prot · G90942 · 1985-12-31 00:00:00 — Omändrade sekretessbestämmelser för polisens arbete Jag skall inteta upp ett resonemang kring den lagtext som med hög och skönstämma återgav. Inte heller skall jag ta upp sakfrågan, som ju finns påregeringens bord i form av ett förslag från yttrandefrihetsutredningen, låtvara att yttrandefrihetsutredningen inte föreslår någonting sådant som NicGrönvall eftersträvar. Men formellt sett är ju frågan därmed ändå aktualiserad. Jag skall i stället barasäga några ord om en sak som inte har med själva 7Riksdagens protokoll 1985/86:39-42 Omändrade sekretessbestämmelser för polisens arbete juridiken att göra, I ochför sig rör det sig om en självklarhet. Men det gäller sådana ting som det ärviktigt att stryka under. Principen om meddelarfriheten betyder nämligen attoffentliga tjänstemän inte är skyldiga att lämna upplysningar om känsligaförhållanden till massmedia. Innebörden av meddelarfriheten är alltså att man,med tanke på de viktiga intressen som informationsfriheten representerar,överlåter åt den enskilde att utan risk för repressalier själv bedöma om det ärönskvärt eller försvarligt att lämna meddelanden för offentliggörande. Vidarevill jag betona - det är i och för sig en självklarhet, men det är ändå viktigtatt understryka - att massmedia inte är skyldiga att publicera allt som de fårreda på genom meddelarfriheten. Även när det gäller "mottagarsidan"får man förutsätta att systemet utnyttjas med omdöme och under ansvar. Såledessäger det sig självt att det rör sig om en frihet som måste brukas underansvar. Ett missbruk av regleringen i fråga om meddelarfriheten kan annars lättleda till krav på inskränkningar, interpellation Hlustrerar justdetta. Jagvill sluta med att säga att jag för min del inte håller med vall omatt situationen är så allvarlig som han beskriver i sin interpellation. Vidaretolkar jag inte det JO-beslut som åberopar så, att JO skulle varakritisk mot meddelarfriheten på polisens område. 12 NICGRÖNVALL (m): Låt oss inteträta om vad som är JO:s mening. Jag vill dock säga att jag tycker att detligger någonting i det faktum att han, efter en noggrann genomgång avintegritetsskyddet, särskilt påpekar att detta genombryts i och medmeddelarfriheten. Vi bygger alltså upp ett strängt och noga preciseratintegritetsskydd i form av två lagar, men vi lämnar ett stort hål - jag avserdå läckor - i det här skyddet. Jagrekommenderar justitieministern att ta del av en utredning från somheter The Sutcliffe Case, Utredningen handlar om den s. k. Yorkshire-mannen ochdär redovisas på vilket sätt pressinformation om polisens arbete kan leda till,som det ibland heter, miljödomar. Anledningentill att jag sett så allvarligt på detta är att det även för rättssäkerhetensskull är viktigt att massmedia inte får sådan information som gör det möjligtatt påverka domar, I , justitieministem, låser man t. o, m. in den jurysom skall döma för att jurymedlemmarna inte skall kunna läsa tidningar underden tid som domstolens prövning pågår. Det är ett visst intresse för en sådanrenlevnad som jag efterlyser, justitieministem! Detär visserligen sant att det överlåts åt den enskilde tjänstemannen att användasin meddelarfrihet under ansvar, som justitieministern har påpekat. Det gåremellertid inte att förneka - och det är tyvärr väl känt i vårt land - att detförekommer tillfällen då man har anledning att fråga sig om inte polis ochåklagare använder meddelarfriheten till att skapa miljöpåverkan på den domstolsom senare skall pröva frågan om ansvar. Det är för den skull som jag vidhåller- uppenbarligen med visst medhåll från justitieministern - att vi här sysslarmed en utomordentligt viktig fråga. Den är viktig för de enskilda människornaoch för rättssäkerheten i vårt land. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 § Svar påinterpellation 1985/86:57 om åtgärder för att minska boendekostnaderna har frågat mig vHka initiativ regeringen tänker vidta föratt bryta den onda cirkel som de flesta låg- och mellaninkomsttagarebefinner sig i och som består av låga lönelyft, ökande matpriser och hyror. Underen stor del av den tioårsperiod som tar upp har reallönerna sjunkit.På sex år, , sjönk reallönerna , sådan ekonomi minskar marginalerna. För många, inte minst barnfamiljerna,har det lett till svåra ekonomiska påfrestningar. Bostadskostnaden är en av deutgifter som hushållen har svårast att påverka. Man kan inte utan betydandesvårigheter minska sin bostad när det ekonomiska utrymmet krymper. Därförtenderar bostaden att ta en allt större del av den disponibla inkomsten. Sålångt kan jag hålla med i hennes beskrivning av utvecklingen. regeringen har valt för att klara välfärden är att se till att realinkomsternakan öka. Den nedåtgående trenden har brutits, och vi har fått stabilaförhållanden, I praktisk handling har regeringen visat att det går att på engång minska arbetslösheten och inflationen. Vidare har hyresutvecklingen underde kunnat hållas på en sådan nivå att hyrorna ökat mindre änkonsumentprisindex. Hyresökningarna har varit de lägsta . Samhälletsstöd till bostadssektorn har stor inverkan på statsbudgeten. Detdirekta och indirekta bostadsstödet beräknas uppgå till ca 30miljarder kronor. Att i detta läge öka de generella subventionerna är interealistiskt. Möjligheternaatt bygga vidare på den väg som regeringen har slagit in på beror påom vi även i fortsättningen kan stabilisera landets ekonomi genom att minskabudgetunderskottet som sysselsättningen förbättras och inflationenhålls nere. En sådan ekonomisk politik bör också göra det möjligt att sänkaräntan, vilket är av stor betydelse för både boendekostnaderna ochstatsbudgeten. Avslutningsvisvill jag också nämna att bostadskommittén (Bo 1982:02), som bl, a, har iuppdrag att göra en översyn av bostadsstödet slutför sitt arbeteoch väntas lämna sitt huvudbetänkande i febmari. Omåtgärder för att minska boendekostnaderna 14 INGA (vpk): Jag skall beatt få tacka för svaret. Undersnart en tioårsperiod har låg- och mellanlönegrupperna drabbats av fortgåendereallönesänkningar. Antalet människor som måste söka socialbidrag för attklara mat och hyra fortsätter att öka, behöver 550 000 människor hjälp.Det innebär att antalet människor som måste söka hjälp för att klara sittuppehälle ökar , trots en påstådd förbättring påarbetsmarknaden. Allt fler människortvingas också söka socialbidrag därför att deras Omåtgärderför att minska boendekostnaderna inkomster inte räckertill. Hyror och matkostnader har ökat mer i pris än index. Bostadsbidragen harsamtidigt urholkats. Hyranför en genomsnittlig lägenhet har ökat , Lönen harunder ökat betydligt långsammare. Hyrorna har stigit mer äninflationen och mer än lönerna. Regeringentänker tydligen presentera en stenhård svångremspolitik. Det lärvara en strategi för att sedan inför kommande val kunna sockra på vissa delarav den ekonomiska politiken - dvs, taktik och strategi för att vinna ettkommande val, medan vanliga människor får det svårare att få sinvardagsekonomi att gå ihop. De tunga och svåra prutningarna i budgeten lärgälla bostadssubventionerna och statsbidragen till kommunerna. Det ärprutningar som hårdast drabbar vanliga människor. Det innebär ökadebostadskostnader, som skall läggas ovanpå de redan aviserade hyreshöjningarna.Är detta en social bostadspolitik? Socialdemokraterna har lovat en socialbostadspolitik i många omgångar. Om det verkligen skall bli en sådan politikkrävs radikala förändringar. Då går det inte att köra vidare med enmarknadsanpassad bostadspolitik, vars olika former ger ett alltmerklassuppdelat och segregerat boende och som tillåter svarthandel ochfastighetsspekulation att breda ut sig. Mendet var egentiigen inte den delen jag hade frågat om, även om dessa frågorhänger ihop. Jag har begränsat mig tHl bostadskostnaderna, till hyrorna, Isvaret sägs att "realinkomsterna kan öka. Den nedåtgående trenden harbrutits", heter det, "och vi har fått stabila förhållanden," Detär inte så, och det vet bostadsministern. För det första har inte den negativareallöneutveck-Hngen stoppats. Och det är ytterst osannolikt att den stoppasgenom kommande avtalsrörelse. För det andra kan man, om man skall vara snällmot regeringen, möjHgtvis säga att sysselsättningen har ökat, men - och det ärett stort men - antalet heltidssysselsatta har inte ökat. Därför kan man intepåstå att arbetslösheten har minskat i sig. Jag förstår att det är enförhoppning hos och hos regeringen, men förhoppning är någotannat än verklighet. Detär sant att hyresutvecklingen har varit mindre . Underdessa har det dock.funnits centrala rekommendationer som har reglerathyresutvecklingen. Sådana finns inte och därför är man inomhyresgäströrelsen mycket orolig. har hyreshöjningarnalegat på mellan och , Men aviseras dubbla höjningar.Hyreshöjningskraven ligger på . Hurdet än har varit med de låga hyreshöjningarna så har det inte räckt, detvittnar socialbidragsökningarna om. Människor - och då talar jag om vanligamänniskor - klarar sig inte längre på sin lön. Hyrorna är höga både i gamla ochi nya lägenheter, men högst förstås i den nyproducerade lägenheten. Där kostarnumera varje rum , . Vilken vanlig barnfamilj eller annanvanlig familj har råd med en sådan hyra? Med tanke på socialbidragsutvecklingen,där i vissa områden var sextonde människa måste få hjälp eller som i ettsocialdistrikt här i var femte person bland ungdomarna, undrar jaghur dessa familjers ekonomi över huvud taget skall gå ihop och hur dessafamiljer skall klara sin hyra. Det är ju den delen som främst faller på Jag skulle vilja ha förklarat för mig hur detta skall gå ihop ifamiljeekonomin. Det positiva i svaret är det som står om en eventuellräntesänkning. En sådan skulle betyda mycket, räntesänkning skulle betyda800 miljoner mindre i utgifter för räntebidragen . Det är synd bara attHans Gustafsson villkorar räntesänkningen till sysselsättning och inflation.Med sin nuvarande ekonomiska politik kan inte regeringen komma till rätta medvare sig det ena eller det andra. Det må vara en from förhoppning, mer än såkan det aldrig bli. Om åtgärderför att minska boendekostnaderna beskrivning av vad som skall kommaatt stå i den nya budgeten och vilka effekter den kommer att få för de boendelämnar jag därhän tills budgetförslaget är antaget och framlagt för riksdagen.Därmed har jag heller ingen anledning att ta upp diskussion om de strategiskateorier som presenterade när det gällde regeringens åtgärder ianslutning till budgeten. Däremot skall jag försöka att något beröra de andrafrågor som tog upp. Vi kan naturligtvis, både och jag, känna oroöver en utveckling som innebär att allt fler blir beroende av socialbidrag. Vikan naturiigtvis känna oro båda två över att vi har haft en negativreallöneutveckling . Vi borde båda kunna känna glädje över attt. ex. hyresökningen föregående år bara var hälften mot ökningen avkonsumentprisindex, vilket innebar att boendekostnaden tog enminskande andel av den disponibla realinkomsten. säger att det enda positiva i mitt svar äratt en räntesänkning skulle vara till fördel för de boende och förstatsbudgeten, men att det bara är en from förhoppning som inte kommer attuppfyllas med den ekonomiska politik som regeringen företräder. Jag kan försäkra , att om vi skall ha någonchans att genomföra en räntesänkning, måste regeringen få fortsätta att föraden ekonomiska poHtik som syftar till en sänkning av inflationen ochbudgetunderskottet. Det hjälper inte de boende om vi står här och uttalarfromma önskningar, att det är bra med en räntesänkning, om vi inte kan läggatill rätta för den. Det är alldeles uppenbart att vi också - i motsats till vadInga Lantz sade - har lyckats hejda reallöneurholkningen, som har pågått underen lång följd av år. Vi kunde båda önska en snabbare positiv utveckHng än vadsom varit möjligt, men vi är i varje fall på rätt väg. Tyvärr ärsituationen den att vi inte har de ekonomiska förutsättningarna att ökasubventionerna och den vägen sänka boendekostnaderna ytterligare. Vi får varaglada över, , att som ekonomi har varit utsatt förstora påfrestningar och som stora insatser har gjorts för att få nerinflationen, så har det varit möjligt för oss att åstadkomma enboendekostnadsökning som är den lägsta . Det är en ganska hyggligutveckling. När det gäller de socialbidragstagare, som Inga Lantztalade om här, tror jag att man skall ägna sig åt ytterligare analys, innan manså tvärsäkert redovisar orsakerna till ökningen. Vi kan se redan medtillgänglig statistik att bland socialbidragstagare ökar framför allt antaletensamstående män. 8 protokoll 1985/86:39-42 Om åtgärderför att minska boendekostnaderna därefterkommer ensamstående kvinnor. På sina håll har t,o, m. antalet barnfamiljer medsocialbidrag gått ned. Bakom detta ligger många orsaker, t, ex, separeradeäktenskap. När två personer tidigare svarat för att betala boendekostnaden,står plötsligt en och skall bära samma kostnad ensam. Vi har all anledning attanalysera och fundera över hur vi skall kunna komma till rätta med dettaproblem. Vi skall fortsätta en politik när det gäller ekonomin somgör det möjligt att både få till stånd en positiv reallöneutveckling och ensänkning av räntan. Vi skall fortsätta en politik som innebär att vi kanvidmakthålla en social bostadspolitik i den meningen att alla människor skallfå tillgång till en god bostad till en kostnad som står i rimlig relation tillinkomsten. 16INGA (vpk): Bostadsministern och jag är tydligen överensom att vanliga människor skall kunna klara av sin vardagsekonomi på sin lön.Men det är ju inte så för väldigt många människor. Den utveckling som vi harhaft på socialhjälpssidan visar att det inte går, och det som de flesta stuparpå är matkostnader och hyreskostnader, alltså sådana utgifter som man absolutinte kan komma ifrån. Jag har frågat vad regeringen tänker göraför att garantera att människor skall kunna klara sin vardagsekonomi, sinalevnadsomkostnader. Som jag ser det kan man antingen höja lönerna, så att deräcker till hyra och matkostnader eller också får man sänka hyran ochmatkostnaderna. Enligt vpk;s sätt att se finns det faktiskt utrymme förbådadera. För att sänka hyrorna, vilket är mycket angeläget, kan man införa ettnytt finansieringssystem med lägre räntor och längre amorteringstider. Ensänkning av räntan betyder en hyressänkning med , Vi måstefå en effektiv priskontroll och prisövervakning av byggnadsmaterial. Vi måste också få ett riktat statligt stöd till allmännyttigabostadsföretag, vilket får effekt på hela bostadsmarknaden, eftersom deallmännyttiga bostadsföretagen är prisledande. Hur skall man då åstadkommadet? Jo, bl, a, genom en omfördelning av det nuvarande bostadsstödet, I svaretsäger att stödet uppgår till och att detinte går att öka det. Men man skulle kunna göra en omfördelning. Den störstadelen av de 30 miljarderna går faktiskt till villaboendet. sedanvar det enligt en uppgift jag såg 17 - 18 miljarder som gick till villaboendet.Tog man 3 miljarder från villasektorn skulle man kunna sänka hyrorna iallmännyttan med , . Det skulle vara en storhjälp för de familjer som har svårt att klara sin hyra. Det är vidare viktigt att bostadsbidragen, framför allttill barnfamiljer, förbättras - de har ju försämrats - och att de också kanutgå till hushåll utan barn. Sedan tycker jag inte man får glömma att det redan gjortskraftiga besparingar på bostadssektorn. Bostadssubventionerna är nu lägreän de var 1981 och lägre än de var 1983, räknat i fast penningvärde. Detinnebär att man där sparat , Jag tycker att deträcker. Jag skulle gärna vilja veta vad bostadsministern menar skall sparas inytterligare när man redan sparat så mycket inom just den sektorn. säger att man kan antingen höja lönerna eller sänkaboendekostnaderna, och vpk förordar att man gör bägge delarna. Ja, det görfaktiskt jag med, om det finns utrymme och resurser för det. Men vi kan intetrolla fram resurserna, utan vi måste arbeta ihop dem, och vi måste föra ensådan ekonomisk politik att det finns utrymme för att åstadkomma det som bådeInga Lantz och jag tycker vore bra. Jagdelar uppfattning att vi skall pröva möjHgheterna att finna ett nyttfinansieringssystem, men jag tror inte att ens det kommer att visa sig lösa deproblem som vi står inför. Det går heller inte att klara det genom att görastora överföringar från de villaboende till dem som bor i hyreshus. Jag ärövertygad om att många som bor i villor kämpar lika tappert för att överlevasom en del av dem som bor i hyreslägenheter. Vihar- som känner väl till, eftersom hennes parti var med ochgenomförde det - redan gjort en sådan omfördelning då vi genom fastighetsskattenöverförde netto 3,9 miljarder från dem som har hyggliga boendekostnader tilldem som har de tyngsta kostnaderna. Det var en åtgärd just i den riktning somInga Lantz efterlyser. Detkan när det gäller bostadsbidragen också konstateras att vi båda kan haönskemål om att vi skulle kunna komma ett stycke längre. Det är dock ett faktumatt vi, även om vi haft en dålig ekonomisk utveckling ,har kunnat höja bostadsbidragen. Jag förstår att skulleönska att de hade höjts ännu mer - det hade faktiskt också jag önskat, om vihade haft de ekonomiska resursema. Men vi har inom ramen för de begränsademöjligheter vi haft ändå försökt tillgodose det intresset, och vi har försöktdriva en bostadspoHtik som inneburit en låg boendekostnadsutveckling, i varjefall , då vi haft möjligheter att kontrollera den. Den serut att bli något så när rimlig . Såär situationen: Vi har inte med en enda gång lösningen på alla de problem somvi har i vårt samhälle. Det viktigaste vi kan göra för att åstadkommaboendekostnader som står i relation till folks betalningsförmåga är att setill att vi får ordning på landets ekonomi, att vi får ned inflationen ochbudgetunderskottet. Då kan vi driva både en lönepolitik och en bostadspolitiksom innebär att betalningsförmågan ökar i förhållande till kostnaderna. Det ärdet som är vår strävan, det är det vi sliter och gnor med. Prot,1985/86:42 Omåtgärderför att minska boendekostnaderna 18 INGA (vpk): Det som bostadsministern sade angående de två senaste årens lågahyreshöjningar är sant - det sade jag också tidigare; De har varit ovanligtlåga. Men de har inte kunnat hämta igen vad som förlorades vid de mycket högahyreshöjningar som genomfördes alldeles före . Jag talade medHyresgästföreningen inför den här debatten, och man är där oerhört orolig förvad som kommer att hända. Man sade just att den gynnsammarehyresutvecklingen som varit inte räcker för att ta igen vad mantidigare förlorat och ändra det dåliga utgångsläge som man befann sig i vidbörjan av den perioden. Bostadsministernsäger vidare att vi inte har ekonomiska resurser för att se till att folk harråd att bo, att äta osv,, utan sådana insatser får anstå. Omåtgärderför att minska boendekostnaderna har skett i är omfördelning från arbete till kapital. De som har varit rika har blivit ännurikare, och bakom detta ligger skatteomläggningar och den förda ekonomiskapolitiken. Det gäller också inom bostadssektorn. Den nyfattigdom som vi nu serväxa fram är resultatet av många års felaktiga ekonomiska politik, där en högränta tillsammans med spekulation har varit drivfjädrar. Vissa har alltså gjortsig rika på den situation som råder i , Bostadsministernsade att vi skall arbeta tillsammans. Jag hörde i går på TV att börsen i återigen slagit alla rekord. Ökningen av börskurserna uppgick till 3 %.Vissa av Volvos aktier hade ökat , och även beträffande haderekordhöjningar skett. Detfinns alltså ett ganska stort ekonomiskt utrymme i . Problemet är baraatt regeringen vägrar att ta de pengar som faktiskt finns och fördela dem påett sådant sätt att vanliga människor kan få del av den mycket storavinstökningen i företagen. Det är märkligt att en arbetarregering inte tar itumed dessa frågor på ett arbetarvänligt sätt. påpekar att den gynnsamma utveckling som vi haft 1984 och1985 inte räcker till för att vi skall kunna hämta in allt det som manförlorade , och det påståendet är korrekt. Men det ärändå inte illa, , att vi i en situation då vi tvingas att varasparsamma för att få ned bl.a inflationen och budgetunderskottet, har kunnatbörja restaurera det som förlorades , Får vi hålla på etttag till, är det möjligt att vi kan återhämta den förlusten och även förstärkavår betalningsförmåga, IngaLantz framhåller också att det har skett en omfördelning mellanarbete och kapital. Det är korrekt, men, , den största omfördelningenfrån arbete till kapital sker utan beslut vare sig i eller någonannanstans. Den sker nämligen genom hög inflation. Det är inflationen somöverför resurser från löntagare och andra vanliga människor till dem somförfogar över tillräckligt stora kapital för att kunna satsa pengar iinflationssäkra objekt. Om vill komma till rätta med denförmögenhetsökning som sker, borde medverka till att försöka få nedinflationen. Och för att vi skall kunna få ned den måste vi begränsabudgetunderskottet. Dettaär de faktiskt föreliggande omständigheter som vi måste ta itu med för attkunna komma till rätta med problemen. Det kommer, , att bli en ännustörre överföring från arbete till kapital, om vi genom en lättsinnig politikhöjer utgiftsnivån, ökar budgetunderskottet och därmed spär på inflationen. Vadsom händer på börsen kan jag inte kommentera särskilt mycket. För att kunnagöra det måste man följa börsen dag för dag. Möjligen är det så att börsen nuvisar sin glädje över utgången av höstens val, vilket får till följd attaktievinsterna går upp. Men vi har faktiskt också haft enfördelaktig vinstnivå i våra industrier och övriga företag, något som ansettsvara erforderligt för att industriinvesteringarna skulle komma i gång. Det ärockså vad som har skett, har industriinvesteringarna ökat med , Om vi vill ge människor arbete och högre löner, som Inga talar om, måste viockså se till att våra företag investerar och utvecklas. Med det system som vilever under kan vi inte kommendera fram åtgärder i den riktningen genom besluti . Vi måste se till att det finns förutsättningar för en gynnsamutveckling, och det är det som vi har gjort. Jag tycker inte att ochjag behöver ha någon särskilt lång debatt om hur vi på våra resp, håll skullevilja försöka bistå dem som har stora svårigheter. Vi försöker på vårt hållgöra vad vi kan, och jag vill be att också hon ställer upp för dettasyfte. Talmannenanmälde att anhållit att till protokollet få antecknat att hon inteägde rätt till ytterligare inlägg. Överläggningenvar härmed avslutad. 7§ Meddelande om svar på interpellation 1985/86:42 har framställt en interpellationtill arbetsmarknadsminister om ungdomsarbetslösheten iBlekinge län. Interpellantenär förhindrad att motta svaret . Då arbetsmarknadsministern på grund avsjukdom är förhindrad lämna meddelande om att hon avser att besvarainterpellationen , ber jag att få lämna dettameddelande å arbetsmarknadsministerns vägnar. 8§ Föredrogs och hänvisades 1985/86:226-228 tillfinansutskottet 9§ Föredrogs men bordlades åter betänkande 1985/86:12Kulturutskottets betänkande 1985/86:5 betänkande 1985/86:9Näringsutskottets betänkande 1985/86:4 betänkanden1985/86:4 och 5 Jagfår meddela att på morgondagens föredragningslista uppförs socialutskottets betänkande5 främst bland två gånger bordlagda ärenden. 1985/86:42 ll §Anmäldes och bordlades Propositionerna 1985/86:68 Ändrat huvudmannaskap för tandvården viduniversitetet i 1985/86:69Dubbelbeskattningsavtal mellan och 12§ Anmäldes och bordlades 1985/86:10 Fisket izonen öster om 1985/86:11 Godkännandeav mot tortyr och annan grym, omänsklig eHer förnedrande behandling eller bestraffning (prop, 1985/86:17) 13§ Meddelande om interpellation Meddelades att följande interpellation framställtsden 1985/86:79 av BrittaBjelle (fp) till justitieministern om kommunala stiftelser och bolag: har låtit göra en kritiskgranskning av samspelet mellan kommun. Stiftelsen hyresbostäder ochTetron , Det har därvid visat sig hur ett kommunalt organ.Stiftelsen hyresbostäder, byggt upp en omfattande affärsverksamhet.