prot · G909140 · 1985-12-31 00:00:00 — Musselodlingförordades för att skaffa sysselsättning i , men någramusslor har knappast kunnat skördas . Musslorna har varit förgiftade.Orsakerna är säkert flera, men utan tvivel är utsläppen från vårt grannlandNorge en anledning till vad som närmast kan betraktas som en katastrof förnorra . Därför är det angeläget att vi kommer till rätta med problemeninom detta område och får till stånd en uppgörelse med om att stoppautsläppen från massafabrikerna i , industriområdet i och Glömma, Dethjälper föga att vi har byggt reningsverk för utsläppen i våra kommuner närtillförseln från andra länder bara ökar. Det är ofattbart att detta har kunnatfå fortsätta år . Problemetär inte bara svenskt, utan det borde ligga lika mycket i norskt intresse att fårena vatten. En stor del, kanske hälften, av båtturisterna i norraBohuslän är norrmän, så det måste föreligga krav även från det hållet. Självfallet är vattenmiljön ännu sämre i den norskaskärgården, naturvärn har gjort en undersökning bland fiskare ochkonstaterar att det har skett en nedgång av fångstvolymerna. Fiskarnafär använda fler och fler redskap för att få ihop fångster som kan ge dem ettuppehälle. Ett annat problem är att redskapen slammar och gror igen. Torskfiskarna i får nu gå så långt för att fångatorsken att driftskostnaderna tar förtjänsten. En norsk fiskare medfångstplatser utanför Hvaler uppger en fångst på , med 30 garn,1984 var fångsten , trots att han då använde 100 garn. kommer det inte att finnas några fiskare kvaratt göra undersökningar om, konstaterar , en av dem som ledde undersökningen. Låt mig återge vad föreståndaren för Tjärnölaboratoriet,, säger: Man kan på goda grunder anta att den uppkomna situationenär en övergödningseffekt, som bl. a. orsakas av en kraftig tillströmning avnärsalter från Glömma, De regelbundet uppträdande planktonblomningarna , som haft en längre utsträckning , stärker dessaantaganden. Plankton blommar normalt , I detta område blir det enblomning därutöver. Det är oroväckande förändringar som skett i Kostervattnen,tycker Afzehus, Döda bottnar och igenväxta grunda vikar, som varit värdefullasom uppväxtplatser för många fiskarter, får följder för fisket. Det är brun-och rödalger som breder ut sig på tidigare vegetationsfria sand- och lerbottnari vikarna och över ålgräset. På de döda områdena kring Koster har fiskarter mereller mindre försvunnit. På sandbottnarna norr om bedrevs tidigarelönande fiske efter plattfisk och ett populärt sportfiske efter slätrocka.Fisket har här så gott som upphört. Sandbottnarna är i större utsträckning äntidigare uppblandade med lösa sediment och täcks fläckvis av ruttnande alger,vilket leder till syrebrist och svavelvätebildning. Dettatalar för sig självt, och ytterligare kommentarer är överflödiga. Självklart är det flera faktorer som i någon grad påverkarvattenmiljön i , Oljesöl i och utsläpp från Nordsjökustenförs in mot den svenska kusten med Jutska strömmen, som kommer in längsDanmarks nordkust mot svenska . Men den soppan är utan tvivel meruppblandad med vatten än den som Glömma och serverar. Det är angeläget att oljesöl och utsläpp minskar, och detre kommissioner som arbetar inom särskilda sektorer har alla en viktig uppgiftatt fylla. Här finns mycket att uträtta. Jag kan inte avgöra om effektivitetenblir större genom bildande av en , vilket torde innebära ensammanslagning av de tre som finns. Helt klart skulle ett samarbete varatill gagn, men jag har inget yrkande i det fallet, situation är inte bättre än utanmera akut. Det framgår inte minst av salens tillstånd inom vissa områden,enligt den redogörelse som lämnats i utskottet. På ökar stammen ochär inom vissa områden en plåga för kust- och skärgårdsfiske. ibland nären stam blir talrik. På den som hölls i den 21-23april, som jag deltog i, framgick med önskvärd tydlighet att åtgärder måstevidtas snabbt om skall finnas kvar som ett levande hav. Här finnsdock , som måste forcera sitt arbete. En sak slog mig pä konferensen: Såvitt jag kunde förståvar inte övergödningen det stora problemet - det torde rent av till en del haftpositiv effekt åtminstone . När man ser att släppt ut närsalter päsin länga kuststräcka medan och släppte ut över , ochman vet att dessa båda nationer har de fiskrikaste vattnen, blir manlitet fundersam. Är det andra utsläpp, dvs, av gifter, som håller fisken bortafrån vår kust? Det är inte otroligt, och det behövs en ökad forskning, vilketutskottet föreslår att regeringen skall ges till känna. Låt mig slutligen, herr talman, ytterligare en gångunderstryka nödvändigheten av snabba åtgärder. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. 90LARS (): Betänkandet om vattenvård grundar sig på elvamotioner, i vilka tas upp vården av vattnet i och ,Motionerna utmynnar, som sagts tidigare i debatten, i ett enhälligt betänkandemed yrkande om ett tillkännagivande om behovet av forskning och snabba åtgärderför att förbättra miljön i och . Fem av motionerna har väckts av ledamöter frånfolkpartiet. och begär att skall utarbeta ettåtgärdspaket tillsammans med för att förbättra vattenkvaliteten speciellti norra . och från ochKalmar län begär att åtgärder skall vidtas mot giftspridning och övergödning iÖstersjön. och från föreslår att detinternationella samarbetet i skall förbättras. frånGöteborg och jag själv tillsammans med Per tar upp frågor som hörsamman med nedskräpning från fartyg och dumpning av giftiga kemikalier. Tillståndet för våra hav är oroväckande. Som ett klartbevis på föroreningarna framgår tillståndet för salarna i , De finnsytterst i näringskedjan och lider nu svårt till följd av miljöskador. Jag hari debatt med miljöministern påtalat det otillräckliga i de resurser som ställstill förfogande för faunavård. Det viktigaste är dock naturligtvis attföroreningarna sä långt som möjligt stoppas vid källan, att vi slutar attanvända skadliga ämnen som PCB, att vi får bättre rening och kraftfullareinternationella överenskommelser. Det är tillfredsställande att utskottet ibetänkandet understryker allt detta. Att engagemanget och känslan för de härfrågorna är stort understryks ytterligare av att så många talare har anmält sigtill denna debatt trots att det inte finns några reservationer tillbetänkandet. Med ställningstagande som grund bör regeringenta nya krafttag, exempelvis för att bilda en liknande den somfinns för , Dessutom är det angeläget att de Östersjöstater som har ett slutetsamhällssystem påverkas så att de öppet redovisar sina utsläpp och vidtarförbättringar. Med anledning av de motioner där nedskräpning frän fartygtas upp hänvisar utskottet till gällande lagstiftning. Jag vill understryka attdet är angeläget att informationen om gällande regler når fram och att kommunernafår möjligheter att ta hand om vattnet från rengöring av tankbehällare. kommer senare i debatten att understrykabehovet av insatser för och motsvarande förÖstersjön, varför jag avstår från att ytterligare kommentera betänkandet. I övrigt, herr talman, vill jag uttryckatillfredsställelse över att också representanterna för regeringspartiet harställt sig bakom betänkandet och en stor del av de yrkanden som finns imotionerna. Jag yrkar alltså bifall till utskottets hemställan. 91KARL (): är rikt på vattendrag och sjöar,är läng, och vid randen av havet bor majoriteten av vårtfolk. Dit far också ytterligare många människor för att bada eller åka båteller bara för att koppla av. Ur havet och sjöarna hämtar vi en del av vår föda; förnågra utgör vattnen förutsättningen för deras inkomstkälla. Men havet och mångasjöar mår dåligt. De svenska havsområdena är samtliga omgivna av starktindustrialiserade länder som släpper ut en mängd föroreningar i vattnet. Världshaven har en avgörande betydelse för människansmiljö, klimat, försörjning och hälsa. Kraftiga föroreningar har medverkat tillatt livet i haven är allvarligt hotat, och flera djurarter är direktutrotningshotade. Detta gäller också de vatten som omger , såvälÖstersjön som . Utsläpp av tungmetaller och olika slags miljögifter, t,ex. DDT och PCB, utgör stora problem i havsmiljön. Dessa ämnen lagras inäringskedjorna på ett sådant sätt att djur hotas av utrotning ochfiskprodukter kan bli hälsofarliga. Kvicksilverutsläpp är ett kvarstående stortproblem. De tre sälarterna och uttern, dvs. de fyra däggdjursarter i Sverigesom är beroende av fisk som föda, hotas av utrotning till följd avmiljögifterna. Det finns också problem med övergödning av havsvattnentill följd av utsläpp av kväve från industrier, kommunala avlopp, kväveläckagefrån jord-och skogsbruksmark. Nedfall av luftburna kväveföreningar som härrörfrän förbränning av fossila ämnen och från bilismen ökar belastningen bådegenom läckage frän marken och som direkt nedfall i havet. iTjernobyl aktualiserar även förhållandet att havsmiljön hotas av radioaktivaföroreningar. Ökad radioaktivitet är även en följd av utsläpp frånupparbetningsanläggningar, dumpning av radioaktivt avfall, avfallslagring i havsbottenoch transporter av radioaktiva ämnen sjöledes. Fisk som fångats vid den den svenska kusten har visat siginnehålla plutonium som tillförts vårt hav genom utsläpp från anläggningen förupparbetning av kärnkraftsavfall i Windscale i . Det är nu angeläget att effektivaste möjliga teknikanvänds för rening av utsläpp från industrier och kommunala reningsverk, I taktmed den tekniska utvecklingenmåste miljökraven skärpas. Vi bör helt avstå från produktionsprocesser sombidrar till att vissa mycket giftiga ämnen bildas. Detta gäller exempelvisplutonium, kärnkraftsavfall, DDT och PCB, Det ligger i jordbrukets eget intresse att hindra attjordbruket bidrar till övergödning. Om kväve läcker från marken tillvattendragen rinner bondens pengar ner i sjön. Djurfabriker ställer tillsärskilt stora problem. Familjejordbruk och deltidsjordbruk är enmiljövänligare form av jordbruk, Markurlak-ning beroende på surt nedfall ellerkväverikt nedfall skall naturligtvis inte läggas jordbruket till last. Kväveutsläppen vid kommunala reningsverk är stora, och detekniska möjligheterna att reducera kväveutsläppen är dåligt utnyttjade vidflertalet reningsverk i , Vi måste sträva efter att minska dessa utsläpp både vid dekommunala anläggningarna och vid industrianläggningarna. Ett enigt utskott föreslår nu att ger regeringentill känna vad man anfört om behovet av snabba insatser för en bättrehavsmiljö. Det är glädjande med den stora samstämmighet som rått i utskottet iden här frågan. Det är min förhoppning att denna samstämmighet också skallresultera i kraftfulla åtgärder från regeringens sida. Jag ber,herr talman, att få yrka bifall till utskottets hemställan. 92KARL-ERIK SVARTBERG (s): Jag tycker som de föregående talarna attjordbruksutskottet har levererat ett bra betänkande. Man har gjort ett bra jobbmed våra motioner. Vi socialdemokrater i har en motion om vattenförhållandenai och , dvs. situationen för kustvattnen i norra . har i detta betänkande dokumenterat förstått allvaret i situationen så som vi har beskrivit den i våramofioner. Jag tänker inte försöka återge den beskrivningen, det är sagt mycketnog om det. redovisar också i betänkandet deninställning som dåvarande miljöministern gav uttryck åt i denallmänpolitiska debatten. Det är ett kort och bra avsnitt ur hans miljötal.Utskottet hänvisar även till det interpellationssvar som han lämnade i kammarenden . Jag vill liksom övriga talare här uttrycka entillfredsställelse över att utskottet är enigt. ordförandeanvände uttrycket "glädjande enighet". Därför är det beklagligt attElving försöker göra partipolifik av denna fråga. Han sade att ingainitiativ har tagits från den socialdemokratiska regeringens sida. Hanåberopade att och hade varit ute och åkt påIdefjorden i valrörelsen och ville ha det till att socialdemokraterna harsvikit sina vallöften. Det är naturligtvis inte på det sättet. Den dåvarandenorska regeringen behövde inga framställningar från den socialdemokratiskaregeringen i om vattenproblemen i och i Glömmas utsläpp. Detfinns en nordisk miljökonvention - tillkommen pä socialdemokratisktinitiafiv för övrigt - och om tillåter, vill jag nämna att honvar en av förslagsställarna och påskyndarna till denna miljökonvention. Prot.1985/86:140 gällde för den dåvarande norska regeringen, och det gällerför den 14 maj1986 nuvarande, att försöka leva upptill konventionens bestämmelser. När och uppvaktadesav miljögrupper Vattenvård J 6 ff 1Strömstad, konstaterade båda - framför allt - att det ihuvudsak gäller norska utsläpp i och i Glömma. främstdessa som åstadkommer föroreningarna, och därför är det den norska regeringensom måste lösa problemen. var litet vårdslös när han gav sig in ochförsökte göra partipolitik av detta. Han redovisade att det blev förbättringarunder andra halvan av . Javisst, det är alldeles korrekt. Det beroddepå att Saugbrugsforeningen i efter en instilling, dvs. proposition i detnorska av , som då var miljöminister, påbörjadeen rening. Den fortsatte , Det har forskarna konstaterat. Jag vill inte här påstå att det berodde päregeringsskiftet i att föroreningarna åter tog fart och attsituationen i försämrades. Jag tycker att sådana jämförelser äronödiga. Men vi kan konstatera att situationen har försämrats, och denförsämras för när det gäller Glömma, Jag hade egentligen begärt ordet bara för attge en kort information om regeringens fortsatta arbete med kustvattenfrågorna inorra , Vi har en ny miljöminister, , och hon kommer den 7och att på plats studera frågorna, lyssna på synpunkter och samla införslag till åtgärder. Hon reser då mellan och norska gränsen.Forskarna kommer att fä tillfälle att framföra sina synpunkter. Kommunpolitikernai norra kommer att få framföra sina åsikter, och det - vilket jag villbetona - tvärs över partigränserna. Detta är en så viktig fråga att vi inteskall försöka att partipolitisera den. Vi kommer också att låta representanter för miljögruppernafå träffa och lämna sina synpunkter. Förhoppningsvis kommer ocksåden nya norska miljövärnsministern att vara med under dessa överläggningar ochvid studiebesöken. Jag är ganska övertygad om att den nya norska regeringenkommer att ta initiativ, så att vi får bättre förhållanden både i Idefjordenoch i Glömma, vilket kommer att innebära ett bättre kustvatten för hela norraBohuslän, Jag ber att få yrka bifall till jordbruksutskottets hemställan, 93 () replik: Låt mig först få säga att jag tycker att deinitiativ som redovisar är bra. Bl, a, att värmiljöminister på plats ordentligt skall sätta sig in iproblematiken kring havsmiljön är ett utmärkt initiativ. Hoppas bara att detockså blir konkreta resultat av dessa aktiviteter, Karl-ErikSvartberg beklagar att jag försöker göra partipolitik av denna Mendet gör jag inte. Jag har bara redovisat en faktisk situation och försöktbeskriva ett händelseförlopp. det sompartipolitik, men det var inte min avsikt. 76 Den brist påagerande, dä man inte tagit upp överläggningarmed kan inte ursäktas av att man säger att det här är ett PrOt.1985/86:140 Det berör oss i lika stor utsträckning. Därför borde den 14 maj1986 svenskaregeringen självfallet ha tagit initiativ till överläggning- ~ ar med dennorska regeringen för att försöka lösa problemen. sidabrukar vi annars inte vara blygsamma av oss när det gäller att försöka göra vårstämma hörd och påverka andra länder att vidta åtgärder. redantidigare funnits all anledning för den att ta dessa 94 () replik; Jag hörde att beklagade atthan sagt att vi socialdemokrater sviker våra vallöften. Jag vet inte om jagskall tolka det som en halv reträtt. Han sade att han redovisade de faktiskaförhållandena. De faktiska förhållandena var ju att var oppositionsledare och alltså inte haderegeringsmakten. Det är möjligt att åtgärderna hade kommit tidigare om hon hadehaft den. Vi vet att har ekonomiska problem. Det är möjligt att dennya regeringen kan lösa dessa problem, så att man har råd att göra de insatsersom utan tvivel behövs-både i och i Glömma-för att åstadkomma braresultat. Låt mig sedan säga att de nordiska regeringarnasinsemellan inte ständigt skall behöva påpeka att resp. land skall sköta sinaegna förhållanden. Det finns - jag upprepar det - en nordisk miljökonventionfrån 1974. Det gäller för regeringarna att leva upp till den. Norrmännen sägerrätt upp och ned, vilket vi naturligtvis är stolta över, att det egentligenbara är ett land som försöker leva upp till den konventionen, nämligen Sverige.Det berömmet tycker jag vi skall ta åt oss, och därefter skall vi gemensamt medde övriga länderna försöka lösa problemen. Jag är litet pessimistisk beträffande . För attrena den tror jag det krävs att cellullosaproduktionen i Saugbrugsforeningen iHalden upphör. Det blir dock ekonomiskt kostsamt och problematiskt försysselsättningen. Däremot är jag mer optimistisk när det gäller Glömma,Vattenföringen är så kraftig där att reningsåtgärderna, när de väl vidtas, göratt vattnet blir rent ganska fort. Så var fallet i när manstoppade cellullosaproduktionen. Vi har alltså goda erfarenheter därifrån ochdärmed också förhoppningar om ett renare vatten vid den bohuslänska kusten. 95 () replik; Det är inte fråga om någon reträtt, utan jagstär för varje ord i mitt inledningsanförande. Jag har mycket noga sparat ett antal tidningsur klipp frän det berömda tillfälle vi nu diskuterar, då den dåvarande svenske statsministern besökte detta område tillsammans med . Enligt tidningsuttalandena sade bl. a. att regeringarna skulle ta upp gemensamma överläggningar för att försöka lösa problemen. Både och skulle engagera sig för att komma till rätta med dem. Att det sedan inte blev en socialdemokratisk regering i , borde inte ha inneburit att vi i avbröt aktiviteterna. Tvärtom var det lika angeläget för oss att verka i samma riktning, oavsett vilken politisk färg regeringen i hade. Prot.1985/86:140 Anf. 96 () replik: Jag märker att försökerglida ifrån det som var det verkliga problemet, nämligen att hade encenterpartistisk miljövärnsminister, som inte vidtog några åtgärder för attrena kustvattnen i norra . Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 97LENNART ALSEN (fp): Tillsammans med harjag undertecknat motion Jo730, som behandlas i jordbruksutskottet. Jag villinledningsvis uttrycka min glädje över den positiva behandling som motionen harfått av ett enigt utskott. Motionen inleds med uttrycket "mår intebra". Uttrycket är enkelt och bra, som det träffande och målandebeskriver den faktiska situationen. För mig som har levt och verkat i 25 årstid helt nära detta innanhav har förändringen av dess tillstånd varit påtaglig.Även om jag närmast betraktar mig själv som lekman när det gäller vattenvård,kan jag direkt påvisa stora förändringar i havet, förändringar som till stordel beror på övergödning. Det är därför med stor tillfredsställelse jag noterar attutskottet understrukit detta faktum. Övergödningen går ju att angripa ochpåverka. Jag förutsätter att den tar eller är beredd att tainitiativ till en samordnad internationell aktion riktad mot den pågåendeövergödningen. Även om våra kommunistiska grannar på andra sidan havet iblandsluter alla kontaktöppningar finns det all anledning - ja, det är, herr talman,helt nödvändigt - att tålmodigt arbeta på att få med dem i det gemensammaarbetet att förbättra tillståndet i , Vad gäller övergödningen torde samfällda aktioner relativtsnabbt ge betydande resultat. Annorlunda förhåller det sig med de giftiga ämnensom förekommer i stor mängd i . Mänga av dem består av mycket komplexaoch svåranalyserade kemiska föreningar som dessutom har den egenskapen att deackumuleras i olika organismer. 1 detta sammanhang måste jag nämna salarna somi mycket stor utsträckning drabbats av dessa giftiga ämnens skadeverkningar. Påsina håll är hela sälstammen utrotningshotad, Pä sikt innebär förekomsten avdessa ämnen också ett dödligt hot mot människan. Jag förutsätter mot bakgrund av skrivningen i dettabetänkande att regeringen ger högsta prioritet åt forskningen kring dessagiftiga ämnen. Dessutom bör regeringen i samarbete med våra grannar runtÖstersjön medverka till att åtgärder vidtas, för att förhindra ytterligarespridning av dessa ämnen. En annan faktor som på ett allvarligt sätt påverkarÖstersjöns tillstånd är det ständiga tillflödet av oljeföroreningar. Utskottethänvisar i sin skrivning till att frågan är föremål för vederbörande myndighetsuppmärksamhet. Det är nog gott och bra, men nödgas man konstatera attdet går förfärligt långsamt i detta arbete. Det ständigt pågående oljespilletbara Härmäste till skärpta bestämmelser och en ökad kontroll av att dessabestämmelser följs. vill jag, herr talman, instämma i uttalandet avförre miljöministern, numera statsministern, om behovet av en räddningsaktionför att rädda . Lät den rulla i gång genast. mår patientenÖstersjön illa, I värsta fall, om inget görs, finns inget att rädda. Ett dött,öde hav rullar mot våra stränder. Herr talman, måtte inte detta bli enverklighet! Jag vill med detta yrka bifall till jordbruksutskottetshemställan i betänkande nr 17, 98KENTH SKÅRVIK (fp): Det betänkande som vi just nu håller på attbehandla och som utskottets ledamöter, efter vad jag har förstått, har variteniga att författa, är ett mycket angeläget betänkande som gäller den svenskakusten. Representanter frän alla partier har skrivit motioner iämnet vattenvård runt våra kuster. För oss alla är det känt att det under desenaste åren inträffat försurningar i kustvattnets ekosystem. Det verkar gäsnabbare och snabbare emot förstörelse. Alarmerande rapporter kommer medjämna mellanrum om fortskridandet av kustvattnets försämringar. Den motion som jag tillsammans med skrev underallmänna motionstiden handlade i huvudsak om vattnet, efter och speciellti dess norra del. Men jag är helt medveten om att problemen är precis likastora runt hela vår kust, Alla är vi överens om att något måste göras och det mycketsnart. Frågan är bara vad. Delade meningar finns om skuld och orsak.Betänkandet andas en viss övervikt mot att övergödningar har stor skuld menockså att många andra orsaker står att finna till vattenförsurningen. Vadgäller den bohuslänska kusten och speciellt den norra vet vi med säkerhet attde norska industriutsläppen i floden bär en stor skuld tillförstörelsen. är , gränsvattnet mellan ochNorge, närmast en helt död fjord. Här vet man, som vi har hört förut, att detberor på utsläpp från i . Enligtuttalande från miljöskyddschefen i fylke motsvarar Saugbruks utsläppav organiskt material vad som produceras av en stad på 300 000 invånare. Den kanske största förorenaren på andra sidan riksgränsenfinns i Fredrikstad. I anslutning till floden finns de storaindustrierna Kronos Titan och , Enligt Norsk institutt förvannforskning (NIVÅ) påverkar utsläppen ett enormt vattenområde som sträckersig ner mot , NIVÅ har dokumenterat ett 30 kvadratkilometerstort område som starkt förorenat. Det är nu bara att hoppas att den nye miljöministern iNorge fullföljer de löften som den nu avgående utställde vid olika tillfällen. Vid ett frågesvar till mig gav vårdåvarande miljöminister ett svar, som ger stora förhoppningarom krafttag frän norsksidaför att ta tag i problemen, sade bl,a. "anger att enligt överenskommelsemed den norska prövningsmyndigheten kommer utredningar och annat material somavser åtgärder att förbättra förhållandena i att nu kontinuerligt Prot.1985/86:140 tillsändas verket. fär därigenom möjlighet attefter hand uttala sig om dessa åtgärder. Det är min förhoppning att de nu redovisade norskaansträngningarna att förbättra förhållandena i ger snabba resultat.Jag förutsätter att tar till vara alla de möjligheter somfinns att verka för att åtgärder för tillfrisknande vidtas medskyndsamhet," Jag utgår givetvis ifrån att vär svenska regering fårinformation eller själv kontrollerar att ansträngningarna ger resultat. Det är också illa att reningsverken överskrider degränsvärden som är angivna i miljöskyddslagen. Enligt uppgift släpper vartredje kommun i ut alldeles för mycket fosfor i vattendragen.