje fall exempel på attregeringen vid ärendehanteringen har varit mindre restriktiv ändatainspektionen, låt vara att det också har meddelats föreskrifter ellergjorts förändringar i registren. Jag tycker att detta speglar den bild som ocksåframgår av propositionen. Man säger att det är avvägningsproblem, men man tarinte ställning. När det gäller vårt förslag om moratorium är det inte visom har sagt att datalagens tillämpning skall låsas, utan det är majoriteten iutskottet. Jag utgår ifrån det som är underlaget för data- ochoffentlighetskommitténs arbete, nämligen att begränsa personnummeranvändningensamt att studera integriteten, samkörningsproblemen och offentligheten. Det ärområden som är stora vart för sig och som skall behandlas av kommittén. Det ärdå jag menar att bör göra ett uttalande till regeringen. Om man inte för fram sådana här förslag, behöver manheller inte vara orolig för att datalagens tillämpning på något sätt förändras.Det är fråga om att hålla igen, precis som man nu gör med slutenvårdsregistret.Utskottsmajoriteten är dock inte konsekvent. Man säger bara beträffande justdet registret att det skall vänta på data- och offentlighetskommitténsresultat. Det finns som jag sade fler exempel, och det kan komma nya i morgon.Då hade det varit bra med ett uttalande från . Sedan vill jag peka på att de initiativ som vi har tagit idatadelegationen har varit just av den arten att de har gripit över flerasektorer och flera departement, där regeringen inte har haft förmåga att samlasig. Ett av de senaste initiativen på det området gällde bildskärmsarbete,strålningsrisker och annat som hänger ihop med detta. Slutligen vill jag säga beträffandegrundlagsreglering att det utskottet har skrivit om folkstyrelsekommittén inteär någonting nytt. Det fanns i varje fall med i centermotionen. AnL 90KURT () replik; Jag skall gärna ta en ingående diskussion medherr om innebörden av de besvär över datainspektionens beslut som gårtill regeringen; Jag hänvisade tidigare till att vi har granskat vad som hänttill 1983, och vi har redovisat det i konstitutionsutskottetsgranskningsbetänkande /84:30, I fråga om personregister för direktreklam hade regeringeni medgivit samköming. Ett såvitt jag kan förstå enhälligt utskotthar konstaterat att regeringsbesluten vad avser direktreklamregistren medhänsyn till vad som anförts är betänkliga ur integritetssynpunkt. Utskottetfann med andra ord att regeringen hade handlat i strid med de bestämmelser somgällde. Jag vill påminna om att det var ,när landet hade en borgerlig regering. Och det var som sagt ett enigt utskottsom gjorde denna bedömning. Så bör nog vara försiktig med attuttala sig storordigt om vem som mest slår vakt om integriteten. Sedan tror jag nog att det finns anledning att påminnaherr om att datalagen tillkom 1973, när vi hade en socialdemokratiskregering. Om man bemödar sig om att studera hur frågorna harbehandlats tidigare i , skall man snabbt finna att ,när inte några andra ledamöter över huvud taget berörde datapolitik ochintegritetsproblem i riksdag, hade en rad socialdemokrateruppmärksammat dessa problem. Det var , , ochLennart i , samtliga socialdemokrater, som mycket tidigt uppmärksammadede integritetsproblem som kan komma att följa av dataanvändningen. Så det parti som jag företräder har ett gediget förflutetpå dataområdet. partis intresse för integritetsfrågorna är avåtskilligt senare datum. AnL 91GUNNAR HOKMARK (m) replik: borde gå tillbaka tillhistorieböckerna för att konstatera vem som hade regeringsmakten ,Han kommer då att förstå att jag inte behöver ta åt mig hans beskyllningar. Det intressanta är inte hur många beslut som fattades avdatainspektionen, hur många som överklagades och hur många som biträddes avregeringen. Det intressanta är hur det samlade beslutsfattandet öppnar för alltfler samkörningar. Jag nämnde i min tidigare replik ett exempel som vi hadehaft uppe i datainspektionen, nämligen kommuns barnomsorgsregister.Man gör det nu till praxis att kommuner kan få tillstånd att samköra uppgifterom föräldrarnas inkomster. Vid ett motsvarande beslut tidigare gick regeringenemot datainspektionen, och har datainspektionen anpassat sig till detta.Det är det som händer i vårt samhälle, och det är det som inte harundgått de enskilda människorna, är ett av de mest datoriserade samhällena menockså ett av de samhällen som har den allra största offentliga sektorn. Det harlett till att det finns fler register här än i något annat samhälle. Det ärförtjänstfullt, och jag vill gärna ge beröm för hansförflutna. Många socialdemokrater har säkerligen gjort goda insatser förr, mendet hjälper inte upp dagens situation. Det är ni som går emot en begränsningav myndigheternas försäljning av personuppgifter, det är ni som inte vill gåmed på att ge regeringen i uppdrag att begränsa uppgiftslämnandet. Det är frånden borgerliga sidan som debatten om ett grundlagsreglerat integritetsskyddförs, kanske inte bara skall gå till historieböckerna, han kanske ocksåborde gä till sina äldre socialdemokratiska kamrater och få råd. De varsäkerligen mer kompetenta än han själv att slå vakt om integriteten, AnL 92 () replik: Vi kommer att få en ny granskningsdebatt,eftersom vi i redan har tagit upp frågan om regeringenshandläggning av dataärenden. Jag vill förtydliga historieskrivningbeträffande det föregående granskningsbetänkandet om datafrågor, I två fall varvi eniga. Men i det fall som hade avgjorts av den nytillkomnasocialdemokratiska regeringen och som uppvisade likheter med de två andrafallen var socialdemokraterna i utskottet inte längre med. Om vi går tillbakatill tiden och tar med Det , så står det i varje fallinte mer än 2-1 i den här poängligan. Det förtydligar bilden av att så fort detgäller att slå vakt om integriteten är socialdemokraterna inte längre sårestriktiva. Det märktes också i debatten om utskottsbetänkandet igranskningsärendet. Vi hade också kritiska synpunkter på det allmännaspaningsregistret hos polisen, som hade handlagts av flera regeringar. Jag serfram emot en ny debatt med anledning av den granskningen, Alla fall bör tas uppnär man refererar granskningsdebatter, AnL 93 () replik; Jag noterar med viss tillfredsställelse attBengt Kindbom medger att det var ett enhälligt utskott som konstaterade attregeringsbesluten , avseende direktreklamregistren, var beklagligafrån integritetssynpunkt. Det intressanta är att det då satt en borgerligregering. Jag tycker därför att skall vara litet försiktigarenär han talar om socialdemokraterna som ett hot mot den personligaintegriteten. Jag vill vidare till , som i sin sistareplik kom in på myndigheternas försäljning av uppgifter, säga att det är ensak som vi utreder i DOK, Vilket slutgiltigt ställningstagandesocialdemokraterna i utredningen kommer fram till är ännu inte klart. Detåterstår att se. Personligen tror jag att har alldeles för storaförhoppningar om han räknar med att man skulle förbjuda myndigheterna att säljavissa uppgifter. En intressant fråga i den diskussion som vi nu fört ärlödigheten i vad vi menar med personlig integritet. Det kan vara av intresseatt läsa upp ett avsnitt ur motion 1984/85:2717 från , Så härskriver ; "För att få ta del av välfärden måste man inte baraacceptera den i den utformning politikerna gett den, man måste också kunna redovisapersonliga omständigheter som gör en berättigad att ta del av den. Dettaberoende är kanske det allvarligaste hotet mot integriteten," Det är ganska svårt för en socialdemokrat att tro attlödigheten när det gäller att slåss för den personliga integriteten är särskiltstor när man använder den personliga integriteten också som ett sätt att kommaåt den svenska välfärden. Då får ursäkta mig att jag inte ärsärskilt imponerad! 7 protokoll 1985/86:53-54 Tredje vice talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker, AnL 94 (): och har tidigare idebatten utförligt redovisat den moderata synen på datapolitikens område. Jagfinner därför ingen anledning att upprepa någonting av detta. Snarare vill jaginstämma i det som de har sagt. Särskilt gäller detta integritetsfrågorna. Mittanförande blir en komplettering och handlar om näringsutskottets ansvarsområde, I näringsutskottets betänkande 1 behandlas en skrivelsefrån regeringen, där åtgärder redovisas för att effektivisera statens insatserinom informationsteknologiområdet. tar utskottet upp till behandlingåtta motioner i ämnet från den allmänna motionstiden, I den nämnda skrivelsen redogör regeringen för denpågående planeringen av ett samordnat informationsteknologiskt program.Regeringen lägger stor vikt vid samordning av resurserna inom den statligasektorn på informationsteknologiområdet. Den strategi som industriministernförordar innebär att dessa resurser skall användas, som han uttrycker det,"som en drivkraft för industriell utveckling". Det är sålundauppenbart att regeringen är inne på samma slags styrning av detta område somkännetecknade propositionen om mikroelektronikprogrammet. Detta innebär merakonkret i det här fallet att regeringen vill ha ett centralt programråd,bestående av cheferna för berörda myndigheter och affärsverk. Som framgår av aktuella motioner i ärendet tar vi frånmoderat håll avstånd från en uppfattning som går ut på att främja den statligastyrningen på detta område. Som vi påpekar i reservation 2 främjas utvecklingeninom den enskilda varu- och tjänstesektorn bäst utan statlig inblandning. Vadstaten däremot bör göra är att stimulera utvecklingen genom åtgärder som syftartill att bygga upp kompetens hos enskilda företag. Stat och kommun upphandlar varor och tjänster för mer än100 miljarder. Detta är för många företag en viktig marknad, vilken inte börreduceras genom att det offentliga av doktrinära skäl bedriver en dyrbaregenregiverksamhet eller favoriserar statliga företag. En breddad och frimarknad ger små och medelstora företag ökade förutsättningar.Upphandlingsförordningen måste respekteras. inleddes ett arbete i syfteatt bryta upp ett antal statliga monopol vad gäller leveranser tillmyndigheter. Den s. k. monopolutredningen utarbetade förslag med innebörden attett antal statliga företag skulle fråntas sin särställning vad gällerleveranser till statliga myndigheter. Detta arbete avbröts i praktiken genomregeringsskiftet . Ett område som förtjänar särskild uppmärksamhet är statensupphandling av datatjänster. Vi har t. ex. noterat attnäringsfrihetsombudsinannen i en skrivelse till DAFA påpekat att detär svårt att kunna klarlägga "hur upphandlingarna skett". bör ges större möjligheter attövervaka upphandlingskungörelsen och dess tillämpning. den friakonkurrensen och för att se till att offentliga organ verkligen bemödar sig omen upphandling till lägsta pris bör upphandlingskungörelsens bestämmelserskärpas. Frestelsen för vissa affärsdrivande verk att utnyttja enmonopolställning för att vinna fördelar också på den konkurrensutsatta delen avmarknaden är stor. Ett flertal anmälningar till oms. k. osund konkurrens från vissa affärsverks sida ger belägg för detta. Som NOpåpekar är det svårt att åstadkomma en korrekt prissättning av affärsverkenskonkurrensutsatta produkter och tjänster, t.o.m. i fall då verksamheten bedrivsi form av särskilt bolag. Konkurrensneutralitet måste råda gentemot enskildaföretag. Detta skulle kunna uppnås om affärsverken bringades att upphöra medoch/eller avyttra verksamhetsgrenar som inte behöver vara offentliga. Den form av central statlig styrning som förefaller vararegeringens yttersta syfte anser vi vara direkt skadlig för företagen. Särskiltbetänkligt är att monopolföretag som , med starka ambitioner attutvidga sin verksamhet på nya tekniska områden i konkurrens med enskildaföretag, avses bli ett huvudinstrument i den statliga styrningen. Från de borgerliga partiernas sida har vi ofta haftanledning att rikta kritik mot den sammanblandning av myndighetsfunktioner ochmarknadsmässig verksamhet som tillhandahåller. Vi upprepar dennakritik i det särskilda yttrande som fogats till betänkandet. Slutligen ansluter vi oss till ett uttalande i en motionfrån om behovet av ökade insatser för utnyttjande av moderninformationsteknologi för handikappade. Dessa krav ligger mycket väl i linjemed moderata krav som framförts i andra sammanhang här i . Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill reservationerna nr 2 och nr 7 vid näringsutskottets betänkande nr 1. AnL 95HÄDAR (): 1 denna debatt vill jag erinra om förslagen ien folkpartimotion av m, fl. uppfattning är att det vore mycket värdefulltatt få till stånd ett antal kvalificerade demonstrationsprojekt inomtelekommunikationsområdet, I första hand skulle syftet med dessa projekt varaatt få ökad erfarenhet av s, k, tvåvägskommunikation. Ett projekt med försök itvåvägskommunikation bordet, ex, omfatta utbildningen på en arbetsplats.Tanken är då att de i projektet deltagande studenterna inte bara skulle varamottagare av information via ett teledatanät. De skulle också ges möjlighet attställa frågor, framföra egna synpunkter och begära fördjupad information påområden där de önskar veta mera. Liknande försök med tvåvägsinformation kunde ocksåexempelvis omfatta distansarbete och datastyrd konsumentupplysning. Försökenskulle enligt uppfattning genomföras av fristående parter. Enligt mening bör man också ge hög prioritetåt hur man med moderna informationsteknologiska hjälpverktyg kan överbryggahandikapp av olika slag. För detta talar både starka sociala och medmänskligaskäl. Vi ifolkpartiet är väl medvetna om behovet av återhållsamhet med statsutgifterna.De förslag som vi här har lagt anser vi dock vara mycket angelägna. Frågor somgäller relationerna mellan människorna och maskinen får iinformationsteknologins era mycket stor betydelse. Vi beklagar därför att intealla företrädare i näringsutskottet för andra partier velat biträda våraförslag utan avvisat dem. Jag yrkar med detta bifall till reservationerna 1, 6och 7. AnL 96BIRGITTA (); I samband med behandlingen av propositionerna220 och 225 behandlar näringsutskottet regeringens skrivelse 218. betänkande 1 har utskottet behandlat dels den skrivelsen,dels åtta motioner från allmänna motionstiden. Svensk informationsteknologi har över laghaft en positiv utveckling. Den är en livskraftig och expansiv del av svenskindustri, och dess relativa betydelse för ekonomin, mätt som andel av BNP,ligger i nivå med länder som , och Nederländernasamt klart över bl.a. de nordiska länderna. Svensk elektronikindustri har vissa starka områden.Marknaden för telekommunikationer täcks till största delen av inhemskproduktion. är det tredje största exportlandet i världen inom dennasektor. Endast och är större. Informationsteknologins framväxt är förenad medgenomgripande konsekvenser för en modern industrination som Sverige.Informationsteknologiindustrin i är betydande för framtiden, och denhar , mätt i produktionsvärde och antal sysselsatta, sammastorleksordning som vissa av våra basnäringar. Det är mot den bakgrunden som denna industri ägnasspeciell uppmärksamhet i samband med regeringens politik för industriellförnyelse och tillväxt. Utöver de industripolitiska motiven finns det ocksåberedskapsskäl. En rad samhällsfunktioner kommer att vara beroendeav informationsteknologiska hjälpmedel. Detta medför att svensk industri måsteha resurser och kompetens för egen tillverkning. Forskning och utbildning är avgörande konkurrensfaktorer ien bransch med så snabb teknisk utveckling och spridning sominformationsteknologin. Staten måste därför utföra väsentliga samordnandefunktioner. Om inte staten tar sitt övergripande ansvar när det gällersamordning kan vissa kategorier av företag, t. ex. småföretag i stödområden ochföretag utan särskild teknisk expertis, komma att undemtnyttja den nyatekniken. Med olika motiveringar anser de borgerliga partierna attför stora resurser för samordning finns inom den statliga sektorn - medsärskild hänvisning till och försvaret. majoritetfinner de i skrivelsen gjorda avvägningarna motiverade, och därför avstyrksreservationerna. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. AnL 97 INGA (vpk); I finansutskottets betänkande 5 kan man på s.11 läsa följande; "Datatekniken har stor förändringskraft och räckvidd.Den kan påverka sysselsättning, arbetsmiljö och arbetsorganisation. Den kanförändra relationer mellan arbete, hem och fritid. Den kan medverka till ökadkunskap och påverka människors kommunikation. Datatekniken griper in överallt isamhället." Detta är sant. Den tekniska revolution som just tagit sinbörjan kommer att föra med sig en total förändring. Den kommer att kullkastaden nuvarande basen för vårt ekonomiska system. Den kan leda till massarbetslöshetoch fördjupad exploatering.