prot · G909119 · 1985-12-31 00:00:00 — Men det viktiga idetta sammanhang är att den speciella profileringen på en livsmedelstekniskforskning kommer till stånd ochatt man kan så att säga integrera framåt i forskningskedjan betydligt bättre änman kan göra. Den typ av forskning som man i är väldigtduktig på rör ju ett tidigare stadium i utvecklingskedjan. måste man gåvidare med denna. Om man inte gör det , kommer den kompetens somfinns på detta område att försvinna, och det tycker jag skulle varautomordentligt olyckligt. Jag hoppas, i likhet med , att de härsatsningarna kommer till stånd inom . Svensk livsmedelsindustrihar nämligen ett klart behov därav. Om dessa satsningar inte görs, kominerkvaliteten på våra livsmedel inte att kunna förbättras . Inte hellerkommer vi att lyckas på den exportmarknad som många av oss ibland talar om. 13BERTIL (): Det skulle vara mycket att säga i anledning avdenna jordbruksdebatt, med hänsyn till det läge som de svenska jordbrukarnabefinner sig i, men eftersom denna debatt har tagit mycket skall jagavstå från detta. Jag skall i stället prata om en flerpartimotion, nr 609,som rör Gammel-kroppa skogsskola från samtliga ledamöter i ,, och vpk i både och . Det finnsockså en socialdemokratisk motion, nr 613, som har ungefär samma yrkande. I flerpartimotionen yrkar vi att beslutar attsom sin mening ge regeringen till känna att och tilldelas medel i enlighet med betänkandet Högre skoglig utbildningså att utbildningskapaciteten om 24 skogsteknikerelever kan utnyttjas. 1984 tog staten ett ökat ansvar för skogsutbildningengenom ett till . Gammelkroppaskolan finansieraslikväl till huvuddelen av bidrag från och läns landsting.Dessutom deltar skogsbolag och andra medlemmar i stödföreningar ifinansieringen. Den fortbildning av skogspersonal som här bedrivs hargivit rnycket goda resultat, och verksamheten har mer än fördubblats. Genom den svaga skogskonjunkturen blir det svårare förhuvudmännen att klara eller utöka utbildningen. Detta är dock i högsta gradnödvändigt, dels ur samhällelig synpunkt, dels givetvis även med tanke påskogsägarnas egen situation. Behovet av skogstekniker är mycket stort i hela landet.Gammelkroppaskolan har ökat intagningen från 15 till 18 elever. Elevernakommer från hela landet och sprids efter utbildningen också ut över helaSverige. Skolan arbetar nu med ett utvecklingsprogram som innebären utökning av antalet elever från 18 till 24. Detta ligger helt i linje medden uppfattning som kom till uttryck i betänkandet Högre skoglig utbildning. Jag vill konstatera att vi i behöver flerskogstekniker. Det klagas på bristande skogsskötsel. Konsekvensen av detta är givetvis att vissa saker måste medstatens insatser, och det gäller utbildningen. Utbildningenav skogstekniker vid har inte kostat staten per elev 1985. Vid de statliga skogsinstituten var motsvarande kostnad41 , dvs. en betydligt högre utgift för staten. Utskottet säger på s. 65 i betänkande 13, som vi nubehandlar: "Utskottet delar motionärernas åsikt att en ökning av utbildningskapaciteteni nuvarande arbetsmarknadsläge framstår som önskvärd. Utskottet vill dock isammanhanget framhålla att övriga finansiärer av skolans verksamhet - tillvilka hör bl. a. flera skogsföretag - torde ha intresse och resurser attbekosta sådan kapacitetsökning. Motionerna avstyrks." Det är en mycket besynneriig slutsats som utskottet drar.Om man vill ha en bra och behövlig utbildning borde man ha tillstyrktmotionerna. Vi bör givetvis spara pä statens utgifter, men här bedrar snålhetenvisheten - om den tesen gäller i något fall, så är det här. Genom en blygsamsatsning skulle man åstadkomma mycken nyttig verksamhet, i stället för att manlitar på att andra gör det. Det är inte så säkert att det blir så. De harsjälva sagt att de inte kan göra någonting, och då måste man enligt min meningdra konsekvenserna härav. Jag har fortfarande den förhoppningen attregeringen framöver ser till att Gammelkroppa får de pengar som behövs förutbildning av 24 skogsteknikerelever . På grund av den förhoppningenskall jag inte heller ställa något yrkande för tillfället. Pengar kan kanskeställas till förfogande genom särskilda insatser för Norrlandslänen. Utskottetpekar på denna möjlighet. I betänkandet står det "Norrlandslänen",men jag tar för givet att man också inbegriper skogslänen. Jag tänker avstå från andra inlägg i dennadebatt och nöjer mig med att ansluta mig till de yrkanden som gjorts av KarlErik och . 14 () replik: Får jag bara upplysa om att vihar sett positivt pä skogsteknikerutbildningen, men i den ifrågavaranderegionen finns det ju en utbildningskapacitet. Vi har satsat påSkinnskatteberg. Men finns det behov av utbildning i Gammelkroppa, kan ju ocksåde nuvarande intressenterna göra ytterligare insatser när det gällerkostnaderna för kapacitetsutökningen. 15BERTIL () replik: Det förhåller sig så, detbör väl veta, eftersom han kommer från de här trakterna - attdet föreligger ett stort behov. Krav reses av skogsbolag, skogsägarföreningar.enskilda och andra på högre utbildningskapacitet. Många vill ha utbildning, mendet är.svårt att komma in. Man vill emellertid ta in fler elever. Då skall manväl utnyttja situationen och inte spela bort möjligheterna. Det är det som vimotionärer har velat framhålla. Jag säger att det rör sig ommotionärer från samtliga partier, och motionärerna är från de ifrågavarandeområdena. Jag vet inte om jag skall tolka det allra sista som HåkanStrömberg sade som att man kan vara villig att ställa pengar till förfogandelängre fram eller ta pengar från annat håll för det här ändamålet. Är det pådet sättet, ,är det bra. Annars skulle man missa en stor chans. Det bör man tänka på, innandet är . 16 () replik: skall tolka vad jag sade päföljande sätt. Kommer det att finnas ett behov av skogsteknikerutbildning ochdet inte finns utbildningsplatser, är vi självfallet beredda att göra ensatsning. Men i det här området finns, som bekant, utbildningskapacitet efterden satsning som gjorts i . Därmed täcks behovet i just denmellansvenska regionen. Så länge kapaciteten inteär fullt utnyttjad, har viansett att det inte finns någon anledning att i nuvarande läge satsaytterligare pä Gammelkroppa. 17 () replik: Det råder, , delade meningar omden saken. Till skogsskolan i kommer det många förfrågningar, ochdet finns stora krav på ytterligare utbildning. Det är detta som man får se på.Jag hoppas alltså att de som behandlar den här frågan skall kunna ta hänsyntill verkligheten. Då kommer väl skogsskolan också att fä det stöd som den villha. 18SVEN MUNKE (m): Den proposition vi nu behandlar angåendejordbruksforskningen föreslär ökade insatser för rådgivning men tar också uppfrågan om fördelningen av de medel som har flutit in till statskassan genomskatten eller, som det också kallas, avgiften på handelsgödsel ochbekämpningsmedel. Detta mynnar i propositionen ut i konkreta budgetanslag. Det kan med all säkerhet slås fast att de motiveringar somframfördes för dessa beskattningar var miljöanknutna, men åtgärderna har visatsig ha minimala effekter. har tidigare talat om riksdagensbeslut , men hon gjorde det vanliga konststycket att hon bara lästeupp halva beslutet. Jag skall därför, fru talman, läsa upp hela beslutet: Deinflutna medlen skall användas till utökade insatser i fråga om forskning,rådgivning och miljöförbättrande åtgärder. Avgifterna bör således i storutsträckning användas för sådan forskning och rådgivning som kan främja enminskning av behovet och användandet av handelsgödsel och bekämpningsmedel ijordbruket. Vidare bör speciellt beaktas arbetsmiljön för dem som hanterarpreparaten. Det är något annorlunda innebörd än vad vi har hört fråntalarstolen tidigare. När man läser propositionen visar det sig att regeringenändrat riksdagsbeslutet och fördelat de aktuella medlen pä ett helt annorlundasätt, I stället för att följa riksdagsbeslutet har man öronmärkt pengar tillsärskilda objekt som t, ex, etanolprojektet med 15 milj, kr., skogsforskningenmed 21,1 milj. kr. och en rad andra projekt, som aldrig nämndes i det tidigareriksdagsbeslutet. Till jordbruksforskning anvisar förslaget 17 milj. kr.,och med anledning av att man öronmärkt pengarna vill jag fästa kammarensuppmärksamhet på en motionsom gäller forskningspengar. Det är ett alldeles speciellt projekt som jag heltkort skall redovisa. Det är ett biologiskt alternativ till att använda gifteroch kemiska preparat mot ett antal svampsjukdomar i lantbruks- ochträdgårdsgrödor. Det bygger på en kunskap om en förekomst avantagonistiska relationer mellan mikroorganismer. Att det alltså finnsorganismer, oftast svampar, som hämmar utvecklingen av växtpatogener är ocksåvälkänt. De mest studerade antagonistiska svamparna tillhör släktetTricoderma, Dessa svampar är ofta parasiter på andra svampar, som bildarantibiotiskt verksamma substanser eller cellnedbrytan-de enzym. Med andra ordskulle de antagonistiska svamparna kunna användas till att bekämpa olikasvamparter som orsakar växtsjukdomar. Det är alltså en biologisk bekämpning,helt i linje med intentioner att minska den kemiska bekämpningen ijordbruksgrödor. Som bärare av de antagonistiska svampar som skall bekämpaväxtsjukdomar kan man använda sig av färsk reaktorkompost. Denna senare kanfillverkas av cellulosarikt material, t. ex. sågspån som behandlas med slamfrån reningsverk. Ett annat material kan vara avfallet frän cellulosaindustrinplus avfallsslam. Därigenom skulle man utöver alternativet till kemiskbekämpning också få en vettig användning av slam från reningsverk och slam fråncellulosaindustrin. De samlade slammängderna från landets reningsverk beräknasuppgå till med en torrsubstanshalt på , och fråncellulosaindustrin är det ungefär lika mycket; här är dock torrsubstanshaltennågot högre. Metoden att applicera antagonistiska svampar harutvecklats av ett företag som heter i samarbete med professorHans Ljunggren vid i , Metoden är nupatentskyddad i en hel rad länder inom EG som , , ,, och men också i länder med särskilt storaåkerarealer som och , Företaget som äger patentet har förgäves försökt att få stöd till fortsatt utveckling, och har förhoppningarnaställts till handelsgödselavgifterna, men medel har också sökts från andrahåll, dock utan resultat. är risken stor att projektet - som borde varamycket intressant för dem som har intresse för en bättre miljö, för minskadanvändning av bekämpningsmedel - måste läggas ned, på grund av att medel saknas. Regeringen har i proposition 74 lämnat förslag tillfördelning av medlen från avgifterna på bekämpningsmedel och handelsgödsel. Detskulle falla sig naturligt att från dessa medel anslå pengar till fortsattutveckling av projektet att bekämpa växtpatogener med kompost ympad medantagonister. Man kan naturligtvis invända att metodutvecklaren ochpatentinnehavaren i vanlig ordning får söka anslag från de medel som fördelatstill jordbruksforskning under avdelning 6 i propositionen, och det harutskottet också hänvisat till. Men det är ingen hemlighet utan tvärtom mycketvälkänt att de myndigheter som har att fördela medlen ofta är kallsinniga närdet gäller helt nya produkter, och det här är någonting alldeles nytt. För fortsatt utveckling av produkten som jag har försöktbeskriva behövs en försöksanläggning, och en sådan är redan planerad attförläggas till i , Kostnaderna är i det här fallet relativtblygsamma: Det rör 2 protokoll 1985/86:119-122 sig om 1milj, kr. Jag har i min motion 274 tillsammans med och Hans Dauhemställt att 1 milj. kr. skall anvisas till detta av de 17 milj. kr. somregeringen föreslagit skall anslås till jordbruksforskning. Av principiella skäl brukar jag inte föra fram förslag somgäller enskilda projekt, men eftersom regeringen har gjort en lång lista medsådana känner jag mig oförhindrad att göra på samma sätt. Jag yrkar alltsåbifall till motionen. 19BARBRO (): I årets budgetproposition, bil, 11, avseendejordbruksdepartementet, finns upptaget ett nytt anslag om 14 milj, kr. Det äravsett för "Särskilda projekt på miljövärdens område". Vi måste hälsamed stor tillfredsställelse att jordbruksminister , trots detstrama finansiella läget i statsbudgeten, kunnat föreslå detta. Medlen skalldelvis få tas i anspråk för naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet, I motion 1985/86:Jo724 har jag, en partikamrat från Jämtlandoch en från beskrivit hur vi anser att sådana naturvårdsåtgärder kankomma till stånd. hade en informationskampanj omskyddet av fauna och flora och deras naturliga miljöer. Just i Sverigeutformades den kampanjen till en insats för "Kulturlandskapet - levandemark". Sådana insatser är minst lika angelägna . Hotet mot detöppna kulturlandskapet är överhängande i , Marker som haranvänts till regelbunden betesgång hölls öppna och bidrog till ett karakteristisktvackert svenskt landskap. Men den minskade betningen, och kanske till och medingen brukning alls, gör att åkrar, ängar, diken och skogsgläntor blir fulla avbuskvegetation. Genom den okontrollerade växtligheten blir våra landskapförfulade. Många äldre människor i våra hemlän beklagar sig över att stora,vackra vyer har blivit mycket förändrade av alla slybuskar. Det är inte baraUlf som gillar "Öppna landskap". Det gör de flesta i värtland. Vi har också en skyldighet mot våra barn och barnbarn attvårda våra vackra landskap. Nötkreatur finns inte i samma antal som förut ochpä somliga ställen, där de fortfarande finns, får de inte ens vistas utomhus påsommaren. Då måste markägarna satsa pä annan djurhållning för detta betande. Forskare hos har presenteratidéer om intensifierad fårskötsel just för landskapsvården. Med viss stimulanstill den som satsar på att hålla får kan igenväxningen hejdas. Och med aktivamarknadsföringsåtgärder kan det nyttiga lammköttet bli lika populärt här som iNorge. Norrmännen äter sju gånger mer lammkött än vi gör. Och vi frågartydligen efter denna produkt i våra affärer. Vi importerar nämligen /år. En fördel med ökad betesdrift med får skulle alltså varaatt vi kunde hejda igenväxningen av landskapet. En annan fördel vore att denkunde tjäna som komplement fill annan sysselsättning i våra glesbygder.Småskalig skötsel av betesdjur har många positiva bieffekter. Det ger råvarortill skinn- och ullhantverk. Och låt mig nämna rökeri i Mellanseli min hemkommun.Här röktes en liten mängd fårkött . 1984 varårsproduktionen uppe i , 1985 var den och planerar man att röka120 ton fårkött. Det har blivit en efterfrågad delikatess. Ersättningen för produktionen av det öppnakulturlandskapet går framför allt till glesbygden. Men alla har glädje ochnytta av att våra landskap inte förfulas och förbuskas. Det nya anslaget till särskilda projekt på miljövårdensområde är välkommet. Ca 5 milj, kr, kan få användas för naturvårdsåtgärder iodlingslandskapet. Utskottet betonar att också våra förslag förtjänar attnärmare övervägas i samband med regeringens fördelning av medlen. Vi kommer attfölja resultatet med stort intresse. 20 () replik: Jag måste reagera mot att härpåstår att jordbruksminister trots ett stramt budgetläge harkunnat anslå 14 milj, kr, till de särskilda natur- och miljöskyddsprojekten.Hela den här fördelningen gäller ju faktiskt böndernas pengar! Jag vill intesäga att man har stulit dem, men man har tagit dem från lantbrukarna. Som jagsade i mitt anförande var avsikten att pengarna skulle användas till något heltannat än det som finns pä listan i propositionen. Jag vill, fru talman, bara påpeka en sak med anledning avatt folk står här och talar om öppna landskap, I vårt land kostar det 6miljarder att hålla idrottsplatser, rekreationsmark och liknande i allmän regi.Lantbrukarna, som fortfarande håller landskapet öppet, har en arbetsersättningpå 4 miljarder. Det är siffror som man kanske skulle betänka innan man går uppi talarstolen och uttalar sig som om man fått en skänk från himlen, eller ivarje fall från jordbruksministern. Det är i själva verket pengar som kommerfrån jordbruket! 21 i () replik: Även om det nästan inte behöver påpekas, villjag säga med anledning av anförande, framför allt dessavslutning, att utskottet har mycket välvilligt behandlat den motion som BarbroNilsson i första hand talar om. Utskottet har sagt: "Utskottet vill angående deåtgärder som har föreslagits för ett bevarande av odlingslandskapet betona attförslagen förtjänar att närmare övervägas i samband med den fördelning avmedlen som ankommer på regeringen." Jag måste säga att det kan väl intevara avlägset att har tilltro till regeringen, när nu vi andrahar det. I grunden har vi ju samma syn på vikten av att ha ett öppet landskap.Om vill sälla sig till dem som har tilltro till regeringen,löser sig det här ganska bra. Anf.22 () replik: tar upp samma fråga som jagberörde i gårdagens debatt, behovet av ett öppet landskap. Vi vet alla attmänniskor engagerar sig för det, men till skillnad från ochhennes parti har förstärkt detta anslag, H 14, med ytterligare 5milj. förslagfinns alltså ett större utrymme för åtgärder i syfte att hållaodlingslandskapet öppet. Vi anser, precis som i sade, att detär som skall fördela de här pengarna. Det är bra om vi fårstöd av för förslaget om ett större belopp under anslaget H 14. Anf.23 () replik: I mitt förra inlägg strök jag faktisktutskottet medhårs. Min uppfattning är att utskottet har varit inne på fleramotionärers linje här. Som i också relaterade frånutskottsbetänkandet, betonar utskottet att förslagen om åtgärder för bevarandeav odlingslandskapet förtjänar att närmare övervägas i samband med denfördelning av medlen som kommer att göras av regeringen. Sista meningen i mittförra inlägg var just att vi kommer att följa den fördelningen med stortintresse. Det kan verka litet nostalgi att drömma om att det svenskalandskapet skall förbli oförändrat . Som jag framhöll, och sånorrlänning jag är, har vi kunnat uppmärksamma att det sker en stor förändringav landskapet i och med att djurhållningen ändras. På platser som harvarit betesmark har det nu inte funnits några nötkreatur på flera , omde ens finns i en ladugård. Vi motionärer är tacksamma att utskottet har markeratbehovet av humana insatser och smådjursskötsel som kan återställa redanförbuskade miljöer. Jag har uppmärksammat att har en reservationvid just den här punkten, där man vill förstärka anslaget med 5 milj, kr.Eftersom jag inte har några 5 miljoner, kan jag ju inte tycka att det var såsärdeles bra, utan jag understryker att det var en fördel attjordbruksministern kunde komma med ett nytt anslag på i årets budget, menar att det var väl inte så märkvärdigt,eftersom det är jordbrukarnas pengar det handlar om. Jordbrukarna har i allatider i vårt land varit de som gett oss ett vackert landskap. Eftersom deförutsättningarna inte längre finns i samma utsträckning, beroende på ändratsätt att sköta jordbruken, måste det till konstlade medel. Då är det ju enfördel att just avgifterna från jordbruksnäringen kan bidra till godamiljövårdsinsatser. 24 () replik: Jag reagerar inte mot ändamålet med pengarna.Jag känner mycket för miljön och för det öppna landskapet. Jag reagerar mot vill påstå att det är jordbruksministern som har åstadkommit dessa 14miljoner. Det är ju faktiskt pengar som jordbruket har betalat. Jag vill ge ett erkännande för att detkommer till protokollet att jordbrukarna faktiskt svarar för mycket av de storamiljöinsatserna, framför allt för det öppna landskapet. Så har de gjort underårhundraden. 25 () replik: Som alltid är det här en fråga om att prioritera. Vi har prioriteratdetta anslag för miljöförbättrande åtgärder och höjt det från 14 milj, kr. till19 milj. kr. Vi har ansett att det är viktigt för människorna runt om iSveriges land att det öppna odlingslandskapet hålls öppet. Jagönskar lycka till i fortsättningen med att påverka sinapartikamrater så att vi får litet mera pengar för detta ändamål. 26 (): I jordbruksutskottets betänkande 1985/86:13 som behandlas harutskottet yttrat sig över en motion som och jag väckt medanledning av proposifion 1985/86:74 om jordbruksforskning m. m. Imotionen understryker vi önskvärdheten av en minskad användning avbekämpningsmedel inom jordbruket. Dennaönskan delar producenter och konsumenter av svenska jordbruksprodukter, vilkettydligt framgått av den intensiva miljö- och kvalitetsdebatt som pågår och sominte minst berör just användningen av kemikalier av olika slag inom jordbruket. Motbakgrund av min erfarenhet av praktiskt jordbruk tror jag inte att det finnsnågra möjligheter att undvara bekämpningsmedel i ett framtida modernt ocheffektivt svenskt jordbruk. Däremot finns det säkerligen goda förutsättningaratt minska användningen betydligt genom att förbättra tekniken när det gällerspridning och applicering av kemikalierna. Säkrast och snabbast når man dettamål genom en ökad satsning på forskning och rådgivning. Teknikenför kemikahernas spridning och applicering påverkar erfarenhetsmässigt derasverkningsgrad. Teknikutveckling inom området är således av stor ekonomiskbetydelse. Den kan dessutom bidra till betydande förbättringar avlivsmedelskvalitet, arbetarskydd, allmän hälsovård. och hänsynen till markernasväxt- och djurliv. Verksamhetsfältetför forskningen är således omfattande och kräver ett ingående samspel mellan enmängd olika faktorer. För att nå framsteg inom denna teknik fordras ett intimtsamarbete mellan forskare av olika kategorier, såväl grundforskare inomområdena biologi, kemi och fysik som forskare med mera tillämpad inriktning påväxtnäringslära, växtskydd, trädgårdsvetenskap, ogräsbekämpning m, m. Samarbeteav detta slag finns redan nu på , men strävan att vidgaoch fördjupa denna samverkan bromsas av den rådande resurssplittringen och avbristen på ändamålsenliga laboratorier. Likaså är tillgången på lämpligainstrument, mätapparater och övrig utrustning i sin helhet otillfredsställande. Ettrationellt gemensamt utnyttjande av utrustningen försvåras av att såväl självautrustningen som kunskapen om dess rätta användning är splittrad, Imotion 1985/86:282 har vi därför föreslagit att medel skulle anslås dels fillatt uppföra och utrusta ett laboratorium för appliceringsteknik vid Sverigeslantbruksuniversitet på , dels till inrättande av en tjänst somriksrådgivare i teknik för applicering av kemiska bekämpningsmedel. Tyvärr harjordbruksutskottet hemställt att avslår motionen. 1985/86:11917 april 1986 pekar utskottetpå att redan vid regeringens överväganden kommer behovet av grundläggandetekniska kunskaper att särskilt beaktas i forskningsprogrammet, liksom på attdet är väsentligt att man inom rådgivningen noga följer och vidareförmedlar derön som erhålls inom forskningen. Jag har inget yrkande med anledning av vår motion utan nöjer mig medatt uttala den förhoppningen att tillräckliga medel ställs till forskningensförfogande för detta mycket angelägna ändamål. Om inte fär vi välåterkomma vid ett annat tillfälle. 27 KERSTIJOHANSSON (c): betänkande nr 13 - som är ett omfattande betänkande, därmånga frågor tas upp - behandlas också en motion av och migangående lokaliseringen av den skogliga forskningen. Ävenom utskottet i betänkandet hänvisar till att lantbruksuniversitetuppmärksammat behovet av ökad forskning och håller på att utarbeta ett programför intensifierad forskning rörande sydsvensk skogsskötsel, vill jag här och nuta tillfället i akt att framföra några synpunkter. Denskogliga forskningen har hitfills varit inriktad på skogsproduktion i norraSverige. Vi hälsar därför med tillfredsställelse att lantbruksuniversitetetuppmärksammat behovet av skogsforskning också i . Behovet av sådanforskning har påpekats från många håll. har vi fåttupprepade larmrapporter om skogsdöd och växande skogsskador ute i Europa.Särskilt hårt drabbad är skogen i vissa öststater och i . Under1983 upptäcktes också skador på den svenska skogen. Vi saknar ännu de fullakunskaperna om de komplicerade samspel mellan luftföroreningar, försurandeämnen och andra miljöfaktorer som åstadkommer skador på skogen. Såvälbland aktivt skogsfolk som bland forskare är man ense om att man i södraSverige inom skogsnäringen står inför en rad problem som måste lösas.