prot · G90960 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:60 1 § Kompletteringsval tiil utskott och revisorer AnL 1 TALMANNEN: På grund av uppkomna vakanser i vissa utskott och hosriksdagens revisorer har socialdemokratiska riksdagsgruppen till mig anmältföljande nya representanter, nämligen som ledamot i konstitutionsutskottetTorgny , som ledamot i kulturutskottet , som suppleant ikonstitutionsutskottet , som suppleant i kulturutskottet TorgnyLarsson, som ledamot av revisorer samt somsuppleant . Talmannen förklarade valda till () (efter ) () (efter ) () (efter ) () (efter ) () (efter ) () (efter ) 2 § Upplästes och lades till handlingarna följande frånvalprövningsnämnden inkomna Berättelse om granskning av bevisför riksdagsledamot och ersättare valprövningsnämnden har frånriksskatteverket inkommit bevis om att Om transportföretagens medverkan för att hindra illegalinvandring GörelThurdin (c). , utsetts till ny ledamot av fr. o. m. den 10januari 1986 sedan () avsagt sig uppdraget. Till ersättareför riksdagsledamöter har utsetts , , och MartinAlback, (båda c). har vid sammanträde denna dag granskatbevisen och därvid funnit att de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 §vallagen. 3 § Svar på fråga 1985/86:273 om transportföretagensmedverkan för att hindra illegal invandring AnL 2 Statsrådet ; i har ställt en frågatill mig rörande förslag i en inom under hösten1985 utarbetad promemoria angående sanktioner rnot transportföretag. Remissbehandlingen av promemorian är nu avslutad.Remissyttrandena ger en mycket splittrad tiild. Medan flertalet myndigheter tillstyrkerförslaget om sanktioner, avstyrker samtliga ideella organisationer och fleraremissinstanser inom transportsektorn. Mot denna bakgrund har regeringen bestämt att nu intelägga fram något lagförslag för om vitessanktioner grundat på promemorieförslaget. Jag vill i sammanhanget erinra om att det iChicagokonventionen om luftfarten finns regler om flygbolagens skyldigheterrörande de resandes innehav av dokument för inresa i destinationslandet.Dessutom finns i utlänningslagen skyldigheter vad gäller transport ochkostnader för transport i samband med avvisning av en utlänning. Regeringenavser nu att bl. a. mot bakgrund av dessa regler ta upp närmare diskussionermed berörda transportföretag och myndigheter om regelsystemet och desstillämpning. Promemorian bereds, i de delar den inte gällervitessanktioner, i vanlig ordning. AnL 3 i (m): Jag tackar statsrådet för svaret. Det är braatt förslaget dras tillbaka. Ändå är jag litet orolig, därför att man avser attåterkomma med något liknande. Då skulle jag, med tanke på vad som har hänttidigare, vilja fråga statsrådet; Hur kan man lägga fram ett sådant förslag närman säger sig vilja bedriva en generös flyktingpolitik? Jag är på det klara med att det finns problem, så att viinte alltid får hit de människor som är flyktingar. Då går det tydligen bra attslopa 6 §. Men detta förslag - och kanske det nya - måste i praktiken innebäraatt vi utestänger dem som vi är skyldiga att ta emot och som har rätt att kommahit. Hur skall man göra om man är flykting iTeheran? Skall man gå upp på den svenska ambassaden och få ett svensktinresetillstånd? Det är i praktiken omöjligt. Skall man gå in på en resebyrå iTeheran och tala om att man villfly från ? Det är detsamma som att lämna kvar huvudet i butiken. Skall mantala om för flygbolaget att man vill fly till ? Jag tror inte att någotflygbolag vågar ta emot en flykting som inte har papper, för flygbolaget vet juom att det kan bli bötfällt. Av de 5 000 människor som vi har tagit emot eller somhar fått lov att få sin sak prövad i har drygt 1 500 fått stanna ilandet enligt 3 § utlänningslagen. Inte någon av dessa hade svensktinresetillstånd. Jag tycker, herr talman, att min fråga är berättigad:Avser statsrådet att låta svenska myndigheter sköta svenskasylpolitik eller skall den skötas av svenska transportföretag och av andrastater än ? Om transportföretagens medverkan för att hindra illegalinvandring AnL 4 Statsrådet : Bakgrunden till den promemoria som viupprättade inom är att många myndigheter och inteminst många ledafnöter i denna kammare krävde att regeringen skulle överläggamed transportföretag och därigenom se till att vi fick en annan tingens ordningän den som rådde . Inte minst kritiska har riksdagensrevisorer varit. Jag har i det läget ansett det vara min skyldighet attredovisa vilka möjligheter som finns. Detta har jag nu gjort - med käntresultat. När det gäller iranier kommer de oftast från ellerPakistan. Mitt råd är; Gå till flyktingkommissariatets kontor och begär asyl!Då kan man få hjälp att komma till . AnL 5 i (m); Jag skulle vilja se hur många flyktingar somkan komma till genom att gå till ett flyktingkommissariat och därbegära att få svenskt inresetillstånd. Statsrådet vet om att flyktingströmmenden vägen inte hade blivit särskilt stor. Att man har försökt vidta åtgärder för att stoppa de mångasom har försökt komma hit utan att ha flyktingskäl kan jag i och för sigförstå. Men i praktiken hade detta förslag inneburit - och jag läser här attdet kommer ett nytt förslag - att inte någon av dem som har kommithit hade kunnat göra det på det sätt som statsrådet anvisar. : Skall svensk flyktingpolitik föras avtransportföretag och av andra länder? Den frågan kvarstår fortfarandeobesvarad. AnL 6 Statsrådet ; Svensk flyktingpolitik skall skötas avregering och riksdag i och inte någon annanstans. vill jag säga att det fortfarande finns storamöjligheter att genom flyktingkommissariatets kontor be att få sin sak prövad.För att ytterligare hjälpa till på den punkten har jag kommit överens medinvandrarverket om att personal därifrån skall resa ut för att hjälpa till viduttagningen. Jag kommer också själv att undersöka saken på platsen. Om behandlingen av visst asylärende AnL 7 STENANDERSSON i (m); Om det nu är så som statsrådet säger härmåste jag fråga varför detta har förekommit i så liten utsträckning tidigare. Statsrådet säger att det är svenska myndigheter som skallbestämma svensk flyktingpolitik. Det är ord - tyvärr utan praktisk giltighet. 1dag har vi ju träffat avtal med t. ex. som innebär att det landet ipraktiken stoppar människor som vill komma till . Jag betonar än en gång att det finns människor sommissbrukar vår invandringspolitik. De kallar sig flyktingar fast de inte ärdet. Men den här lagen skulle ha inneburit att inte någon skulle ha kommit tillSverige. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1985/86:276 om behandlingen av visstasylärende AnL 8 Statsrådet : Sedan de två minderåriga polska brödernaZielinski hos poHsen hade ansökt om asyl i överlämnade statensinvandrarverk deras ärende till regeringen. Per harfrågat mig, om det finns några bärande skäl för ett avslag på brödernaZielinskis asylansökan. Som aHa vet beslutade regeringen attbröderna av humanitära skäl inte skulle avvisas. Med hänsyn bl, a,till gällande sekretessbestämmelser kan jag i övrigt inte gå in påenskhdheterna i ärendena. Talmannen konstaterade attfrågeställaren ej var närvarande i kammaren och förklarade överläggningenavslutad. 5 § Svar på fråga 1985/86:279 om invandrarpolitiken AnL 9 Statsrådet : har frågat mig om jagavser att vidta någon åtgärd med anledning av statens invandrarverks praxis iutvisningsärenden där en anknytning genom äktenskap och/eller sammanboendeupphört och det finns barn i förhållandet. Jag kan givetvis inte uttala mig om omständigheterna i detenskilda fall som utgör bakgrund till frågan. beslut i det enskilda fallet har utgjorten tillämpning av principen om uppskjuten invandringsprövning. Denna principhar jag redovisat i en proposition om invandrings- och flyktingpolitiken samt isvar på en interpellation om vissa invandrarkvinnorsrättsliga situation. beslut i det enskilda fallet har överklagatstill regeringen. Regeringen kommer vid sin prövning av besvären att bedöma ominvandrarverkets beslut överensstämmer med de av antagna principernaför tillståndsgivningen i fall som rör uppskjuten invandrarstatus. AnL 10BENGT (): Jag får tacka så mycket för svaret. Jag konstaterar att vår nuvarande invandrarpolitiklagstiftningsmässigt präglas i varje fall i huvudsak av mänsklighet ochgenerositet. Men lagen är inte mer värd än sin tillämpning. En självsvåldigmyndighetsutövning i strid med lagens anda äventyrar rimligen rättssäkerheten. Det nu aktuella fall som jag tagit upp menar jag är etttypfall som pekar på en oacceptabel praxis. Lagstiftarens mening är klar. Detfår anses helt givet att förekomsten av gemensamma barn är en tillräckligfamiljeanknytning för att berättiga till uppehållstillstånd. Det framgår avutiänningsförordningen, i förening med bifall till det aktuellautskottsbetänkandet, alltsammans grundat på regeringens egen proposition. Myndighetsutövningen vid invandrarverket har enligt minuppfattning tagit en annan väg. Det aktuella Kristianstadsfallet är ettillavarslande exempel. När man bedömer regeringens agerande får man som rimlig utgångspunktha att man känner till praxis. Då finns det, som jag ser det, två alternativ. Alternativ 1 är att detta utgör en fast praxis fråninvandrarverket. Då krävs det kraftfulla åtgärder för att uppnå samklang mellanlag och tillämpning. Det är ju en brist som tagits upp även av statsministernså sent som . Alternativ 2 är att detta inte är fast praxis - detaktuella fallet skulle alltså vara undantaget som bekräftar regeln. I så fallmåste det finnas starka skäl. Det krävs då att invandrarverket bevisar dettaoch redovisar det i beslutet. Den hänvisning till principen om uppskjuteninvandringsprövning som här har gjorts förefaller enligt min uppfattning varaen otillräcklig förklaring. Om inresetdl-stånden för släktingar till i bosattautlänningar Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1985/86:288 om inresetillstånden försläktingar till i bosatta utlänningar AnL 11 Statsrådet : har frågat mig om jag avser attvidta några åtgärder som gör det lättare för personer bosatta i att taemot besök av släktingar även om dessa skulle bo i , Som bakgrund till sin fråga nämner att ensyster till en i bosatt man, som ursprungligen kommer från ,har vägrats visering. Beslut angående visering fattas självständigt av statensinvandrarverk, I dessa enskilda faH kan jag inte ingripa. Däremot har jag, justmed tanke på släktbesök, i den senaste propositionen om invandrings- ochflyktingpolitiken uttalat att en förändring mot en mer generös viseringspraxisän som dittills hade tillämpats måste ske utan dröjsmål. Jag vet att så ocksåhar blivit fallet. är generellt generösare äntidigare i sin viseringsgivning för personer som har för avsikt att besöka närasläktingar i - detta oavsett från vilket land personen i fråga kommer.Bedöms avsiktenvara att endast besöka nära släkting i beviljas som regel visering. , o,, , ,,, .,.. Talmannen konstaterade attfrågeställaren er var närvarande i kammaren och förklarade överläggningen avslutad. 7§ Svar på fråga 1985/86:310 om storföretagens förhållande till småföretagen har frågat mig vilka åtgärderregeringen avser att vidta för att förhindra att storföretagen genom ettoansvarigt handlande, såsom exempelvis kraftbolagens agerande vid ABLinjebyggnads konkurs, försämrar förutsättningarna för småföretagen. Näringslivet i bygger mycket av sin verksamhet påett förtroendefullt samarbete mellan små och stora företag. Detta samarbetebidrar till flexibilitet och dynamik i näringslivet och har lång tradition. Mitt huvudsakliga intryck är att samspelet mellan små och storaföretag i fungerar väl, och även om styrkeförhållandet i enskildaaffärer kan vara ojämnt fördelat är storföretagen så medvetna om nyttan avsmåföretag att situationen i allmänhet ej missbrukas. Statens industriverks konkursutredning visar attanledningen till konkurser främst är att söka i interna förhållanden i dekonkursdrabbade företagen. Jag är inte beredd att kommentera det enskilda fallet.Principfrågan om betalningsansvar för juridiska personers skulder är emellertidviktig. Jag vill erinra om att justitieministern med stöd av regeringensbemyndigande tillsatt en parlamentariskt sammansatt kommitté,betalningsansvarskommittén (Ju 1984:09), som bl. a. har till uppgift attkartlägga om det kan finnas behov av regler om annans betalningsansvar förskulder i aktiebolag och ekonomiska föreningar. Utredningsarbetet skall enligtdirektiven vara avslutat före utgången av . AnL 13 (); Jag tackar industriministern för svaret. Jag delar industriministerns åsikt att det i allmänhetförekommer ett mycket förtroendefullt samarbete mellan små och stora företag.Just det förhållandet gör det ännu mer upprörande att sådana saker händer somnu har inträffat avseende AB Linjebyggnad. Det är dock ett företag som är bildatför att i huvudsak göra tjänster åt ägarna. Att man då lastar över förlusternapå småföretag är både upprörande och moraliskt felaktigt. Jag har självfallet förståelse för att industriministerninte vill kommentera det enskilda fallet, men detta är något av enprincipfråga. Får man handla på detta vis? Jag vill påminna om vad somhände när det gällde bankerna vid den senaste diskontohöjningen, somränteregleringen avskaffades. Då gick både statsministern och finansministernut och gav mycket bestämda tillrättavisningar, och det fick en betydandeeffekt. Jag tycker att vi i detta fall har en situation där industriministernborde göra detsamma.Detta är en principiell fråga, och om ett sådant här förfaringssätt intestävjas kan det få förödande konsekvenser både för vårt anseende iutlandet och för småföretagens verksamhet. Det hjälper inte att bara hänvisatill utredningar. AnL 14 Industriminister : Som jag sade i mitt svar är orsakerna tillatt småföretagen hamnar i allvarliga ekonomiska problem oftast att söka iinterna förhållanden i företagen. Men om man i det fortsatta beredningsarbetetavseende industriverkets rapport skulle komma fram till nya fakta, som visaratt storföretagens agerande är en viktig orsak, får vi naturligtvis övervägalämpliga åtgärder. Låt mig också få tillägga att i vad mån kananses medansvarigt till Linjebyggnads problem genom underprissättning pålinjebyggnader är en fråga som regleras av konkurrenslagstiftningen och somdärför NO har att ta ställning till. Om en länsutredning för ombefolkningsutvecklingen AnL 15 (): I det här fallet är det väl uppenbart attsmåföretagen, som har gjort tjänster åt och som riskerar attgöra stora förluster, knappast kan anklagas för att de har betraktatLinjebyggnad såsom en del av det kombinat av kraftbolag som finns och därföransett Linjebyggnad vara en fullgod betalare. Jag tror inte att någon skulleha gjort en annan bedömning. Det är detta som lett till att småföretagen nu görförluster. De har inte skaffat sig tillräckligt med säkerheter därför att dehar haft förtroende för storföretagen. Det är alltså precis så somindustriministern antyder. Vi har här ett klart fall, där orsaken tillkonkurserna inte är att söka hos småföretagen utan i ett oansvarigt agerandefrån de stora företagens sida. Industriministern måste väl ändå ha en åsikt om detta. Detskulle vara klarläggande såväl för småföretagen som för storföretagen omindustriministern delgav oss denna åsikt. Överläggningenvar härmed avslutad. 8 §Svar på fråga 1985/86:320 om en länsutredning för ombefolkningsutvecklingen AnL 16 Industriminister : har frågat mig om regeringenavser att tillsätta en särskild länsutredning för . Frågan föranleds av länsrapport frånVästernorrlands län, som beskriver problemen i länet. Jag är inte beredd att föreslå regeringen att en sådansärskild länsutredning tillsätts. Att analysera länets problem ochutvecklingsförutsättningar är främst en uppgift för . Det skerdels i det årliga länsrapportarbe-tet, dels i samband med regeringsuppdrag omutrednings- och utvecklingsarbete inom speciella sektorer. Prot.1985/86:60 utarbetat ett regionaltindustriprogram och analyserat utbildningssektorn. 16januaril986 pågår arbetet medregionala teknikspridningsprogram. ... , j Genom dessa olika rapporter ochprogram och på andra sätt informeras r.. y.. I . regeringen om läget ute i länen och får därigenomett underlag för olika , ,, . .. För del har dettaresulterat i en kraftig höjning av det regionalpolitiskalänsanslaget fr. o. m. /85, en satsning på teknikspridningsåtgärder- bl, a. Drifts- och underhållstekniskt centrum i Härnösand- samt speciella insatser för . AnL 17 (); Jag vill tacka industriministern för svaret. är ett län i kris men trots det inteett län vars problem väckt mest uppmärksamhet. harbefolkningen minskat med ungefär 3 700 personer, varav drygt hälften ellerungefär 1 900 personer hänför sig tHl en nettoutflyttning från länet.Karakteristiskt för är att samtliga sju koinmuner minskar ibefolkningstal och att man trots den stora nettoutflyttningen har ungefär 5 000arbetslösa. Ännu mer skrämmande är att prognoserna pekar fram emot att ungefärsamma befolkningsutveckling kommer att fortsätta . Inget annatlän drabbas enligt prognoserna för 1980-talet totalt så hårt somVästernorrlands. Inom styrelse, som jag tillhör, har vi ilänsrapporten konstaterat att vi sökt göra statsmakterna uppmärksamma påproblemen men funnit att dessa ansträngningar endast gett begränsade resultat.Vi känner oss, som vi skriver, som något av ett krislän i skymundan. För attöka förståelsen för och kunskapen om länets svårbemästrade problem men ävendess utvecklingsmöjligheter samt för att påkalla konkreta åtgärder såväl inäringsliv som i samhällelig verksamhet har hemställt om att ensärskild länsutredning för skall tillsättas inom . Jag tycker att det är tråkigt att industriministern i sittsvar säger sig inte vilja villfara önskemål om en sådanlänsutredning. Kravet är ju baserat på den erfarenhet vi har. Jag hoppas attjag i stället kan tolka svaret så, att de rapporter och de krav som kommer frånVästernorrland i högre grad än tidigare skall tillgodoses för att vända denmycket negativa utveckling som vi tyvärr har, AnL 18 Industriminister ; Jag är medveten om den besvärliga situationeni , och därför har regeringen prioriterat mycket arbete iVästernorrland, Jag nämnde länsanslaget, högskoleinsatser och bidrag tillteknikspridning. Vi har också gjort speciella insatser för kommun.Senast har regeringen fattat beslut om ett lokaliseringsbidrag på 14milj, kr, till , som kommer att etablera industriell verksamhet i ochge 80 arbetstillfällen. Jag kan också nämna att Elektronikcentrum i avseratt expandera. Regeringen har alltså med många åtgärder satsat påVästernorrland, Men 2 jag menar att det finns kompetenspå regional nivå att analysera länets problemoch möjHgheter, Jag tycker inte att man skall centralisera den frågan utan attden bör ligga decentraliserat på länsmyndigheterna. Låt mig sedan tillägga att den sämsta utvecklingen förVästernorrlands del hade man under de borgerliga regeringsåren , Dåförlorade länet tusentals industriarbetsplatser, och då pekade alla kurvornedåt i . Om deltidsarbetandes m.fl. rätt till sjukpenning AnL 19 (): Först vill jag tacka industriministern för deinitiativ när det gäller som har tagits under de senastedagarna. Beträffande det sista industriministern sade omutvecklingen vill jag säga att det är rätt onödigtatt industriministern drar fram statistik. Det råder inget tvivel om attstatistiken visar att utvecklingen har varit den somjag angett men som jag inte skall ta upp tid med att upprepa. Kom ihåg atthälften av befolkningsminskningen är grundad på nettoutflyttning! I har vi bedömt att det behövs en särskildgrupp inom för att tillräcklig uppmärksamhet skall ägnas åtdessa frågor, men eftersom någon sådan grupp inte skall tillsättas vill jagfortsätta att uttrycka förhoppningen att man tillgodoser våra önskemål. Mångalokaliseringsärenden som vi diskuterat här i har gått Västernorrlandförbi. Vi fick inte centralmyndigheten för företagsinteckning. Vi fick inte dethörselgymnasium som var på väg. Vi förlorade och annat. Överläggningenvar härmed avslutad. 9 §Svar på fråga 1985/86:300 om deltidsarbetandes m. n. rätt till sjukpenning AnL 20 Socialminister : har frågat mig när den avriksdagen begärda utredningen om kompensationsnivån vad gäller sjukpenning fördeltids- och delårsarbetande, skiftarbetande samt säsongs- och feriearbetandekommer att presenteras. Jag är väl medveten om de problem tar upp.Sjukpenningbeloppet per dag utgör i princip av den beräknade årsinkomstendividerad med 365, Eftersom sjukpenning vid korttidssjukdom inte utges för allafridagar blir kompensationsgraden ojämn vid deltidsarbete och skiftarbete sominte är jämnt fördelat över veckans arbetsdagar utan utförs . Är sjukperioden längre får man ersättning också för allafridagarna. En förbättrad sjukpenningskompensation fördeltidsarbetande är en angelägen fråga. Att finna en lösning är teknisktkomplicerat. Inom och pågår dock ettarbete, där möjligheterna till en tekniskt tillfredsställande lösning prövas.Frågan har också uppmärksammats av arbetsmarknadens parter. Prot,1985/86:60 Om deltidsarbetandes m. fl. sjukpenningskompensationen för deltidsarbetande är ocksåförenad med dryga kostnader. (S 1978:04) beräknadekostnaden till kostnadsnivå. Innan enförbättring kan genomföras måste således ett betydande ekonomiskt utrymmeskapas, AnL 21 (): Jag tackar för svaret. Ettstort antal kamrater till mig här i har tidigare ställt samma frågaoch även motionerat i ämnet. Frågan är naturligtvis av mycket stor betydelseför väldigt många människor. För att belysa frågan har jag tagit med mig ett utdrag uren av lokaltidningarna i . Det kan kanske göra att frågan får en litetmänsklig anknytning vid ett sådant här tillfälle. Det handlar om en flicka som hade . i månadenunder sin studietid. Hon var vuxenstuderande. var lån och restenstudiebidrag. Direkt efter vårterminens slut började hon jobba. Hon säger: Jagfick inflammation i ryggen . Sedan var jag sjukskriven med . per dag i sjuklön. Det är fullständigt omöjligt att klarasig på det när man har två barn. Jag tvingades gå till socialen för att fåhjälp. Där ville man först inte ge mig någonting, eftersom socialhjälp normaltinte utgår till studerande. Sedan säger hon - och det är det som ger det hela en litetmänsklig anknytning: Alla planer som jag haft för sommaren fick skrinläggas.Det var knappt att jag hade råd att gå till badplatsen - om ungarna skullevilja ha en glass som sina kompisar. Jag vill därför fråga just när detgäller de vuxenstuderande; Finns det inte någon möjlighet att under den tidsom utredningen pågår åstadkomma något slags dispens? AnL 22 Socialminister ; Den fråga som sist ställde rördelvis en annan sak när det gäller de vuxenstuderande som också har tagits uppav . Vi har redan börjat titta på den frågan, och vi hoppas att ocksåi det avseendet kunna finna en lösning. Det hör alltså inte riktigt till denproblematik som har tagits upp i den ursprungliga frågan. AnL 23 (): Jag ber om ursäkt. Frågan var kanske litetväl enkel. Men det är naturligt att en sådan följdfråga uppstår när manbefinner sig i den situationen att man väntar på resultatet av en utredning.Med tanke på den utredning som pågår - och som har pågått, såvitt jag förstår,-hoppas jag att industriministern delar min uppfattning att det förberörda grupper brådskar med ett resultat. Jag hoppas således att man iavvaktan på utredningens resultat kan tänka sig att göra någonting för vissagrupper, framför allt för dem som har en försörjningsbörda. Jag vill bara till säga attdet inte är industriministern som handlägger dessa frågor utansocialministern. Överläggningen var härmed avslutad. Om särskilt katastrofbistånd till 10 § Svar på fråga 1985/86:297 om särskiltkatastrofbistånd till AnL 25 Statsrådet ; har frågat mig omregeringen är beredd att lämna särskilt katastrofbistånd till på grundav de omfattande orkanskadorna. är ett av flera länder i somregelbundet drabbas av svära oväder med omfattande skadeverkningar som följd.Förutom stort mänskligt lidande - ofta hundratals dödade och skadade -förorsakar orkanerna svära översvämningar, som bl. a. förstör infrastruktur ochödelägger jordbruksmarker.