prot · G909110 · 1985-12-31 00:00:00 — Frågan har tagits upp av utredningen(I 1984:2) om el och inhemska bränslen (), Utredningen har fill uppgift affbl, a, analysera användningen av el för olika ändamål och bedöma om utvecklingensfär i samklang med den långsiktiga energipolitiken och strategin förkärnkraftens avveckling, har i sitt betänkande (SOU 1986:16) Vägar fill effektivareenergianvändning förordat aff en kartläggning av orsakerna fill den senastetidens snabba tillväxt av elkonsumtionen görs, föreslår också atfen äfgärdsplan utarbetas för aff kunna hantera olika påfrestningar päelförsörjningssysfemet, Mof denna bakgrund har regeringen genomtilläggsdirektiv uppdragit åf aft genomföra en sädan kartläggning samt atfföreslå ätgärder som gör def möjligt att även pä kort sikt styraelanvändningen, så att vi för vår normala elförsörjning infe behöver utnyttjaolja eller kol för kondenskraftprodukfion. Tonvikten i ;s fortsatta arbetebör således ligga på atf studera sådan elanvändning som relafivt lätt kanersättas med andra energislag. Uppdraget skall redovisas senast den 1 december1986, En mer långsiktig fråga är möjligheterna atf effektiviseraden elanvändning som är svår eller omöjlig aff ersätta,,Regeringen har därförsamfidigt uppdragit åt statens energiverk aft utreda behovet av åtgärder föratt åstadkomma sädana effektiviseringar. Detta uppdrag skall redovisas senastden . Om den kommunala energirådgivningen, m. m. Om den kommunala energirådgivningen, m. m. Mitt svar på andra fråga är alltså aftregeringen redan arbetar akfivt med frågan om en styrning av elanvändningen.När ELIN:s förslag kommit in kommer regeringen aff ta ställning fill om ensädan styrning bör införas och, i förekommande fall, hur den bör utformas ochvilka elanvändare den bör riktas till. Kommunerna har fått eft utökat ansvar försåväl energiförsörjningen som bostadsförsörjningen. Defta ökade ansvar färanses innefatta också rådgivning och annan service till fasfighefsägare m.fl. ienergihushållnings- och bosfadsförbätfringsfrågor. För atf sfimulera uppbyggnaden av en långsikfig verksamhetav tillräcklig omfattning under kommunalt ansvar har staten lämnat stöd. har kommunerna således fått ett statligt bidrag omsammanlagt ca 800 milj. kr, för aff bedriva besiktnings- ochrådgivningsverksamhet när def gäller energihushållningsåfgäder och, under desenaste åren, när det gäller andra bosfadsförbätfringsfrågor. Syftet medbidraget har - i likhet med vad som har gällt för statens stöd fill andra delarav energiområdet - varit att underlätta för kommunerna atf bygga uppverksamheten och att ge dem möjlighet aff bl, a, pröva olika modeller innanverksamheten kan stä på egna ben. Bidragen upphörde i och med utgången av år1985, I anslutning härtill har jag haft överläggningar med , Vihar varit helf överens om atf energirådgivningsverksamheten bör fortsätta ochaff den bör ses som en ordinarie serviceverksamhet. Verksamheten kandärmed integreras med annan närliggande verksamhet. Kommunförbundethar också åtagit sig att verka för atf sä sker och ger därför löpande ufinformation och rekommendationer fill kommunerna i dessa frågor. Industridepartementethar fortlöpande kontakter med följa upp de nämndaöverläggningarna och för aft följa utvecklingen. Frågan om hur energihushällningsarbetef bedrivs ikommunerna hänger nära samman med hur kommunerna lever upp till sitt ansvarenligt lagen om energiplanering. - som har filluppgift att följa utvecklingen vad gäller den kommunala energiplaneringen ochomställningen av energisystemet pä nivå - besöker efftrettiotal kommuner för att diskutera dessa frågor. Kommunernas fortsattaenergihushällningsarbef e planerar verket att diskutera med kommunerna vid s,k, erfarenhefsdagar . Min avsikt är atf därefterfillsammans med verket fa upp frågan orn en förbättring av de kommunalaenergiplanerna med företrädare för kommunerna. Då kommer naturligtvis ocksåfrågan om kommunernas ansvar för energihushällningsarbetef aft behandlas. Den kunskap som energirädgivarna har om energifillsfåndefi fastighetsbeståndet i olika områden är en värdefull resurs i den kommunalaenergiplaneringen. Rådgivarna kan också föra ut informafion fillfastighetsägare m, fl, om vad som har beslutats i de kommunala energiplanerna.De kan pä så vis bidra fill atf planerna förverkligas och aft arbetet med atfvidareutveckla planerna underlätfas, Def ligger självfallet i kommunernasintresse atf fa fill vara den kunskap och de erfarenheter som har byggts uppgenom den kommunala energirådgivningen och atf integrera rådgivningen ikommuner- nasordinarie verksamhet och organisationsstruktur. Det är också naturligt affkommunerna samordnar rådgivning och besiktning m,m, i olika byggnads-, energi-och länefrågor, så att enhetlighet och förenkling uppnäs. Trots defta finns def kommuner som har beslutat att infefortsätta med denna service nu när statsbidrag inte längre lämnas förverksamheten och som befraktar utgiften för energirådgivningen uteslutande somen kostnad. Vinsterna av detta är enligt min mening kortsiktiga även från rentkommunalekonomiska utgångspunkter. Mänga exempel visar nämligen att energirådgivarnaofta kan visa på och ge råd om energiåtgärder i kommunala lokaler ochfastigheter som ger en ekonomisk besparing för kommunen som är mera omfattandeän utgiften för energirådgivarens lön m, m. Energikostnaderna utgör en stordel av hushållens budget, Def borde därför ocksä ligga i varje kommuns intresseaff erbjuda medborgarna möjligheter aff förbättra sin privatekonomi genom en vettigareenergianvändning. Dessutom åstadkommer man viktiga miljöförbättringar genom enbättre energihushållning. Det finns också kommuner som har förstått att utnyttja denresurs som med statliga bidrag har kunnat byggas upp inom kommunen, Def har t,ex, skett genom aft man bygger vidare på den modell för utvidgad energirådgivningoch energibesparing för energihushållning och bostadsförbättring som harutarbetats av en arbetsgrupp under ledning av förutvarande kommunalrådet , Äv vad jag nu har sagt framgår atf jag inte anser atf detfinns skäl att ändra kommunernas ansvar för energirädgivningsverksamheten. Jaganser aft verksamheten - i lokalt anpassad form - är betydelsefull för eneffektiv energihushållning och elanvändning i varje kommun och atf def därförär vikfigt aff kommunerna fortsätter och utvecklar denna verksamhet. Det ärockså min uppfattning att det kommunala energiplanerings- och energihushällningsarbetefkan förbättras ytterligare. Jag kommer därför aff noga följa detta arbete ochaft ta erforderliga initiafiv till aft verksamheten fullföljs och utvecklas. Om den kommunala energirådgivningen, m. m. Då har anmält atf hanär förhindrad aff själv fa emot svaret, medger jag att får ordetför att kommentera defta. 29IVAR (): Jag tackar miljö- och energiministern försvaret. Det är litet speciella förhållanden som gör atf jag far emot det istället för . har ett uppdrag i som haninte ansåg sig ha några möjligheter aft ändra på. Miljö- och energiministern äsin sida har hävdat att denna måndag är den enda dagen under innevarande riksdagsfermindå hon kan lämna svaret. Detfa är alltså bakgrunden till aff jag står här i dagi stället för , Jag hoppas kunna medverka i en konstruktiv debatt, Def är tveklöst så att det är angeläget aft fäenergifrågorna belysta och debatterade på ett objektivt sätt. Jag skall försökamedverka till defta genom några synpunkter och kompletterande frågor. Miljö- och energiministern gör följande påstående:"Nytillskott av el för uppvärmning bör därför i allt väsentligt endastanvändas i omställbara, Om den kommunala energirådgivningen, m. m. flexiblaoch utvecklingsbara system eller i kombinafion med extremt energisnålteknik." Det är riktigt att detfa stämmer med den energipolitik som enmycket stor majoritet i beslutat om, men finns inga regler omextremt energisnål teknik för atf fä installera t, ex, direktverkande el.Utvecklingen har gått snabbt, och det 40-procenfiga besparingskrav som i enkompromiss kom till då var med i regeringen är inteens god standard. Jag hävdar aff regeringen på ett mycket beklagligt sätt harförsummat atf följa upp riktlinjerna för energipolitiken i detfa avsnitt. Minfråga blir: När avser energiministern atf vidta åtgärder eller komma medförslag? Miljö- och energiministern hävdar aft elanvändningen ökatsnabbare än väntat . Kraftbolagen gör detsamma, och de villframställa det som något slags naturlag aft det har blivit så. Så är defsjälvfallet inte. Huvudanledningen är självklar. Kraftbolagen har lyckats medsin försäljningskampanj aff sälja all den el som producerats- mycket fack vareeft högt oljepris, som av nästan alla s. k.bedömare ansågs komma aft förbli ganska högt och realt sfiga under 1990-falet.I dag är bedömningarna helf annorlunda, och risken för en"dagsländepolitik" från kraftbolagens sida är uppenbar. Jag villförst slå fast aft den snabbt ökade elanvändningen har mycket litet att göramed ökningen av den specifika eller, om ni hellre så vill, den svårersätfligaelströmsanvändningen. Det är i särklass användningen för uppvärmning ochtappvarmvatten som ökat. Vidare är vår elproduktionskapaeifet infe optimaltutnyttjad. Vi har genom en felaktig användning av elströmmen slagit ieffekttaket långt innan vi opfimalt utnyttjat våra vatten- ochkärnkraffsfillgångar. Vi har under länga fider fortfarande betydandeöverkapacitet, men för hög och oflexibel andel värme ,vilket ger betydligt mindre oljeersättning än opfimalt, större negafivmiljöpåverkan och drastiskt ökade risker för överbelastning och dyrbaraströmavbrott. Allt detta kunde ha undvikits om miljö- ochenergiministern och kraftbolagen tagit råd om kostnadsanpassade taxorpå allvar 1982, när vi mera konkret diskuterade dessa frågori kammaren. När man talar om atf produktionstaket ligger pä 130-135TWh är det grundat på eft statiskt tänkande. Jag hävdar att vi utan ökad insatsav olja och kol kan klara det hela utan , om vi på ett vettigt sättanpassar elanvändningen. Jag förutsätter då normal tillgäng på vattenkraft. Tyvärr måste jag helt underkänna miljö- ochenergiministerns argumentering när def gäller byte av ånggeneratorerna päRinghals 2, Def hade infe alls behövts mer olja och kol seff över enfemårsperiod om defta byte infe hade kommit fill stånd. De pengar som bindsi kärnkraften kunde ha utnyttjats för ökad användning av bio-bränsle, effekfivareenergianvändning och bättre anpassad elanvändning, Defta skulle ha gettbetydligt större oljeersätfning fram fill 1990 än de "haltandeånggeneratorerna på ", Därtill är arbetsmiljön inte gynnsam. Denär def infe vid de nödvändiga reparationerna, och den är def infe då bytet avånggeneratorer skall verkställas. Jag tar upp detfa med därför atf def innebäreff beklagligt avhopp från den i övrigt objektiva argumentering som miljö- ochenergiministern brukar föra och kan skapa allvarliga problem förtrovärdigheten härvidlagoch för möjligheterna atf ena alla goda krafter kring den energipolitik som enmajoritet i har lagt fast. En fråga måste jag ställa, eftersom jag möter den så oftaute bland miljö-och energiintresserade gräsrötter: Vad är def som gör det säolönsamt och sä svårt att lät mig säga effektivisera bort , när viskall klara sex reaktorer ? Har miljö- och energiministern något brasvar pä den frågan? Jag delar energiministerns uppfattning aff def är lönsamtför kommunerna aft behälla energirådgivningen om den utnyttjas på ett effekfivtsätt, Samfidigt hävdar jag att det ur nationell synpunkt är än vikfigare ochlönsammare aff detta arbete pågår utan avbrott. Därför är jag tveksam fill omdet är rätt och ansvarsfullt att som miljö- och energiministern gör dra inbidraget utan att skapa garanfier för fortsättningen. Kommunerna måste uppfattadef som mindre angeläget för landet när bidraget dras in t, o, m. fidigare änursprungliga riksdagsbeslut garanterat. Om den kommunala energirådgivningen, m. m. Vi har inte dragit in statsbidraget utan aff skapagarantier, som vi dä litade pä, för att kommunerna skulle fortsättaverksamheten. Det var just i def syftet som jag hade överläggningar medKommunförbundet, och jag uppfattade def så atf åtog sig atf sefill att verksamheten fortsatte. Jag uppfatfar def fortfarande som om Kommunförbundetkänner ett ansvar. Men def är uppenbart att vissa kommuner har fattat andrabeslut, och def är för övrigt lika uppenbart atf åtskilliga kommuner har bytt polifiskmajoritet sedan överenskommelsen träffades, Äv dessa skäl, dvs, aft vi nu seratf man på sina häll drar ner verksamheten, har , regeringen ochjag själv dragit i gång en verksamhet för att driva på kommunerna. Jag vill också passa på aff säga atf jag inte sagt atf jaginte någon ytterligare gång under riksdagssessionen har möjlighet aft föra eninterpellafionsdebaff i kammaren, Däremot är det omöjligt för mig aft svara vidnågot annat fillfälle inom föreskriven tid, eftersom jag som ersättare för OlofPalme skall resa till södra för vikfiga överläggningar. Jag hoppas atfcenterparfiet accepterar det som skäl för min önskan aft före avresan hinnasvara pä de interpellafioner jag fått. Sedan vill jag säga till atf visst finns defkrav. Bekymret är snarare att kraven numera sannoliktär för milda, eftersom man i normal bebyggelse kan klara dem för alla hus.Därför har det kommit att framstå som ett ämne för diskussion och relativtsnart ställningstagande om kraven kanske på någon punkt bör skärpas, Def hörtill det som har fått i tilläggsdirektiv atf undersöka. När def sedan gäller de senaste årens ökade elanvändningär det alldeles riktigt atf den i första hand har skeff för uppvärmning och infeför elspecifika behov. Det beror på aft vi i nuvarande situafion har el översedan de elspecifika behoven har tillgodosefts. Då vill jag med viss skärpaunderstryka aft enligt den energipolitik som fastställt efterfolkomröstningen gäller aff vi skall använda gjordainvesteringar i elproduktion för atf ersätta olja och kol. Så sker också, helfi enlighet med Om den kommunala energirådgivningen, m. m. Men nästa steg i oljeersätfningen skall tas i samband medkärnkraftsavvecklingen, och dä betyder det aft den el som vi nu använder föruppvärmning inte skall ersättas med ny elproduktion, för att uttrycka detförenklat. Eftersom vi använder el för uppvärmning motsvarande hälften av vårkärnkraftsprodukfion, kommer detfa aff underlätta kärnkraftsavvecklingen. Viskall ju alltså ersätta den el som används för uppvärmning med hushållning ochny värmeteknik. Jag har också precis som fått frågan varfördet inte lika lätt går atf göra det nu i stället för om eff antal år. Detta varen av de centrala frågor som vi också diskuterade inför kärnkraftsomrösfningen.Om vi tar den fid på oss som vi behöver för aft klara en sådan här sforomställning, kan vi genomföra den utan att andra skador på miljön ellerskadorna på ekonomin blir alltför stora. Men om vi forcerar omställningen, säatf vi tvingas tillgripa alternafiv som vi skulle slippa i ett senare skede,därför atf vi då har hunnit längre när det gäller inte minst hushållning ocheffekfivisering, kosfar omställningen för mycket i andra miljöskador och iskador pä ekonomin. Sä är def också med den här frågan. Visst kan man ersättaelen från med annan elproduktion eller med direkt värmeproduktion. Menunder särskilt blir def fråga om oljeanvändning, för def är pädefta område som vi har ledig kapacitet. Så är fallet, vare sig man talar omelproduktion eller om uppvärmning. Även om man forcerar introduktionen avinhemska bränslen och satsar mer på hushållning, kommer def aft fa sin fid -under vilken vi tvingas till en ökad oljeanvändning. Vad def i det här sammanhanget faktiskt handlar om är afffölja de grundläggande riktlinjer som lades fast efter folkomröstningen, affutnyttja gjorda investeringar men atf se fill aff klara avvecklingen och attanvända den tid under vilken vi ersätter oljan med el fill aff utveckla dealternativ vi behöver inför avvecklingen av kärnkraften. 31 (): Låt mig först ta upp frågan om kravet på , Jag sade atf detta krav kom till under vår regeringstid. Men jag taladeockså om aft utvecklingen har gjort atf infe är fillräckligt somkrav, inte ens som god standard. Redan i det riksdagsbeslut som då fattades fanns målet attkraven skulle skärpas. En skärpning skulle ha genomförts för länge sedan.Verkligheten är ju den att det inte finns några speciella krav härvidlag,eftersom varje omtänksam husbyggare ju bygger bättre än vad som föreskrivs idessa krav. Och att då tala om extremt energisnål teknik som krav fördirektverkande el är ju helt verklighetsfrämmande. Energiministern säger att vi skall använda de gjorda investeringarna.Det är ju det som framhåller. Vi vill användaresurserna bättre än vad kraftbolagen och regeringen gör. Jag hävdar medbestämdhet att det inte handlar om att forcera introduktionen av bio-bränsle.Det handlar i stället om atf ge bio-bränslena den marknad de behöver.Bio-bränslena har plågats länge nog av den dumpning, eller i varje fall mycketlåga prissättning, som har skett när det gäller elström. skall deytterligare plågas av att man inte avvecklar , när det är mera lönsamtatt satsa pä andra alternativ. Hade man avvecklat , hade en normalutbyggnad av marknaden kunnat äga rum. kommer den i stället att lida svårtav den här inte helt korrekta konkurrensen. Energiministern hävdar att energirådgivning ingår ikommunernas ansvar för energiplaneringen. Kan energiministern mera konkretbeskriva hur man kan utläsa det av nu gällande bestämmelser? Det finns intelängre några kvantitativa mål. Hade de målen funnits kvar skulle man ha kunnatse rådgivningen som en nödvändighet för att nå dem. Jag är medveten om aff staten är fattigare än kommunerna,men den fattige behöver mer än den rike se till att de resurser han har användsså bra som möjligt. Jag hävdar atf förslag om en femårig nedtrappningav stödet skulle ha varit ett mycket bra sätt att använda knappa resurser. Värtprogram skulle infe ha gett de negafiva resultat som vi nu har fått i mångakommuner. Jag tror aft skadan fill större del redan är skedd, och jag trordärför aff det inte är någon större anledning för energiministern aff byta foti dag. Det finns dock mänga andra sätt att stödja utvecklingen mof effekfivareenergianvändning och en fortsatt ökad användning av inhemska bränslen. Dessaförslag fär jag återkomma fill i mitt nästa inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Föredrogs men bordlades äter Jusfifieutskottetsbetänkanden /86:18 och 19 betänkande 1985/86:13Näringsufskoftets betänkande 1985/86:16 7 § Anmäldes och bordlades 1985/86:151Viss lagstiftning beträffande aktieopfioner 8 § Meddelande om interpellationer Meddelades aff följande interpellationer framställts 1985/86:164av () till arbetsmarknadsministern om kostnaderna försemesterlön vid sjukfrånvaro: Enligt 17 § semesferlagen ärledighet på grund av sjukdom semesferlöne-grundande i den mån frånvaron underinfjänandeåref inte översfiger . Detta gäller ända tills enarbetstagare oavbrutet varit frånvarande från arbete pä grund av sjukdom undertvä hela intjänandeår. För eff stort företag med många anställda vållar detfasäkert inte större problem. För ett fåmansföretag, med kanske en eller eft paranställda, kan def däremot bli eft mycket svårtproblem om en av dessa anställda drabbas av långvarig sjukdom. Det kan innebäraaff företagaren måste betala ut semesterlön motsvarande 180 infjänandedagarunder tvä år utan aft få något som helst arbete utfört av vederbörande.Samtidigt har förmodligen företagaren kostnader för en vikarie för densjukskrivne. En sådan extra kostnad kan i vissa fall vara tillräcklig för atfundergräva ett litet företags ekonomi. Regeln kan också få små företagare atttveka om atf anställa personer med svag hälsa eller t. ex. handikapp. Def bordedärför finnas anledning aft överväga om inte dessa semesterlönekostnader bordebakas in i sjukförsäkringen. Med hänvisning fill def anförda hemställer jag aft fåställa följande fråga fill arbetsmarknadsministern: Är regeringen beredd aft övervägaaft låta också semesterlönen ingå i sjukförsäkringssystemet? 1985/86:165 av () till statsrådet om planeringen för visst bistånd fill : Den kommunsammanläggning somgenomfördes i i slutet av 1960-falef och början av 1970-falet har röntmycken krifik. Det har ansetts atf den har skapat eff vidgat avstånd mellanmedborgare och polifiker och bidragit fill en tungrodd byråkratiskadministration i många fall. Detfa är givetvis särskilt påtagligt i degeografiskt eller befolkningsmässigt största kommunerna. Därför pågår också iSverige en debatt om uppdelning av kommuner och införande av lokala organ medbeslutanderätt. I många kommuner har detfa också lett fill praktisk handling. Enligt en skriftlig rapport från SIDA planeras enkommunsammanläggning av jämförbart slag i . 112 kommuner skallreduceras fill 53. Dessa nya storkommuner kommer aft ha en genomsnittligstorlek och en folkmängd på ca 100 000 invånare. Hur vill klara sin lokala administration ärgivetvis landets ensak. Det ur svensk synpunkt intressanta är atf dennakommunsammanläggning skall ske med svensk hjälp, genom aft experter fränSvenska kommunförbundet ställs fill förfogande, Mof den bakgrunden finns detanledning atf fråga sig om kommunsammanläggningar är en angelägen användning avsvenska biståndsresurser. Med hänvisning till vad som anförts hemställer jag om atffå ställa följande interpellation till statsrådet : Vilken grund finns enligtregeringens uppfattning för atf prioritera kommunsammanläggningar i Zimbabwesom användningsområde för svenskt bistånd? 9 §Meddelande om fråga Prot. Meddeladesatt följande fräga framställts 1985/86:458 av () till statsrådet om verksamheten vid de läkepedagogiska instituten; Bland anhöriga fill psykotiska barnråder oro över hur den verksamhet som bedrivs vid deläkepedagogiska instituten kommer att påverkas av den nya omsorgslagen, somträder i kraft . De läkepedagogiska instituten har verkat i undermycket läng fid. Det är en utbredd uppfattning aff de har gjort och gör enmycket värdefull insats. Omsorgskommitfén filEsfyrkfe i sitt betänkande (SOU1981:26) aff de läkepedagogiska instituten borde fä möjlighet aff verka ochutvecklas även . Även företrädare för regeringen har gett uttryckför samma uppfattning. Den omsorgslag som antog 1985 fick likväl enutformning som på denna punkt var ägnad att skapa osäkerhet. Mot dennabakgrund ber jag att få fråga biträdande socialministern: Avser statsrådet ta initiafiv till en lagändring för atf möjliggörafortsatt verksamhet vid de läkepedagogiska instituten? 10 §Kammaren åtskildes kl, 14,06, In fidem