prot · G909119 · 1985-12-31 00:00:00 — Det störstaproblemet är luftföroreningarna och försurningen, men det finns också mycketannat som hotar, exempelvis skadeinsekter och svampangrepp. Götalandsskogar, som omfattar en dryg femtedel av skogsmark, svarar för nära entredjedel av landets årliga tillväxt. Skogsnäringen är betydelsefull förGötaland, inte minst för Smålandslänen. har t. ex, nära 700 000 ha skogsmark. Enskoglig forskningsenhet på bör förläggas till ettskogslän som så allsidigt som möjligt representerar sydsvenskt skogsbruk ochskogliga förhållanden. Det gör , och vi har därför i vår motionföreslagit att forskningsenheten skall inrättas vid skogsinstitutet i , Meddenna lokaliseringsort skulle skogsforskningen dra nytta inte bara av attlänets huvudnäring, dvs. skogsnäringen, känneteckas av stor livaktighet utanockså av att södra skogsinstitutet - högskolan under lantbruksuniversitetför skogstekriiker - finns just i , kan varaen förmedlare av forskningens resultat i och med att eleverna blir, när deär färdigutbildade, fältpersonal inom skogsbruket och då har möjlighet att föraut såväl nya forskningsresultat som skogsbruksmetoder i tillämpningen. Lärareoch elever kan också ses som en resurs för själva forskningsarbetet, genom attt, ex. medverka i prakfiska försök. Dessutomfinns i länet - som alla vet ~ , som har att enligt sininstruktion leda de statliga åtgärderna för att främja skogsbruket, och häriingår även att föra ut skogsforskningens resultat i praktiken. Skogsstyrelsenförfogar ju också över egen forskarkompetens. Vi har vidare Skogens hus iJönköping, med huvudkontor för bl. a, Såbi, I finns också Elmia,som är världsledande när det gäller att anordna skogsmässor. Vi menar att meden skoglig forskningsenhet förlagd fill skulle man kunna dra nytta avkorta kontaktvägar till allt det som redan finns uppbyggt och som ärbetydelsefullt för skogen och skogsnäringen . Vår motion föranleder inte någon åtgärd, men jagförutsätter att man då utredningsarbetet blir färdigt kommer att förlägga enskoglig forskningsenhet till i enlighet med vad vi föreslagit i vårmofion. 28 (): Genom det beslut tog - vi hade då borgerligregering - skedde en radikal förändring till det bättre av fiskerilå-nen. Dåhöjdes det totala beloppet från 9 fill 25 milj, kr,, och taket för lånen höjdesfrån , till 1 miljon. höjdes det fill 1,5 milj, kr. Åtgärdenvar välkommen och befogad. Det förelåg ett stort behov av förnyelse av densvenska fiskeflottan, då den under ett par lågkonjunkturer avtappats på denbästa delen. ,dvs, 1978, infördes kondemneringsbidrag. Det innebar att den som skrotade gamlauttjänta båtar fick en viss ersättning, ett system som sedan flera årtiondentillbaka funnits i våra grannländer men som socialdemokraterna inte kunnatförmås att införa. Det behövdes en borgerlig regering för att få det genomfört. Riksdagsbesluteti var en stor framgång för svenskt fiske och innehöll flera positivasaker som ingav yrkesutövare en ny tro . Eftervalet har inte mycket hänt som gagnat fisket. Socialdemokraterna harurholkat besluten som togs 1978, Normprissystemet är snart en parodi påförhandlingar, där förhandlingsuppdraget mer eller mindre avgör avtalet innanförhandlingar inletts. Minskning av bidragen fill säkerhetsutrustning är ocksånågonfing negafivt, för det går ut över säkerheten i ett riskfyllt arbete. Densom hörde i gårdagens debatt kanske lade märke fill hur hanbeskrev fiskerilånen som varande fördelaktiga. Det är riktigt att de ärfördelaktiga. Men för den skull behöver man inte missunna fiskarkårenfördelaktiga lån om man tar hänsyn fill lönsamheten inom fisket, till en delberoende på usla avtal med EG, där man avtalat om ensidiga tullar som med 15 %och för beredd vara drabbat svenskt fiske. Jag förstår att hans parti missunnar oss lånen. gick man ännu längre. Då föreslogman att de skulle tas bort. Men socialdemokraterna fick inte kommunisterna medsig, utan dessa stödde de borgerliga. Faran avvärjdes - åtminstone för dengången. Och det är vi tacksamma för. 1985/86:119 Iår föreligger borgerliga motioner som följts upp med en gemensam 17april 1986 reservation om en höjning av lånebeloppet med 15milj, kr. beloppet varit oförändratunder , är det ingen oskälig uppräkning. Men majoriteten,socialdemokraterna och vpk, säger nej. Även om räntan är förmånlig är det frågaom lån som återbetalas, lån till en näring som skapar sysselsättning i glesbygdmed en känslig miljö. Det är lån till en näring som är oumbärlig förfolkförsörjning och försvar, lån till en näring som saknar gränsskydd och intekan konkurrera på Europamarknaden på grund av huvudlösa avtal om ensidigatullar. Jagbeklagar majoritetens negativa inställning till vår näring och yrkar bifalltill reservation 38, Anf.29 (): Den senaste tidens debatt har i blixtbelysning visat vilka brister ochnackdelar den moderna stordriftsproduktionen av våra livsmedel för med sig.Jordens naturliga resurser utarmas. En mängd gifter och konstgödsel sprids ivår miljö, I fråga om animalieprodukfionen förekommer en behandling av djurensom de flesta människor tar avstånd från. Konsumenternaställer krav på livsmedel med kvalitet och vill inte ha en mängd kemiskatillsatser vare sig vid odling eller vid förädling, och de tar bestämt avståndfrån kött som är fyllt med hormoner eller antibiotika, ISverige finns det gedigna kunskaper om och omfattande erfarenheter av denbiodynamiska odlingen. Den kämpar dock en ojämn kamp mot ekonomiska bekymmeroch för det mesta också myndigheters oförstående. Attityderna är dock nu på vägatt svänga mot en mera generös och positiv inställning till den biodynamiskaodlingen, och det är hög tid att ge den en del av de gemensamma resurserna föratt bevara och utvidga den kunskap och erfarenhet som finns på området när detgäller rådgivning, utbildning och forskning. I min motion Jo604 har jagföljande yrkanden: statligt stöd till befintligoch utvidgad rådgivning, under ansvar av i , statligt bidrag tillupprustning och utvidgning av den utbildning som finns i , studiemedel till eleveri denna utbildning samt skyndsam behandling av de ansökningar om medeltill forskningsprojekt som man lämnat in. Framtiden kräver ett ökat ansvarstagande för jordenoch dess begränsade resurser. För att förverkliga detta krävs att olikaodlingsinriktningar får resurser att fritt utvecklas vidare. Alltfler människor och organisafioner har visat ett starkt ökande intresse för den biodynamiska odlingen . För att möta detta intresse har företrädare för den biodynamiska rörelsen i anordnat föredrag, kurser och utställningar som riktar sig såväl till yrkesverksamma odlare som till allmänheten. Detta arbete har utförts med ideella insatser, ofta med personliga uppoffringar, och helt utan ekonomiskt stöd från stat eller kommun. Efterfråganpå den kunskap och de erfarenheter som finns samlade i orten , somfaktiskt är för biodynamisk odling och för antroposofin, är nuså stor att de ideella insatserna inte räcker till. Det är framför allt rådgivning,utbildning och forskning som är angelägna oiiiråden för statligt stöd. Mycketav verksamheten utgörs av rådgivning, baserad på försök och forskning och påpraktiska erfarenheter. Denna verksamhet har folkrörelsekaraktär och sker heltmed frivilliga medel och ideella insatser. Allt större krav ställs också påutbildning. har och senare även Nordiskforskningsring för biodynamisk odling arrangerat odlingskurser riktade tillallmänheten. Man kan faktiskt säga att lärarkollegiet vid deras försöks- ochprakfikgård representerar en stor del av sakkunskapen i inom områdetalternativa odlingsfomer. Självfalletmåste också forskningen på området få en rimlig del av den allmänna satsningsom görs på forskning över huvud taget. Enseriös satsning på den biodynamiska odlingen ger många fördelar. Den möter dekrav konsumenterna ställer på livsmedel med högre kvalitet. Den bidrar till atthindra jordförstöring och fill att förvalta de gemensamma resurserna. En sådansatsning innebär också att man tar till vara och stödjer de få människor som i har kunskaperna och erfarenheterna på området. Ensådan satsning vill dock inte utskottets majoritet göra. Mot den bakgrundenvill jag yrka bifall speciellt till reservation 51, men i övrigt också tillKerstin Gellermans yrkanden. Prot.1985/86:119 17aprill986 30 (): Vårt kulturlandskap är i fara. Den hotande nedläggningen avjordbruksmark och den därmed följande mörkläggningen av har diskuteratsmycket här i kammaren, och jag skall inte förlänga den debatten. I stället villjag ta upp en liten men nog så viktig fråga för bevarandet av artrikedomen ivår flora och fauna. Imotion Jo209 har jag och beskrivit värdet av att bevara desvenska slåtterängarna. Hagmarker och slåtterängar innehåller de mest artrikaväxt- och djursamhällena i svensk natur och har avgörande betydelse för växt-och djurvärldens mångfald och för den genetiska variationen i landet. Dentraditionella ängsslåttern, då man tog hö från permanenta, ogödslade ängar, harinte längre någon ekonomisk betydelse för jordbruket. Den här typen av slätterförekommer för att bevara ett kulturarv och en naturtyp med en mängdslåtterberoende växt- och djurarter. Miljön är mycket uppskattad eftersom demånga örterna ger en stor färgprakt. sker slätter för skörd av vinterfoder i form av hö och ensilage nästan uteslutandepå vall på . Skörden sker av kvalitefshänsyn mycket änförr, varför örterna inte hinner sätta frö. Mendet finns fortfarande en del intresserade brukare - inte minst i Västergötiand- som av kultur- och naturintresse helt ideellt har bevarat den äldre typen avslåtterängar. De är bra exempel på ett levande museum. Ofta är det fråga omgamla lantbrukare som snart inte orkar fortsätta med Prot.1985/86:119 jordbruket och därmed inte heller med denna värdefulla verksamhet.Med den negativa ekonomiska utvecklingför jordbruket som vi har är det fögatroligt att den nye ägaren - hårt ekonomiskt pressad som han eller hon medsäkerhet är - kan fortsätta med denna ideella verksamhet, hur gärna man änskulle vilja. Tid och ork räcker helt enkelt inte fill. Om man däremot kunde få ett visst bidrag för att fortsättamed slåttern skulle man med säkerhet göra det. Jag är övertygad om att detintresset finns. Det rör sig inte om några stora arealer eller stora pengarutan om små ytor på kanske ett tunnland i genomsnitt för varje enhet, IVästergötland har en kartläggning av de här enheterna skett, och det finnsalltså uppgifter på var de finns. Ett arealbidrag för skötseln av dessaslåtterängar skulle vara ett enkelt sätt att bevara ett värdefullt kulturarv. Utskottet har välvilligt skrivit att de åtgärder som jagföreslagit i min motion förtjänar att tillsammans med en hel rad andra förslagövervägas i samband med den fördelning av medel för särskilda projekt pånaturvårdens område som regeringen skall göra. Det är alltså många angelägnaprojekt som konkurrerar om pengarna. Men, fru talman, det är bråttom med åtgärderna när detgäller slåtterängarna. Väntar man för länge har man inget kvar att rädda.Därför vill jag trycka extra på att just den här frågan beaktas vidfördelningen av anslaget på 14 milj, kr. och ledamöter iutskottet har i den här frågan ett särskilt yttrande i betänkandet. Med fördelskulle man kunna börja med verksamheten i , som har en stor del avdessa slåtterängar och där också en kartläggning är gjord. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (anslag till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 1 avKarl och - bifölls med acklamation. Punkt 3 (anslag tillLantbruksstyrelsen) Utskottets hemställan, som ställdes mot dels reservation 4av i m, fl,, dels reservation 3 av ochKerstin Gellerman, dels reservation 2 av och , bifölls med acklamation. Mom. 1(anslag till Lantbruksnämnderna) Först biträddes reservation 6 av och med 41 röster mot 38 för reservation 5 av ochLennart Brunander. 227 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 6 av och - genom uppresning. Mom. 2(blockorganisationen) Prot. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av och KerstinGellerman - bifölls med acklamation. Mom. 4 (översyn av rådgivningen till lantbruket) ° ' ° Utskottets hemställan bifölls med 197 röster mot 110 förreservation 9 av i m, fl, 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 7 (rådgivning till trädgårdsnäringen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avKarl och - bifölls med acklamation. Mom. 2(anslag till Bidrag till jordbrukets rationalisering, m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 3 (stöd till högt skuldsatta jordbruksföretag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 12 avJohn - bifölls med acklamafion. Mom. 2(försäljning av jordfondens markinnehav) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 1 a, 2 a och 5 (anslag fill Främjande av rennäringen, m, m,) Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot 137 förreservafion 14 av m,fl. Mom. 1 b och 2 b (trygghetspaket för renskötare, m, m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 3 (prisstödet till rennäringen) Utskottets hemställan bifölls med 169 röster mot 140 förreservation 16 av m,fl. Mom. 6 (insatser för flora och fauna) Utskottets hemställan bifölls med 258 röster mot 39 förreservation 17 av och , 12 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 3(utredning angående skördeskadeskyddet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avKarl m, fl. - bifölls med acklamation. 1985/86:119' Punkt16 (anslag till Administration av permanent skördeskadeskydd m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 19 av och -bifölls med acklamation. Mom. 4 (översyn av skogsvårdslagen) Utskottetshemställan, som ställdes mot dels reservation 20 av i m.fl., dels reservation 21 av och , delsreservafion 22 av och , Mom. 5 b (förbud motskogsgödsling, m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 23 av - bifölls medacklamafion. Mom. 7 (fjällnära skogar) Utskottets hemställan,som ställdes mot dels reservation 24 avKarl och , dels reservation 25 av , bifölls med acklamation. Mom.8 och 9 (virkesförsörjningen, m, m,) Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering bifölls med 160 röster mot148 för utskottets hemställan med godkännande av den i reservation 26 av KarlErik m,fl, anförda motiveringen. () anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats ha röstat ja. Mom.10 (gallringstvång) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 27 av - bifölls medacklamafion. Punkt18 (anslag till Skogsvårdsstyrelserna: Myndighetsuppgifter) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 28 av - bifölls medacklamation. Punkt20 (anslag till Skogsvårdsstyrelserna: Investeringar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 29 av i m, fl,- bifölls med acklamation. Mom. 1 (statsbidrag tillskogsvård m, m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 30 av i m. fl,i motsvarande del - bifölls med med acklamation. Mom. 2(anslag till Bidrag till skogsvård m. Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 30 av i m.fl, i motsvarande del, delsreservafion 31 av och i motsvarande '" ' dels reservation 32 av och , bifölls med acklamation. Mom. 3 b och c (avveckling av5:3-bidraget) Utskottets hemställan, som ställdes mot delsreservation 30 av i m.fl, i motsvai-ande del, delsreservation 31 av och i motsvarande Mom. 2(anslag till Stöd till byggande av skogsvägar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 34 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 4 (bidrag till vägar ovan skogsodlingsgränsen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 35 avKarl och - bifölls med acklamation. Mom. 4(havsfiskelaboratorium vid ostkusten) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 36 avJohn - bifölls med acklamation. Mom. 2(anslag till Bidrag till fiskehamnar m, m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 37 avKarl och - bifölls med acklamation. Punkt 29 (anslag till Lån till fiskerinäringen) Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 149 förreservation 38 av m, fl. Punkt 31 (anslag till Bidrag till fiskevård m, m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 39 avJohn - bifölls med acklamation. Mom. 2(anslag till Bidrag till statens maskinprovningar) Utskottets hemställan bifölls med 180 röster mot 129 förreservation 40 av m, fl, 1 ledamot avstod från att rösta, Mom. 2(anslag till Bidrag till djurens hälso- och sjukvård) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 41 avKarl och - bifölls med acklamation. Mom. 4 (en utredning om vissa finansieringsfrågor m, m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 42 avArne i m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6(utbildning i alternativa odlingsformer m, m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 43 avKarl och - bifölls med acklamation. Mom. 1 a (bidrag till gödselvårdsanläggningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 44 avKarl m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 1 b (stöd till ett enskilt forskningsprojekt) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion 274 avSven Munke m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. I c (lantbrukets utvecklingsfond m.m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 45 avKarl och - bifölls med acklamation. Mom. 1 d och f (utveckling av gödselvårdsanläggningar, m,m,) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 18 förreservation 46 av , 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. (överföring av medel till jordbrukets anslag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 47 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 2 (anslag till Skogs- ochjordbrukets forskningsråd) Utskottets hemställan, som ställdes mot delsreservation 49 av m. fl., dels reservation 48 av och , bifölls med acklamation. Mom. 3 (naturvetenskapliga forskningsrådet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 50 avSven m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4(stöd till alternativ odling m, m.) Utskottets hemställan bifölls med 210 röster mot 96 förreservation 51 av m.fl, 3 ledamöter avstod frän att rösta. Mom. 5(djurvänligare metoder i animalieproduktionen m, m,) Prot. Utskottetshemställan bifölls med 219 röster mot 85 för reservation 52 av 17 april1986 m.fl. 3 ledamöter avstod från att rösta, ,, o/"* j c- T,- \ mentets budgetförslag Mom. 8(åtgärdsprogram for Ringsjon m.m,) a j a Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 53 av , Lorentzonm, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 9 (miljöproblem i jordbruket) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 54 avJohn - bifölls med acklamation. Mom. 10 (åtgärdsprogram för ) Utskottets hemställan bifölls med 254 röster mot 55 förreservation 55 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 12 a (lagen om avgift på gödselmedel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 56 avKarl m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 12 b (lagen om avgift på bekämpningsmedel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 57 avSven m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 1 (anslagtill ) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 58 av Kärl och , dels reservation 59 av i motsvarande del,bifölls med acklamation. Mom. 2 (framtida anslag för ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 59 avJohn i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 3(generellt stöd till miljörörelser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 60 avKarl och - bifölls med acklamation. Mom. 1(anslag till för naturvård) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 61 av m,fl. i motsvarande del, dels reservation 62 av och , bifölls med acklamation. Mom. 2(anslag till Vård av naturreservat m. Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 63 av m.fl., dels reservation 61 av m.fl. imotsvarande del, bifölls med acklamafion. Mom. 3(behov av ökade anslag för vård av naturreservat m. Utskottets hemställan bifölls med 289 röster mot 20 förreservation 64 av , Mom. 5 (överföring av mark från domänfonden tillnaturvårdsfonden, m, m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 65 avKarl m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 6 a (skötseln av naturvårdsområdena) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 66 avSven m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 6 b (finansieringen av skötseln av naturvårdsområden) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 67 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 2(anslag till Miljövårdsforskning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 68 avLars m, fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 a (luftföroreningarna i och Kronobergslän) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 69 avKarl och - bifölls med acklamation. Mom. 3 b (forskning om näringsläckage) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 70 avSven m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 1(anslag till Övervakning av miljöförändringar, m, m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 71 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 3 (behovet av vissa inventeringsinsatser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 72 avKarl m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 1 (anslag till Åtgärder motförsurningen) Utskottets hemställan, som ställdes mot dels reservation 73 avSven m.fl., dels reservation 74 av och , Bostadsförsörjningen m. m. Mom. 3 f (förbud mot försurande gödselmedel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 75 avKari och - bifölls med acklamation. Mom. 2 (ensäkrare kemikaliehantering m,m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 76 avKarl och - bifölls med acklamation. Mom. 1(anslag till Särskilda projekt på miljövårdens område) Först biträddes reservation 78 av m,fl, -som ställdes mot reservation 77 av och -genom uppresning. Härefter bifölls utskottets hemställan med 203 röster mot72 för reservation 78 av m, fl. 34 ledamöter avstod frånatt rösta. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 4 § Bostadsförsörjningen m. m. Föredrogs bostadsutskottets betänkande 1985/86:13 omanslag till bostadsförsörjning m. m. 1985/86:100 delvis). 31KJELL A. (): Att ha en bra bostad är av grundläggandebetydelse för oss alla. Insikten om detta är bakgrunden till att vi i vårt landsatsat och fortfarande satsar stora resurser på bostadsområdet. Vårt bostadsbestånd har förbättrats starkt när det gällerantal lägenheter, standard och yta. Miljömässigt har det dock begåtts mångamisstag som måste rättas till. Bostadspolitiken måste eftersträva långsiktighet i sinaåtgärder. De reformer av politiken som är nödvändiga måste därför ha som målatt få långsiktigt gällande villkor för finansieringen och för det statligastöd som utgår till boendet. Planeringen måste inriktas pä att få ett varierandebostadsbestånd, så att önskemål om hur man vill bo kan tillgodoses. Huvuddrageni de regler som styr bostadslångivningen beslutades av 3 protokoll 1985/86:119-122 Bostadsförsörjningen m. m. Utvecklingen därefter har medfört att vi är i behov av nyareformer. har vi ett stort bostadsbestånd, och behovet avnybyggnad har minskat och efterträtts av ett större ombyggnadsbehov.Kostnaderna för byggandet har ökat starkt. Boendekostnaderna har ökat, framförallt på grund av ett högt ränteläge och ökade kostnader för uppvärmning. Samhälletskostnader för bostadssektorn har ökat starkt genom ränte- och bostadsbidragsamt genom att underskottsavdragen minskar kommunernas och statensskatteinkomster. Reformerna inom bostadspolitiken bör enligt centernsmening präglas av att vi minskar detaljstyrning och byråkrati, De enskildamänniskorna bör ges möjlighet till större engagemang och ansvar för sittboende. Vi bör ge utrymme för många parter att vara verksamma inom sektorn ochstimulera fram variafion och mångfald. De viktigaste förändringarna i bostadspolitiken är därförenligt vår mening följande: - att de boendes önskemål kan tillgodoses, bl, a, genom att fler fårmöjligheter till eget hem, - att övergångtill bostadsrätt stimuleras genom ombildning av hyresrätt till bostadsrätt,