prot · G909135 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:135 Förhandlingarna leddes till en början av andre vicetalmannen. 12 § Fortsattes behandlingen av socialutskottetsbetänkanden /86:16 och 17 (forts, från prot. Den allmänna sjukvården (forts. SOU 16) 81 () replik: Före middagspausen berättade utskottet var besviket på mig, men han talade inte om varför utskottet varbesviket. Jag måste be att få efterlysa en förklaring till det uttalandet. Vad vi har föreslagit i vår reservation är att riksdagenskall göra en framställning till regeringen och begära krafttag motsjukvårdsköerna. Man skall aktivt gripa in för att se till att sjukvårdsköernaförkortas och efter hand avvecklas. Ett viktigt led i det arbetet är att tafram kunskaper om hur sjukvårdsköerna ser ut . Vi har ingen användbarstatistik på det området. betonade själv i sitt anförande att detär oerhört väsentligt att det om hälsoutvecklingen finns kunskaper ochinformation att ha tillgänglig vid planeringen, men så är inte fallet . Det är förbättringar i just det avseendet som vi föreslåri vär reservation, men säger ändå att han är besviken. Denbesvikelsen förstår jag inte, och jag skulle vilja att utveckladesitt tema litet närmare, På grund av ett tekniskt felfungerar inte högtalaranläggningen i ledamöternas bänkar, och jag får därföranmoda de ledamöter som får ordet att gå upp i talarstolen. 83BLENDA LITTMARCK (m) replik: Det var något självgott över . Han talade om majoritetens utomordentliga motiveringar och uttrycktesig som om majoriteten hade varit mycket stor, vilket förvånar mig litet, bemötte inte heller de synpunkter som viframför i reservation 1 om det som är det absolut viktigaste i dettasammanhang, nämligen samarbetet mellan och den psykiatriskavården Prot.1985/86:135 samt, vilket jag tidigare nämnt, mellan ochäldreomsorgen på institution, liksom inte hellersamarbetet beträffande de förståndshandikap- pade, somblir aktuellt längre fram. Vi har varit upprörda över det sätt pä vilket man helt harrevolutionerat vårdideologin, utan att ta hänsyn till vad som händer med demänniskor som kommer ut och möter en på sina håll för uppgiften oförbereddsocialtjänst. Det har inträffat personliga katastrofer pä det här området, ochdet förvånar mig att inte också har uppmärksammat dessa och tagitdem på allvar,- Jag kan vidare hålla med om att frågan ominvandrarkvinnornas rätt att konsultera gynekolog, som jag tagit upp i enreservation, har fallit framåt i utskottet. På den punkten är jag alltså litetmera positiv. Våra övriga reservationer kommer att beröra,och vi får då kanske tillfälle att återkomma, herr talman, 84 () replik: gjorde det enkelt för sig närhan gick upp och bemötte våra inlägg i denna debatt. Vad han tog fasta på ochsåg som ett bekymmer var läkarförsörjningen, som han ansåg vara ettproblemområde. För övrigt tyckte han väl att frågorna med den behandling somutskottet har gett dem var tillräckligt penetrerade. Det skulle räcka med attvi läste betänkandet, och därmed skulle vi vara nöjda. är det så att viockså är vana att debattera det utskottet skrivit och med stöd av dereservationer som vi står bakom försöka att nöta argumenten mot varandra. Detvill jag inte avstå ifrån. Jag tycker det är viktigt att föra fram, som jag gjorde imitt huvudanförande, frågan om thoraxkirurgins framtid och hur den skall seut. Därvid framhåller vi från reservanternas sida att Umeäregionen är väl värdatt prioritera i sammanhanget. Det handlar naturligtvis även där omläkarför-sörjning, eftersom det rör sig om att specialister mäste tillkomma iUmeåregionen för att ge det läkarunderlag som behövs. Många av reservationerna utgör ett gott underlag för enlång debatt. Det vore därför trevligt om ville gå upp och bemötade reservationer som finns fogade till betänkandet och förde fram de argumentsom ligger bakom det faktum att utskottet inte har tagit fasta pä reservanternasförslag, 85 INGA (vpk) replik: Jag tycker att var oerhörtsummarisk, för att inte säga nonchalant, i sitt bemötande av de 28 motioner somändå behandlas i detta betänkande. Jag ställde en fråga om oral galvanism ellertungmetallförgiftning, som jag hade hoppats att skulle svara på. Jag frågade: Vad är det för sorts behandling som de människor som lider av förgiftning skall fä? Det står nämligen pä s. 22 i utskottsbetänkandet att de som säger sig lida av oral galvanism - det är egentligen en felaktig beteckning - och känner oro inför amalgam och kvicksilvrets skadeverkningar skall tas på allvar. Så långt är det 84 väl. Sedan säger man; "Dessapatienter mäste beredas en adekvat vård och bör fåmöjlighet till behandling av personal med erfarenhet av sådana Prot.1985/86*135 frågor," Vad är det för slags behandling som de härmänniskorna skall komma iåtnjutande av? Den frågan ställde jag, och jag skulle gärna vilja ha --- svar påden, Den allmänna sjuk- Det finns ingen anledning till optimism i fråga om oralgalvanism. För på "raen s, 23, där man tar upp flera motioner, säger manatt ett institut som heter NIOM "fill rapporteratatt amalgam på vetenskapens nuvarande nivå måste anses vara väl lämpad somtandfyllnadsmaterial". Det är ingen ljus framtid för de hundratalsmänniskor som verkligen lider av detta och bemöts på det sätt somsocialutskottet har presenterat i betänkandet. Jag tycker att får bemöda sig att besvara dessa frågor och reda ut vad utskottet harmenat när man inte har tillmötesgått vpk-mofioner bl. a, om oral galvanism. Sedan vill jag också fråga med anledning av primärvårdensförsämring; Vilken anledning finns det att slå sönder den nuvarandeorganisationen för barn- och mödrahälsovård? Den har ju fungerat, som allafaktiskt vitsordat, på ett mycket bra sätt. Den höga kvalitet vi har pä barn-och mödrahälsovården är ett resultat av den goda vård som ges där. slår mansönder den. Det gör man förstås av besparingsskäl, inte för att säkra någonförbättring av vården. Jag vill också ha en kommentar till varför man låterdetta ske, och dessutom ske i tysthet, 86 () replik; Jag skall först svara beträffandeoral galvanism. Hade lyssnat på föredragningen i utskottet ochstuderat meddelande nr 4/1986 så hade hon fått svaren. Dåhade hon inte behövt ta upp kammarens tid. Jag rekommenderar det för läsning, ville ha reda på varför jag är besviken.Han är ju besviken på utskottet utan att förklara varför. Om s, 31 i utskottsbetänkandet så ser han de argument som vi har framfört.Det borde väl vara på sin plats att utskottets ordförande är på det klara medvad som står i betänkandet, tyckte att jag var självgod. Jag kan inteinse att jag skall behöva kommentera de borgerliga reservationerna, närkammarens tid är ansträngd. Det har de borgerliga själva gjort, och jag behöverinte stå här och följa upp dem i efterhand. Jag har redan hänvisat till detvälskrivna betänkandet, där vi för fram vår argumentation. Det skall jag intebehöva göra en gång till här i kammaren. Även tyckte att hon hade fått för litetuppmärksamhet. Jag kan hålla med om att här finns plats för en större debatt,som vi kan hålla på med länge, men jag avser inte att hålla någon stor debatt ide här frågorna, för vad vi anser framgår av betänkandet. Frågan om thorax i är också väl presenterad ibetänkandet. Jag förutsätter att det och ärsysselsatta med verkligen leder till resultat. När detgäller läkarna tycktes vi vara överens, . Jag kan meddela att dettekniska felet nu är avhjälpt, 88 () replik; tror jag att vi har klarat ut våra besvikelser. Låt oss dä summeravad som har kommit fram under debatten. Jagär besviken över att utskottet inte ville vara med om att driva på regeringenför att få fram kraftåtgärder för att förkorta och om möjligt avlägsnasjukvårdsköerna, så att människor inte skall behöva lida i månader och år. Jagär besviken över att utskottet inte ville se till att det kommer fram statistiköver hur långa sjukvårdsköerna är. Utan sådan information kommer vi aldrig attkunna komma åt problemet. Jagär besviken över att utskottet inte ville vara med om den opinionsbildande ochpåtryckande verksamhet som har föreslagit, å sin sida är besviken över att vi vill driva på utvecklingen för attfå bort sjukvårdsköerna och över att vi vill få att uttala sig föratt få regeringen att vidta starkare åtgärder, är nöjd med deåtgärder som har vidtagits - vilket inte är några alls - och ärbesviken över att vi vill driva på. Anf.89 () replik: Vi fick i alla fall en förklaring, som dock snarare verkar komma frånkvittningsmannen än från ledamoten av socialutskottet, nämligen omtanken omriksdagens arbetsformer. Jag har förståelse för detta. Jag hade bara väntat påett ord av hopp för alla dem som har blivit utkastade, men det ville inteJohn ge, så vi får väl resignera på den punkten. Jag fortsätter att hjälpadem och hoppas. 90 () replik: Jag får väl tacka förinlägget rörande thoraxkirurgin. Jag har läst detta avsnitt. Jag ställerfortfarande upp för reservation 2 som är bilagd betänkandet, eftersom jagtycker utskottet borde ha kunnat lägga mera kraft i skrivningen och uttalat detposifiva stödet för Umeåregionen. 91 INGA (vpk)replik; rådde mig att läsa på, så att vi slapp diskutera här ikammaren. Vidare rådde han mig att läsa meddelandeblad. Detär just detta jag bygger min argumentation på, liksom de frågor jag ställerfill med anledning av socialutskottets betänkande. Jagtror att det är så att inte kan den här saken, och därförförsöker han med dumma argument slå den ifrån sig. Jagvill fortfarande ha svar på den fråga som jag ställde: Vad är det för enadekvat vård de människor skall få som lider av oral galvanism? Vilkenbehandling är det som utskottet har tänkt sig? Något måste man ju ha tänkt pånär man har avvisat en motion som kräver förbättringar och hjälp till dessamänniskor. De borde förstås ha rätt att kostnadsfritt byta ut dessa gamla lagningarmot fyllningar med något annat material. Det är många människor Prot.1985/86:135 som har hört av sig till mig och berättat om sina besvär men ocksåom hur bra det har blivit när de har lyckats genomdriva ett byteav lagningar. För att skall lära sig att det handlar omväldigt många människor, vill jag nämna att bara iStockholm har 900 medlemmar. Av dessa är ungefär hälften skadade för livet -det visar kanske något på problemets dimension. Kanske ger det också JohnJohnsson en tankeställare om att inte vara så nonchalant mot de människor somhar dessa besvär, så att man inte ens kan göra sig omaket att föra utskottetstalan och argumentera i stället för att använda sig av sådana tricks som hittillshar gjorts i denna debatt. Jag tycker att det faktiskt förtjänar ett väldigtdåligt betyg, 92 () replik: Min uppmaning till står kvar: Läs meddelandet! Jag är väl medveten om att det finns många som hartandskador. Men har gett ut meddelanden och anvisningar. Jagförutsätter att man följer dessa och försöker lösa frågan. Den frågan löser maninte på , . får gärna sätta betyg på mig. Men mitt betyg påInga Lantz har mycket större dimensioner. 93 (vpk): Under de år jag varit ledamot av riksdagenhar jag åtskilhga gånger aktualiserat frågan om läkarförsörjningen i glesbygd.Detta har bl. a. skett genom att jag ställt ett antal frågor ochinterpellationer fill berört statsråd. Men oavsett om statsrådet har varitElisabet eller , så har jag fått det lugnande beskedetatt det här kommer att ordna upp sig. Man har hänvisat till utredningar ochförhandlingar som skall medverka till att förbättra situationen iNorrlandslänen och i glesbygden. Man har också betygat hur allvarligt man serpå situationen och att man mycket noga följer utvecklingen på området. Under den allmänna motionstiden väckte jag ånyo enmotion med hemställan om kraftfulla åtgärder för att underförsörjningen avpersonal på vårdcentralerna i glesbygden skall avhjälpas. Vidutskottsbehandlingen av motionen har majoriteten kort konstaterat att det härproblemet redan är väl uppmärksammat av såväl regeringen som avsjukvårdshuvudmännen. Vilken överraskande upptäckt majoriteten tydHgen hargjort! Efter alla dessa år som det här problemet har funnits, nöjer sigmajoriteten med att konstatera att man minsann uppmärksammat detsamma och håller på att analysera situationen för att finna lämpliga åtgärder. Jag tycker att den här refrängen håller på att bli ganskautnött. Frågan är i stället när man tänker börja göra något åt situationen ochnär alla människor skall få lika rätt till hälso- och sjukvård oavsettbostadsort. Från vår sida menar vi att det är dags för attmed kraft ta itu med det här problemet och på olika sätt försöka styra läkartillgången till deplatser där behoven finns. Jag har i motionen aktuahserat några åtgärder som jag anser vara värda att prövas. Det handlar bl, a, om hur rekryteringen av läkare 8. sker samtom vissa bestämmelser angående vidareutbildningen. Det skulle ha många fördelarom man i vidareutbildningen till specialist i allmänmedicin införde ettobligatoriskt praktikår på vårdcentral i glesbygd. Allmänläkarna skulle få en bredare och mer fördjupadkunskap i olika sjukdomar, som inte på samma sätt går att förvärva vid praktiki en storstad, där den nära tillgången till sjukhus innebär begränsningar.Samtidigt som utbildningen med detta får högre kvalitet ger den ett värdefulltläkartillskott till glesbygden. Ett praktikår i glesbygden för att blispecialist i allmänmedicin ser vi som lika naturligt som att det ividareutbildningen till kirurg, gynekolog m, m, ingår ett praktikår på ettA-sjukhus, Utskottsmajoriteten har inte varit intresserad av attdiskutera några som helst åtgärder, detta trots att man konstaterar att denojämna fördelning som råder är en allvarlig orättvisa som i längden inte kanaccepteras. Vilket tidsmått har utskottet i detta ärende? Redan när jag 1979kom till aktualiserade jag den här frågan, och jag fick då i stortsett samma svar som . Man följde frågan med uppmärksamhet, man analyseradeoch utredde och man hoppades på förhandlingar. Vi skriver 1986, Hur längetill skall människorna i dessa regioner vänta? Kanske kan vi få ett konkretsvar av utskottets talesman här . Vi har en mälsättningsparagraf i hälso-och sjukvårdslagen. Jag skulle vilja fråga : När skall den varagiltig för alla människor i vårt land? Menar man allvar med stadgandet om allamänniskors lika rätt till hälso- och sjukvård oavsett bostadsort, ekonomiskställning osv., mäste kraftfulla och omedelbara åtgärder vidtas. Jag yrkardärför bifall till reservation 9 i betänkandet. 94 (): Jag skall i mitt anförande endast behandla demoderata reservationerna 7 och 11 i socialutskottets betänkande; nr 16. Vi moderater föreslår i vår partimotion nr So206 ändringari hälso- och sjukvårdslagen samt tandvårdslagen, som medför en ökad valfrihetför patienterna. Vi föreslår ändrade regler för sjukförsäkringen. Dessa innebäratt sjukförsäkringen skall vara uppdelad i en sjukvårdsförsäkring och ensjukpenningförsäkring. Sjukvårdsförsäkringen skall omfatta alla och ersättalandstingsskatten som den främsta finansieringskällan för hälso- och sjukvården.I ett första steg skall sjukvårdsförsäkringen omfatta den öppna värden, I ettandra steg bör även vården vid sjukhem och vårdhem innefattas. Fullt utbyggdbör försäkringen även kunna omfatta sjukhusvård. Vi vill med andra ord ha ett försäkringsskydd förmänniskorna i vårt land som innebär att de själva får avgöra hur de skallanvända sin försäkring. Det skall råda full frihet att välja en privat elleroffentlig vårdgivare, I dagens situation är denna valfrihet förunnad endast ettlitet antal människor, som är ekonomiskt oberoende. De har råd att välja denvård de önskar. För övriga människor i vårt land saknas valfriheten, och medinförandet av Dagmarreformen har landstingens monopol på hälso- och sjukvårdbefästs ytteriigare. Den socialdemokratiska politiken på det här området harhittills inneburit att de enskilda människorna kommit allt längre bort frånläkarna. Den nära personliga kontakten mellan patient och läkare har försämratsi och med etableringenav de stora, ofta opersonliga, vårdcentralerna. Den socialdemokratiskapolitiken för oss längre och längre bort från tanken att man skall kunna väljasin egen läkare och på så sätt få tillgång till en husläkare. Vi moderater vill ändra på detta förhållande. Vi vill gealla människor rätten att välja den form av vård som var och en tycker är bäst. För att nå detta mål räcker det inte att uttala sig ipositiva ordalag om att den privata vården är ett värdefullt komplement tillden offentliga vården. Vi måste enligt moderat uppfattning stimulera till enbetydligt ökad privatpraktik. Hindren måste rivas. Den under senare årinträffade minskningen av antalet privatläkare måste stoppas och ersättas meden ökning. Det innebär att utbyggnaden av den öppna vården till övervägande delbör kunna ske med privatpraktiker. För att stoppa nedgången i antalet privata vårdgivare,läkare, tandläkare och sjukgymnaster måste, förutom att etableringshinder tasbort, taxan justeras upp kraftigt. Vi moderater har i en särskildkommittémotion tagit upp frågan om en kraftig höjning av taxan. Dessutom behövsdirekta stimulansåtgärder för att på nytt tända den inneboende entreprenörandanhos våra läkare. Det måste bli intressant och stimulerande att driva sin egenpraktik. Ett viktigt led i detta avseende är att fritids- och deltidspraktikeräter får ansluta sig till försäkringssystemet. I mitt hemlän, , har41 av 42 fritidspraktiker försvunnit i och med införandet av Dagmarreformen.Valfriheten har därmed avsevärt begränsats. För människors trygghet är tillgången till en läkare somde är bekanta med av stor betydelse. Ett väl fungerande husläkarsystem skullebli en ovärderlig tillgäng för många människor i vårt land. Med ett sådantskulle också möjligheten till hembesök kunna öka. Jag har under den senastehelgen sett exempel på hur svårt det är att fä en läkare i den offentligavården att göra hembesök. Det lyckas ibland för de människor som är orädda ochvågar säga ifrån mot etablissemanget och kanske t, o, m, tar till hot om attkoppla in massmedia. Är detta system en sjukvård på lika villkor? I och medavsaknaden av alternativ och därmed konkurrens har människorna ingen valfrihetutan blir beroende av vad höga vederbörande bestämmer. Men den som är riktigtpåstridig vinner fördelar på andras bekostnad, och den som harmycket pengar kan lösa problemen på annat sätt. Det moderata alternativet ger en valfrihet som äroberoende av personlig påstridighet eller personlig ekonomi. Det skaparkonkurrens mellan olika vårdgivare. Det innebär en nära kontakt mellan patientoch vårdgivare. Det ger oss möjlighet att inrätta ett fungerande husläkarsystemoch en bra hemsjukvård, och många små, personliga vårdhem kommer att växa fram.Det innebär också att ett bättre ekonomiskt utrymme kan skapas förspecialistvården, till vilken köerna pä så sätt skulle kunna minskas, vilketDaniel Tarschys var inne på tidigare. Med anledning av vad jag anfört vill jag yrkabifall till den moderata reservationen 7. Jag skall slutligen beröra medelsanvisningen för bidragtill allmän sjukvård. Vi moderater har velat ta bort despecialdestinerade statsbidragen och ersätta dem med ett väl fungerandeskatteutjämningssystem. Prot.1985/86:135 innebär också att vi ger kommuner och landsting möjlighet att istörre utsträckning själva avgörainriktningen på den kommunala verksamheten. Viförordar således en mindre statlig detaljstyrning till förmän för ett ökatkommunalt självstyre. Den ekonomiska situationen i har sedan många ärpräglats av stora budgetunderskott. som staten haft dåliga finanserhar kommun och landsting uppburit statsbidrag, som för detta är beräknas uppgåtill 6570 miljarder. Med hjälp av bl, a. dessa statsbidrag har kommuner ochlandsting ökat sin volym. För är 1986 beräknas volymökningen bli 2,2 %.Med hänsyn till statens finanser föreslår vi nolltillväxt i kommuner ochlandsting. Det innebär att staten, bl. a. tack vare en förväntad ekonomisktillväxt, kan göra besparingar på statsbidragen. Vi föreslår därför attbidraget till allmän sjukvård m.m, nedsätts med 1 125 milj, kr. Med detta, herrtalman, vill jag yrka bifall till reservafion 11, 95 () replik: Jag har förståelse för att besviken över att utskottsmajoriteten inte heller kunde accepterade moderata förslagen. Vi inom utskottsmajoriteten är överens om att demoderata förslag och propåer som framförs i reservationerna inte är någontingför oss. De innehåller inte något nytt utan gär ut på att man från moderat sidainte tycker särskilt mycket om Dagmarreformen, Vi är av den åsikten, att omDagmarreformen får verka och kompletteras, kommer den att kunna bidra till attvi får läkare till glesbygdsområdena, 96 () replik; Det är ju för att öka valfriheten som vi villatt privatläkare skall kunna utnyttjas i framför allt öppenvården. Vad som oftasaknas är ju den valfrihet som många människor ropar efter. Jag hoppas,herr talman, att vi i fortsättningen kan få bättre gehör frän regeringspartietssida i detta avseende, 97 (): En vanlig dag utförs ca 2 500 operationertotalt i landet på våra sjukhus, Hälso- och sjukvårdslagen talar förvisso ommänniskors lika rätt fill sjukvård oavsett bostadsort och ekonomiskaförhållanden. Detta är naturligtvis bra, om det fungerar så. Men det finnstrots allt ojämlika förhållanden. Jag tänker dä speciellt pä möjligheterna attfå genomgå en thoraxkirurgisk operation. har i sitt betänkande nr 16, som vi nubehandlar, redovisat de godkända riktlinjerna för den rådande regionsjukvården,där thoraxkirurgisk vård ingår. En koncentration har ansetts nödvändig förvissa medicinska verksamhetsorriräden. Av denna anledning beslöts att endastfyra enheter i landet skulle finnas för thoraxkirurgi, nämligen i ,, och , Hela och dess nära 1 miljon invånarekom genom denna uppdelning att tillföras , Var och en måste inse de oerhörda påfrestningar som dehjärtsjuka 90 patienterna nu måste utstå i ochmed de långa avstånden och de tröttsamma resorna för att få genomgåen hjärtoperafion. Att befolkningen i den norra delen av vårt avlånga land ochmed den högsta frekvensen av hjärtåkommor i landet skulle ha det längstaavståndet till operationskapacitet kan enhgt min mening och meninginte vara i överensstämmelse med hälso- och sjukvårdslagens intentioner. Ettflertal motioner har tidigare väckts i denna fråga, har ochjag lämnat en motion i frågan under den allmänna motionstiden. Men, herrtalman, utskottets majoritet vill ej heller ta ställning, vilket ärupprörande. Från sida anser vi det både nödvändigt och brådskandeatt landets nuvarande indelning pä fyra thoraxkirurgiska centra nu bryts uppoch att ett femte tillkommer, som dä förläggs till . rapport som man hänvisar till i utskottsskrivningen och som socialstyrelsenmedverkat till talas, enligt vad jag under hand erfarit, också om behovet avökat antal hjärtoperationer och att det tidigare normtalet för underlag avhjärtoperationer nu betydligt skulle höjas. Med andra ord skulle det föreliggaen omfattning av, dvs. förutsättning för, 800 operationer per 1 miljon invånareför att nå en komplett dimensionering för en thoraxklinik. WHO:srekommendationer anger 500 operationer per 1 miljon invånare. Utan tvivelskulle Umeåregionen mycket väl kunna försörja en thoraxklinik, dvs.patientunderlaget skulle vara fullt tillräckligt. har avsattinvesteringsmedel för ombyggnader i , Personalen, läkarna och all övrigsjukvårdspersonal, är i beredskap för utbildningsinsatser. behövs det ettavgörande i . Hurär läget på operationsfronten för norrlänningarna? Jo, 500 patienterremitterades till , Väntetiderna är tyvärr långa, vilketvisar på behovet av ökad operationskapacitet. Väntetiden är upp till åttamånader, och de som fick komma med förtur fick vänta . Tolvpafienter avled i vårdkö och väntan på operation. Dessa människorshdande och ångest borde även ansvarsmedvetna riksdagsmän förstå. Förpatienternas omvårdnad behövs en sammanhållen vårdkedja -undersökningar,operation, eftervård. transporteras patienterna i ganska dåligt skick.Omlastningar sker från ambulans till flyg och därefter åter till ambulans bådetill och från , En sådan sjukvård vill vi i inte ha.