prot · G909160 · 1985-12-31 00:00:00 — Den principiella hållningen kan inte påverkasav frågan om huruvida dagspressen drabbas i större eller mindre utsträckning avreklam i /TV. Jag vill påpeka för attförslaget om förändrad programsättningsprincip och kanalförändringen itelevisionen är ett förslag, som ursprungligen kommer från TV-bolaget ochalltså har behandlats inom dess styrelse. Man har då begärt att få göra pådetta sätt. Beredningen har alltså inte hittat på ett eget förslag. Jag vill erinra om vad som sägs i proposifionen, nämligenatt förutsättningarna för den ändrade strukturen är attrationalliseringsvinster kan uppnås samt att verksamheten uppfyllergrundläggande krav på kvalitet, mångfald och intern konkurrens. Det kommer anpå styrelserna att se till att deUa tillgodoses. Till vill jag bara säga att man naturligtvisinte skall hänga upp ett beslut på reklameffektutredningens betänkande. Detviktiga med denna utredning är att de svenska medborgarna får möjlighet attföra en fördjupad debatt om reklamfinansiering av televisionen på bättre ochsakligare grunder än debatten tyvärr har förts. 27 BOHAMMAR (vpk) replik: Vi kan gärna föra en saklig debatt om deresultat som reklameffektutredningen kommer fram till. Jag vill emellertid pekapå dels de osäkerhetsfaktorer som finns i denna fråga, dels vår principiellahållning, som har varit hela arbetarrörelsens hållning, att man skall försökahålla tillbaka litet av reklamens och kommersialismens krafter. Dettaställningstagande gäller oberoende av om reklam i TV mer eller mindre drabbardagspressen eller kan ge tillskott till TV:s verksamhet. Vår principiella linjemåste ligga fast. Det är därför som jag varnar för att fästa så enormt stortavseende vid denne enmansutredare. 28LARS (): och jag har motionerat om enprövning av framtida roll; inte rninst gränserna och villkoren förden konkurrensutsatta sektorn i relation till monopolområdet. Ett huvudskäl till detta krav är utvecklingen i fråga omkabel-TV. Byggandet av kabelnät och distribution av satellit-TV skall ju skeunder konkurrens, men detta har i viss utsträckning blivit en fiktion. Jagskall illustrera situationen med några citat. hämtar jag följande: "På flera platser i landet har dragit framkablar för kabel-TV till villor och flerfamiljshus innan de fått kabelnämndenstillstånd. I har man till och med fått fastighetsägare att betalaanslutningsavgifter på 1 500 kr.per fastighet innan tillstånd gavs." "Striden om kabel-TV blir allt tuffare. En medlem iKabelnämnden, , har anmält marknadsföring tillKonsumentombudsmannen. - - - I ett kompletterande brev fill sin anmälan tillKO skriver i sin personliga anmälan att han sedan Kabelnämndenbildades med stigande förvåning sett 'våldtäkt' påkommunerna och bostadsföretagen, och hur de bedrivit en forcerad marknadsföringav sina kabelnät." "Har överträtt sina befogenheter när manlagt ner kablar för kabel-TV i utan att först inhämta tillstånd från kommunen? Det menar i varje fall kulturchefen i , , sedan juridisk expertis på kommunförbundet utrett frågan. , projekt ledare för kabel-TV-gruppen vid i , säger att alltid begär tillstånd när man vill gräva upp mark för kabelnedläggning. - Däremot drar vi ledningar utan att begära kommunens tillstånd i redan befintliga kabeltunnlar. Vi anser att vi disponerar de tomma rören, som vi alltså lagt ned ." "ansökte vi om tillstånd att förläggakoaxialkabel för kabel-TV-sändningar i kommunens mark, men vi har ännu inte fått vår ansökan prövad. AB----- Telekonsulthävdar att den långa handläggningstiden inneburit att närmastekonkurrenten hunnit dra kablar i sina redan befintliga kabeltunnlaroch därmed kommit i kapp den framförhållning som Prot.1985/86:160 tidigare hade." De här citaten visar två ting: dels att hargått mycket burdust fram i sin hantering av kabel-TV-utbyggnaden, dels att man- ibland med en kommuns aningslösa bistånd - på den konkurrensutsatta sektornbegagnar fördelar som grundar sig på monopolverksamhet, såsom att verketförvaltar det s.k. allmänna telenätet. Det ger erfarenheter och tekniskaresurser i form av t. ex. kabeltunnlar. Den uppkomna situationen är inte bra.Den är inte bra för , vars anseende riskerar att naggas i kanten. Denär inte bra för allmänheten, som alltid förlorar på att konkurrens sätts urspel. Det minskar erfarenhetsmässigt såväl valfrihet som ekonomiskeffektivitet. Jag beklagar att det inte har gått att få enighet kringönskemålet om en översyn av roll. Men jag spårar ändå enmedvetenhet i kulturutskottets majoritetsskrivning, som går ut på atttrafikutskottet förutsätts uppmärksamma de frågor som motionärernaaktualiserat. Det är dock ett sätt att skjuta problemet ifrån sig. Jag yrkardärför bifall till reservation 8. Låt mig slutligen säga ett par ord om radiomediet. Ettfjärde FM-nät kommer att etableras för att i första hand tillgodoselokalradions behov. Det är utmärkt att lokalradion får sitt eget nät. Denlokala radion ges en ökad valfrihet. Därmed förbättras dess möjligheter att bliett nära och vardagligt alternativ till TV-n. Skillnaden är att publiken känner de människor somframträder i lokalradion - folket i TV känner man bara till. Men TV har destora resurserna och rör sig ofta på internationell nivå. Riksradion har något av en mellanposition, som kan varasvår, men äger naturligtvis sina egna kvaliteter. Det har ändå förvånat mig hursvårt det har varit att få i gång ett fungerande samarbete mellan riks- ochlokalradion. För riksradion borde lokalradions täta nät av medarbetare medkännedom om alla delar av vårt land vara en utomordentlig tillgång. Men den harnyttjats föga. Man har väl velat vara sig själv nog. Mot den bakgrunden är jag oroad av det tal om en eventuellsammanslagning av bolagen som propositionen ägnar sig åt. Jag tror att detskulle lägga en tung hand över lokalradion, såväl administrativt somprogrammässigt. Qm lokalradiostationerna får arbeta under stor frihet i enegen radiokanal, kan de göra bra program för sina egna lyssnare och säkerligenäven fungera som leverantörer av material till riksradion. Men attorganisatoriskt slå påsarna samman medför risk för en toppstyrning somförlamar. Något sådant förslag föreligger inte , herr talman, men jagtillåter mig ändå att skjuta på de försöksballonger som höjt sig överhorisonten. 29 () replik: Vi avstyrker den gemensamma borgerligareservationen. Vi anser att myndighetsfunktion är skild från denkonkurrensutsatta sektorn. a. utgår ju inga statliga medel tillverksamheten på denna sektor. Att ärliga licensbetalare på , som inte kan seSmålandsnytt, beskärmar sig över friska inkabling i den egna kommunen är fullt förståeligt, eftersom allmänheten väl inte kan ha speciellt klart för sig att 29 televerketarbetar i många sektioner. Men det står naturligtvis var och en fritt ättmotionsvägen se till att man får tillstånd till en skärpning av denlagstiftning som reglerar kabel- TV. Den lagstiftningen skall i så fall gällaalla på marknaden förekommande företag. Jag har inte nåtts av någon egentlig kritik från deföretag som konkurrerar med om inkabling. Det är framför alltkommunala bostadsföretag och kooperativa, som HSB, som bedriver sådanverksamhet. planerar kabel-TV-verksamhet, och även BPA är med på etthörn. Det är värdefullt att - på ett mycket fint sätt - ömmar förspeciellt de här företagen. 30LARS () replik: Som framgick av mitt tidigare anförande ärdet ingen konst att hitta exempel på kritik mot . Om det har jag alltså gett fyra exempel, och jag hade kunnat skaffa mångafler om jag velat belasta kammarens tid med det. Men problemet, , som tydligen är svårt attförstå, är helt enkelt att det i den del av verksamhet som harmonopolkaraklär, t. ex. förvaltandet av det s.k. allmänna telenätet, skerutbyggnader och skapas faciliteter, som sedan utnyttjar när detskall konkurrera med andra intressenter på kabel-TV-området. Detta skapar enobalans som är otillfredsställande. Det är således en orsak till att en översynkan behövas. En annan orsak är att vissa kommuner, med eller mot sinvilja, också bidrar till att skapa en sådan obalans. Jag tror att vi hamnar ien olycklig situation och att allmänheten får mindre glädje av de möjlighetersom de nya media erbjuder, om vi inte ser till att den fria konkurrens som ärinbyggd i systemet - då det gäller dels att lägga ut näten, dels attdistribuera satellit-TV - också förverkligas i praktiken. 31 (): Från förra finns en motion av KenthSkårvik och , som tar upp situationen för de finländska invandraresom har svenska som modersmål. Bland nästan 80 000 finlandssvenskar är detmånga som över huvud taget inte talar finska. Vi tycker det är självklart attmänniskor från samma ursprungsland skall ha tillgång till sin hemlandsinformationoch hemkultur på lika villkor oberoende av modersmålet. Det är därför det är såangeläget att det finskspråkiga nyhetsprogrammet , som sänds i TV1, textas till svenska. Vi anser liksom utskottet att det ankommer på SverigesRadio att avgöra om man har råd med ökad TV-textning. Emot utskottets meningatt programmet Viikkokatsaus då skall komma i första hand har vi inte funnitanledning att reservera oss. Vi kan bara hoppas att gör sammaprioritering. Men sker ingen förbättring framöver, kommer vi givetvis att taupp frågan på nytt, I propositionen finns också ett förslag om att nuvarandeTV 1 och slås ihop till en s, k. Stockholmskanal och att en ny kanal medde tio regionaldistrikten plus ett elfte för och länskall samlas i en enhet, kallad rikskanalen. När startade väcktes mycketstora förhopp- ningar omatt den stimulerande konkurrensen skulle berika de båda kanalerna till glädjeför tittarna. Så blev det inte riktigt. Med två TV-kanaler där den samladeproduktionen bär samma starka prägling av näringsliv,samhällsstruktur, kultur osv. är det knappast förvånande att utskottet hade attta ställning till inte mindre än åtta motioner med samma begäran: flytta dennya rikskanalen till en ort utanför . Två av motionärerna villedessutom att skulle ta ställning för en viss ort, nämligen . Redan vid kulturutskottets första behandling av motionernarådde enighet om att åstadkomma en gemensam skrivning i motionernas anda. Tvåav sex alternativa skrivningsförslag med olika grad av preciseringarresulterade i förslag nummer 7, där kulturpolitiska och regionalpolitiska skälansågs tala för att skulle fatta beslutet om utlokalisering avrikskanalen. Innan tog ställning till var den nya kanalledningenskulle placeras, önskade utskottet en redovisning av ekonomiska konsekvenservid valet mellan olika alternativ, allt för att få till stånd en öppendiskussion. Jag vill påminna om att det var socialdemokraterna somdrev de längst gående kraven i skrivningen - en mycket välgörande och klarredovisning av utskottets samlade mening, mycket skarpare än vad vi från deborgerliga partierna vågat hoppas på. Därför blev besvikelsen desto större när vi införslutjusteringen fann att skärpan i socialdemokraternas tidigareställningstagande hade lösts upp i en till intet förpliktande mening somlämnade hela avgörandet åt . Det var en anmärkningsvärdomsvängning med tanke på de utfrågningar kulturutskottet hade haft dåföreträdare för TV-ledningen mycket tydligt markerade sin negativa inställningtill motionsyrkandena. Den skrivning som utskottsmajoriteten slutligen landade påframstår för mig som politisk akrobatik i den högre skolan. Det är sådant manhört talas om men aldrig riktigt trott på. Nåväl, då har jag gjort ännuen-erfarenhet under detta . Det är begripligt att inga chefer frivilligt går med påatt få sin verksamhet beskuren. Därför har jag mycket svårt att tro attSveriges Radio utan en uttalad vilja från skulle besluta om attflytta den ena TV-kanalens ledningsfunktion till någon plats utanför . kallade majoritetsskrivningen för en klarviljeinriktning. Men vad socialdemokraterna gjorde vid slutjusteringen var juatt retirera till en uddlos mening. Utskottsmajoriteten anför följande i betänkandet: "De argument som redovisats i det föregående visarenligt utskottets mening att det finns skäl för att - för den händelse beslutfattas om en kanalkonstruktion med Stockholmskanal/rikskanal - förläggaledningen för rikskanalen till en ort utanför ." Ja, för den händelse inte uppfattarriksdagens viljeinriktning har socialdemokraterna bara att beklaga och hänvisatill att det trots allt är som fattar beslutet. Hade vi tycktatt den skrivningen var redig och klar hade ingen reservation behövts. Jag vill fråga ; Får en utlokaliserad rikskanalkosta någonting? Kulturminister , som sitter på ettGöteborgsmandat, måste väl ändå vid det här laget känna på sig att Sverigeutanför huvudstaden inte är särskilt till freds med många av de TV-program sombjuds . I annat fall hoppas jag att det finns någon göteborgare pågöteborgsbänken som kan tala om det för honom. Det blir inte mycket av propositionens vackraord om kvalitet, integritet, mångfald och decentralisering utan den stimulanssom konkurrensen mellan två åtskilda TV-ledningar skulle kunna ge. Vi är av denbestämda uppfattningen att man bäst når de uppställda målen genom att flytta utledningen för rikskanalen från . Med det anförda yrkar jag bifall tillreservation 4 samt reservationerna 1 och 8. 32 () replik: Jag skall barakommentera ytterst litet vad sade. Av hennes anförande fickman intrycket att det är tjänstemännen på som enväldigt beslutarom saker och ting. Jag vill påminna om att det ärmoderbolagets styrelses pålitliga och ansvarsfulla politiker som har det sistaavgörandet. 33MARGARETA () replik: Om tolkade mitt anförandesom att det skulle vara tjänstemännen som fattar besluten, vill jag säga attdet inte var detta jag menade. Jag uttryckte mig ganska klart och sade att dettrots allt är som fattar besluten. Det säger allt om att det ärfråga om moderbolaget. 34 (): Efter det fasansfulla mordet på det och skrevs detåtskilligt om det öppna samhället. Man kunde faktisktfä uppfattningen att det, när debatten eller resonemangen skulle handla om detöppna samhället, rörde sig om att statsråd och välkända personer litet enkeltuttryckt skulle kunna flanera på utan poliseskorl. Naturligtvis har det med öppenhet att göra att inte behövaomge människor med polisskydd, men det öppna samhället måste sannerligen hafler karakteristika. Jag tycker att vi ofta borde fundera över och ävendebattera vad som utmärker det öppna samhället. avhandlas ett område, Radiosverksamhet, etermedieverksamheten, som på ett utomordentligt sätt har med ettsamhälles öppenhet att göra. Jag tror faktiskt inte att kammarens ledamöteralltid till fullo observerat hur exempellöst monopolet avskärmar människor fråninformation, från minoriteters program och förslag och faktiskt också frånstora folkrörelsers verksamheter. Jag har själv försvarat monopolet, menerfarenheten har gjort detta omöjligt för mig. Ni som tillhör etablissemangetoch har era grävda kanaler till monopolet må försvara det, men var säkra pä attmonopolet inte kan betygsättas som öppenhetens banerförare i alla lägen ellerens i särskilt många lägen. Etermediemonopolens tid är förbi. Vi kan intei vår vrå av världen tro att vi kan eller bör isolera oss från omvärlden såfill den grad att vi slår någon avskärmandets och isolerandets mur runt vårtlands gränser. För att nu kunna etablera större frihet också påetermedieområdet i måste, såvitt jag förstår, reklam tillåtas för skall kunna finansiera programmen. Det är heller inte särskilt justadebattmetoder att alltid frammana de värsta varianterna av reklam, oftast frånUSA. Det kunde kanske vara något balanserande om man i stället lyfte framexempelvis reklamsändningarna i finsk TV. När man lyssnar på monopolets försvarare, kan man faktistfå för sig att utländska program enbart innehåller reklam. Jag tycker det kanvara nog så intressant att få nyheter från utländska metropoler via utländskaTV-program. Den bredare och mera allsidiga bild detta kan ge har,enligt mittförmenande, med ett öppet samhälles kvaliteter att göra. Naturligtvis skall våga uttalaåsikterom monopolets ansvar för språkvård. Jag tyckte det var häpnadsväckandeatt lyssna fill vad som sades tidigare här , då det nästan gjordes gällandeatt monopolet är minsann så helig mark att man inte ens hytter åt det vilkenvokabulär som än nyttjas. Självfallet bör ingen tolerera att drogbruk opåtalatfår breda ut sig i programmen. Jag tycker att det bland svenska politiker ganska oftaexisterar en konsilians och en underdånighet gentemot etermedia. Det har alltidförvånat mig. Jag tror att det skulle vara mycket hälsosamt med en frisk debattom de värderingar och den människosyn programutbudet förmedlar. Det är interimligt att låtsas som om det enbart är reklam som förmedlar värderingar ochmänniskosyn. Det gör verkligen också programmen. Låt oss öppna det svenskasamhället ytterligare, och låt oss vända konformismen ryggen så mycket vinågonsin förmår. Därföryrkar jag, herr talman, bifall till reservationerna 1, 4 och 8. 35CATARINA RÖNNUNG (s) replik; Låt mig för upprepa vad jag sadei mitt inledningsanförande. Ett ökat engagemang i språkvårdsfrågor är ensjälvklar angelägenhet för koncernen. har ju beteckningen (c) iriksdagen, och han talar här för en fristående reklamfinansierad TV-kanal, Jagundrar om han deltar vid gruppmöte och lyssnar på debattendär. 36 () replik: Jag kan förstå att tyckeratt det är svårt att debattera dessa sakfrågor. Därför försöker hon göra enaffär av huruvida jag besöker gruppmöten eller inte. råkar CatarinaRönnung och jag komma från samma län, varför jag inte kan tänka mig att hon,trots etermediemonopolets ointresse för det parti jag företräder lever iokunnighet om att jag företräder, ett parti som heter kds, som har ett programockså i dessa frågor. Man skulle kunna tänka sig att på grundav att monopolet bestämmer sig för att i stort sett enbart bry sig om de 3 protokoll 1985/86:160 etableradepartierna inte riktigt nåtts av budskapet att kds vill ha frihet påetermediaområdet. Jag hoppas att det har nått fram . 37 (): 1 det nya samhälle som håller på att växafram, det s, k, informationssamhället, har radio och TV en framträdande plats.En stor del av den lättillgängliga informationen förmedlas genom dessa mediermed stor genomslagskraft. Televisionen spelar en central roll när det gäller att tatill vara och utveckla de kulturella förutsättningar som finns i landets olikadelar. Genom sin möjlighet att redovisa aktiviteter och sprida information iform av program och nyheter över hela landet bidrar televisionen till att skapaidentitet, förståelse och samhörighet. Det är rnot den bakgrunden självfalletav stor regional betydelse att TV speglar förhållandena någorlunda likvärdigtmellan olika geografiska områden. Härigenom kan televisionen fungera sorn ettverkningsfullt regionalpolitiskt instrument. I bor och verkar ca 460 000människor. Distriktets näringsliv spänner över de flesta industriella sektoreroch omfattar samtliga basnäringar. Distriktets kulturliv är synnerligen riktoch mångfasetterat. Det gäller traditionella kulturområden såsom musik, teater,bildkonst, litteratur och museiverksamhet. Även betraktat i ett vidarekulturperspektiv intar distriktet en särställning inom områden som rekreationoch turism, utbildningsverksamhet, sport och idrott, I distriktet har ocksåSveriges sitt förbundskontor och egen folkhögskola medomfattande verksamhet för att tillgodose de dövas speciella kulturintresse. Starka regional- och kulturpolitiska motiv talar för attdenna landsdel borde ha en starkare ställning inom televisionen. Så är dockinte fallet. utgör i stället ett av landetsresurssvagaste TV-områden. Jag vill, herr talman, ange några punkter som kanbidra till att förbättra situationen för distriktet. En resursmässig utjämning mellan landets bör eftersträvas.Härigenom skulle det bli möjligt att bygga ut televisionens bevakning avGävle-Dala-området. Det ligger också i helt i linje med de utgångspunkter fören regionaliserad programverksamhet som anges både i propositionen och ibetänkandet. En teknisk och personell utbyggnad avGävle-Dala-distriktet kan ske genom att det s.k. reformpåslag som tillförsäkrastelevisionen avsätts för de minsta distrikten. Dettagaranterar att målsättningen för den framtida organisationen av televisionenblir sådan att en geografiskt spridd programproduktion blir verklighet. Det är programmässigt och regionalpolitiskt angeläget attegna regionala nyhetssändningar inleds över ett distrikt somgeografiskt omfattar och . Det nuvarande s. k.Mitinyttornrådet bör klyvas möjliggörande av en bättre bevakning avGävle-Dala-området. bör i samverkan med ges möjlighet att inleda nyhetssändningar på teckenspråk förlandets döva, som trots ett starkt uttalat behov saknar egna informations- ochnyhetsprogram i TV. Jag vill, herr talman, hänvisa till litetsenare när det gäller just teckenspråkets betydelse. Såväl proposition som betänkande överlåter till att besluta om omfattningen och områdesindelningen för deregionala sändningarna i TV. Jag delar den uppfattningen, men jag vill ändå meddetta inlägg peka på nödvändigheten av en resursmässig likställighet mellan deolika distrikten, så att viktiga delar av landet inte blir åsidosatta. Prot, 1985/86:160 38MARGARETA (): När det gäller programutbudet i SverigesRadio/TV under den nya avtalsperioden skriver föredragande statsrådet propositionen att de grundläggande föreskrifterna i radiolagen omprogramverksamhetens utformning inte bör ändras. Programmen i sin helhet skall präglas av skälig balansmellan olika åsikter och intressen. proposition anfördes att det är angelägetatt man i programverksamheten iakttar varsamhet vid speglingen av bruket avolika gifter, t. ex. alkohol. Statsrådet framhåller i den nu aktuellapropositionen att också han delar denna uppfattning. Detsamma uttalar ocksåutskottet i sin skrivning. Detta bör då innebära att programföretagen verkligen börvara mycket medvetna om vikten av att program i radio och TV, som speglar brukoch missbruk av alkohol och andra droger inte förhärligar detta och på så sättbidrar till en falsk bild av verkligheten. Men hur är det verkliga förhållandet ? Glorifierasinte alkoholen i radio, och framför allt i TV, genom t. ex. program omvinprovning eller genom det ymniga drickandet i många nöjesprogram? Särskiltmarkant är ju förhärligandet av alkoholen i t. ex. amerikanska filmer, där deflesta som uppträder dricker alkohol. Och hur är det med rökningen? Det finns program där det t.o. m. har hänt att man inte bara sett många agerande röka utan också att ettvisst tobaksmärke framhållits på ett överdrivet sätt. Detta är naturligtvis helt otillfredsställande. I ställetborde oftare en saklig upplysning ges om att ca 6 000 personer dör pågrund av alkoholen och att ca 10 000 avlider pa grund av rökning. Borde inte som ansvarig för hälsovården fåökade möjligheter att i TV ha hälsoupplysningsprogram om t. ex. tobakens ochalkoholens skadeverkningar, som motvikt till de TV-program som lätt uppfattassom en glorifiering av alkoholen? föreslog i sina utredningsbetänkanden att"som sin åsikt bör uttala att folkhälsofrågor principiellt harmycket stor vikt likaväl sorn samhälls- och kulturfrågor samt att strävandenatt främja en god hälsa för alla måste anses vara ett led i programföretagensverksamhet i allmänhetens tjänst". är inne på samma linje. Den har föreslagitatt och /TV tillsammans undersökerförutsättningarna för dels att berörda myndigheter i ökad omfattning fårutnyttja radio-TV för hälsoupplysning av den typ som ges i Anslagstavlan, delsatt tar initiativ tillökade programinsatser, som kan bidra tillökat intresse och ökadkunskap samt förändrade attityder i fråga om hälsofrämjande levnadsvanor ochkända hälsorisker. Riksradion skall dock ha en eloge för heldagsprogrammet omsjukdomen aids. Det borde finnas lika stor anledning att varna för ochinformera om alkohol och tobak, som ju är våra största sociala och medicinskaproblem och som orsakar de flesta sjukdomarna i vårt land. Vi är ju måna om attannars genom information och upplysning motverka och undvika farliga miljöeroch giftspridning, men tydligen inte när det gäller alkohol och tobak.