prot · G9099 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag har bara försökt dra de slutsatser jag har kunnat avvalresultatet. När man jämför de olika borgerliga partiernas förslag tycker jagdet är uppenbart att i alla fall har ansträngt sig att utforma enfamiljepolitik som så litet som möjligt skulle komma på kollisionskurs medjämställdhetsmålet. Därför menar jag att det också borde finnas förutsättningarför breda lösningar här i kammaren efter valet. Till ber jag att få återkomma i nästareplik. Jag hinner inte säga mer . 29 Förste vice talman () replik: Det är nog tur för att de treborgerliga partierna har litet ohka inriktning i fråga om familjepolitiken, fördå slipper hon, tror hon, att diskutera målsättningen. Men varför skulle vi inte kunna diskutera målsättningen?Vad är det för fel i att ge föräldrarna rätt att själva få bestämma hur de villordna sina barns vård och fostran? Vad är det för fel i att vid sidan avkommunala daghem också ha enskilda vårdalternativ? Är allting frid och fröjd omman inte ger föräldrarna någonting, och är det ett fruktansvärt hot motjämställdheten om man genom vårdnadsersättning och grundavdrag för barn ellergenom andra förbättringar för barnfamiljerna ger dem litet bättre chans attsjälva kunna klara sig på sina inkomster, att själva kunna ordna sin tillvaro? Statsbidraget till den kommunala barnomsorgen kommer nästaår att ha urholkats med i förhållande till vad som gällde1983, Det betyder att alla, såväl de som utnyttjar barnomsorg som desom inte gör det, kommer att få betala er utbyggnad genom väsentiigt höjdakommunalskatter. Kan då inte förstå att jag börjar bli oroligockså för kvaliteten på den kommunala barnomsorgen? Jag tror vi är överens omatt den skall vara så god som möjligt, talar också om att föräldrapenningen skallbyggas ut. Men vad är det för förslag ni lägger fram? Jo, ni vill bygga utföräldraersättningen efter fullt-inkomstbortfalls-principen. Det skulleinnebära att klyftan mellan de människor som får föräldrapenning skulle vidgas.Stödet skulle variera mellan , för den sämst ställda föräldern upptill , för den bäst ställda föräldern för en 18-månadersperiod, Talaom att skapa klyftor! Det är just klyftor av detta slag som ni socialdemokraterskapar med er politik. Med våra förslag blir fördelningenväsentligt mycket rättvisare. Vi kan både åstadkomma en större valfrihet och fåen betydligt mer solidarisk fördelning av det stöd som det allmänna kan sättain. 30INGEMAR () replik: är bekymrad för att hon intehinner diskutera tre olika förslag . Jag förstår att det ärsvårt. Jag har en lösning på det problemet - låtvara att den är litet sent framförd i debatten: Lägg fram ett eget förslag! Detgår att göra det , om man har en genomtänkt politik. Menvårt problem är att socialdemokraterna inte ochinte under de treminutersrepliker som nu har haft har kunnatprestera ett genomtänkt familjepolitiskt program. Det är det som skaparbekymren för , inte det att det finns skillnader mellan deborgerliga partiernas olika förslag. Detär riktigt beskrivet att förslag om vårdnadsbidrag och omfamiljepoUtiken i stort är förenhgt med principen om jämställdhet mellan mänoch kvinnor. Det är faktiskt förenligt med fler principer, t, ex, den att manmåste utjämna skattebördan över livet, att man skall få behålla litet mer närman har försörjningsansvaret för barn. Det är också förenligt med principen själv skall kunna bedöma vad som händer med ens inkomst om man får eninkomstökning. Därför måste vi operera bort marginaleffekter i bidrags- ochskattesystemet. Man måste få behålla mer, det måste löna sig att arbeta ocksåför barnfamiljerna. Detär bra att vi nu har kommit ett stycke på väg så till vida som att de ideelltdrivna barnstugorna skall få samma statsbidrag som de kommunala barndaghemmen.Det har skett efter mycken möda och lång diskussion. Det var samma sak närbarnbidragen höjdes : det skedde efter detatt socialdemokraterna i hade utsatts för nära nog utpressning, Sammabekymmer upprepas om och om igen - det går trögt och sakta därför attsocialdemokratiska partiet inte har kunnat prestera en sammanhållenfamiljepolitik, där olika principer stämmer överens i stället för att kollideramed varandra. Jaghoppas att vad här ändå antyder är att det inom en rimlig framtidkommer förslag om förstärkt familjestöd, som både är förenligt medjämställdheten, med möjligheten att "genomlysa" sin inkomst och attdet skall bli mer kvar av en inkomstökning. Jag förväntar mig mycket av den nyafamiljepolitiska ministern. Prot, 1985/86:9 31 ()replik: sade i sitt anföranide att hon hoppades attvårdnadsersättningen en gång för alla skulle vara avfärdad, och hon drog denslutsatsen av valresultatet. Jag vill bara påminna om att socialdemokraternaockså gick tillbaka i valet, så man kan inte säga att socialdemokraterna ficknågot kvitto på att deras familjepolitik är bättre än andra partiers. Sedanskulle jag vilja säga att jag är glad att har insett att föräldraroch barn behöver mer tid tillsammans. Jag kunde nästan ana att det fanns i allafall en viss svaghet för vårt förslag om de . Detfinns många ensamstående föräldrar, och vi vet att de har de längstaarbetsdagarna, därför att de inte har råd att vara hemma. En sådan förälderskulle kunna ta ut den rätt hon har- för det är oftast en hon - attminska sin arbetstid med och kunna kompensera inkomstbortfalletända upp till en inkomst av . och ge sina barn mera tid. 6Riksdagens protokoll 1985/86:9-10 Vad har för svar till den som frågar efterett sådant alternativ? Vad har för svar till den förälder som ärbosatt i en glesbygd där inget arbete finns att få men som sköter om sina barnoch inte får ett öre som kompensation för den omsorg som de yrkesarbetande fårom de har en daghemsplats? De människorna är också angelägna om att få svar påvad deras arbete i hemmet är värt. Man kan svara att vi skall se till att de får arbete, ochvisst skall vi medverka till att skapa arbeten för alla som vill arbeta, ocksåi glesbygden. Där har vi en gemensam strävan. Men det är också viktigt attskapa valmöjligheter, så att man kan stanna hemma om man vill det. De 24 000kronorna är ett sätt att hjälpa till att göra detta möjligt. Det bidrar också till ökad jämställdhet, vill jag påstå,därför att när ersättningen är beskattad är den också ATP-grundande. Det gersocial trygghet, vilket inte obeskattade alternativ gör. I alla avseenden ärcenterns förslag ett förslag som bygger på jämställdhet mellan män och kvinnoroch på jämlikhet. Därutöver skulle jag vilja säga att de klyftor som skulleuppstå om den inkomstrelaterade försäkringen byggs ut ytterligare skulle blienorma. skulle kunna skilja mellan två föräldrar, därföratt de har olika utgångsläge när de vill stanna hemma och ta hand om sina barn.Det anser inte jag vara jämlikhetspolitik, inte jämställdhetspolitik heller. 32 (vpk) replik; Vpk har efterlyst en gedignare satsning närdet gäller barnomsorgsutbyggnaden i landet. Men det finns även andra brister ipropositionen om förskola för alla barn som inte har berört. Vpkhar diskuterat de här frågorna . Vi har också kongressbeslut på vad somskulle kunna göras, och vi har lagt fram förslag i en motion i anslutning tillpropositionen. I propositionen talas det om att en plats i förskola inågon form skall erbjudas barn från ett och . Det innebäratt regeringen räknar med att föräldrarna själva skall svara för omsorgen efterde som man får ersättning fullt ut genom föräldraförsäkringen, upptill dess att barnet är . Regeringens förslag förutsätter en snabbutbyggnad av föräldraförsäkringen beträffande barn upp till ett och ett halvtår. Jag skulle vilja testa på vad hon säger om vpk:s förslag. Jagvill gärna få ett klart besked här om regeringen i samband med lagen om rätttill plats i förskolan också är beredd att lägga fram förslag om utbyggnad avföräldraförsäkringen för barn . Det har talats många ord från denna talarstol omframtidsfrågor och om barnen och deras framtid, inte minst i den omgång som jaghar fått delta i. Jag vill också knyta an till barnens framtid och miljön och trafikproblemen.Återigen vill jag ha klara besked av . Vad tänker man göra för attminska luftföroreningarna och minska den tunga trafik som framför allt skullebli följden av att man byggde Scandinavian Link? För att ge råg iryggen inför den sista omgången, som hon lovat skall handla om ScandinavianLink, vill jag tala om vad hennes partibroder -som ocksåarbetar i - sagt om Scandinavian Link på hamndagen i så sent som den26 september. "Envåldsam utbyggnad av motorvägssystemet är sannolikt inte tilltalande för mängd av befolkningen. Det är allmänt accepterat att både järnvägstrafik och sjöfartär miljövänligare. Utbyggnad av motorvägar i den skala som Linkinnebär kommer ej att kunna göras utan betydande motstånd." Det är detta motstånd jaghar hänvisat till i mina tidigare inlägg. BirgerRosqvist sade vidare; "Mina slutsatser är således att det förändradetransportutbud som Link med fasta förbindelser innebär kommer att medföraavsevärda godsbortfall i första hand för sydkustens, i andra hand förvästkustens och i tredje hand för alla svenska hamnar. Då även oljeimportenkommer att minska totalt sett kan hamnar och sjöfart få mycket storasvårigheter . Hamnarna har därför all anledning att se om sina hus så attsjöfarten - i den mån den är beroende av ett effektivt hamnväsen - kan hävdasig och göra Link överflödig." Detär alltså mycket viktiga ekonomiska frågor som också rör sysselsättningen ivästra . 33 ()replik: beklagar att vi inte diskuterar principer, men detvar faktiskt det jag försökte göra i mitt första inlägg. Omman skall ge föräldrar möjlighet att få mer tid till sina barn - och det tycksvi alla vara överens om, , jag och förmodligen också IngegerdTroedsson - är det en viktig princip att ge ersättning för inkomstbortfallet. Detär möjligt att väljare har råd att ta ledigt utan fullkompensation för inkomstbortfallet och vara hemma hos sina barn, men de allraflesta av mina väljare har det inte. Då måste vi bygga föräldraförsäkringen påprecis samma system som vi har byggt det övriga socialförsäkringssystemet på, säger att det går trögt och sakta när socialdemokraterna skall göranågot åt familjepolitiken. Låt mig bara påminna om barnbidragshöjningarna med1 , och , . Det är skillnaden mellan enborgerlig och en socialdemokratisk familjepolitik när det gäller att göranågonting för barnfamiljerna och när det gäller takten. Någonsade att det var tur för mig att det finns olika borgerliga förslag så att jaghar någonting att skylla på. Men inte var det väl för min skull som ni intekunde komma överens om familjepolitiken i valrörelsen! Det måste väl ha berottpå någonting annat än att jag skulle få det lätt i denna debatt. Jaghar redovisat hörnstenarna i en socialdemokratisk familjepolitik; barnbidragenkombinerade med bostadsbidragen, barnomsorgen och föräldraförsäkringen. Så till ochScandinavian Link. Det finns olika uppfattningar i det socialdemokratiskapartiet. Detta är uppenbart för eftersom hon läst vad somskrivits i miljömanifestet ifrån sidoorganisationerna. Vill haregeringens uppfattning får hon ställa en fråga till någon av regeringensföreträdare. tar också upp frågan om den nya tekniken, som honsade sig sakna i mittanförande. Men tiomiljonerskampanjen från och propositionen från den8 mars går precis ut på att hitta instrumenten för att stärka kvinnornasställning och hjälpa kvinnor att möta hoten från den nya tekniken, mennaturligtvis också att ta till vara den nya teknikens möjligheter påarbetsmarknaden. Närdet gäller utbyggnadstakten på föräldraförsäkringsområdet vill jag till ViolaClaesson säga att vår målsättning är att den skall gå hand i hand medutbyggnaden av barnomsorgen. Skillnaden mellan oss och vpk är att vi inte stårhär i och lovar förrän vi vet att vi har pengarna till det hela. Andrevice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat att hon inte ägde rätt till ytterligare replik. 34 (): En av föregångare som folkpartiledare blev på sin tidmycket uppmärksammad och ofta citerad för ett kärvt och gott råd till politisktvilsen ungdom. Gå hem och läs historia, sade . varväl den gången inte så långt från den åldersgrupp som närmast åsyftades. Menhan har uppenbarligen inte tagit rådet ad notam, i varje fall inte i den del avhistorien som brukar benämnas politisk idéhistoria. Han tycks på fullt allvartro att Hberalismen från begynnelsen utmärktes av socialt ansvar och känsla försolidaritet, medan konservatismen skulle, likaså från begynnelsen, vara fulltupptagen att hävda marknadsekonomin även på människornas bekostnad. Sanningenär den rakt motsatta. Denpolitiska konservatismen växte en gång fram som medveten politisk rörelse, somlika medveten oppositionsrörelse mot den tidens liberalism, och framför alltmot det bristande sociala ansvaret i den tidens liberalism. Det som det gälldevar att känna för, att ta vård om och att ge stöd åt dem som föll ut urliberalismens ohämmade fria tävlan. a. på den grunden uppstod en gång denpolitiska konservatismen. Närliberalismen blev socialliberalism blev den det genom att ta upp i sig elementfrån en mänskligare och mjukare politisk konservatism, och förvisso också frånen framväxande socialdemokrati. vill jag inte lägga vare sig BengtWesterberg eller någon annan till last vad en uråldrig liberalism en gångpredikade. Jag vill ta liberalismen sådan den är i tappning i dag.Men jag vill också göra anspråk på att bli behandlad på samma sätt. Vitalar om nyliberalism, vad det nu är. Vad jag har kunnat förstå av detkunde det precis lika gärna heta gammelliberalism, för det är en gengångare ivarje fall i de delar som varit aktuella här . Det är en gengångare gången tid. Konservatismenhar också tagit upp i sig delar av andra åskådningar, däribland liberalismen.Men vi har inte behövt ta upp det sociala ansvaret från liberalismen. Det fannsi konservatismen när det ännu inte var påtänkt inom liberalismen. Vihar också som en gengångare, som en återklang från valrörelsen fått höra ordensystemskifte och systemförändringar . Jag fick ett litet problem löst avstatsminister , när han citerade ett uttalande av ivalrörelsens upptakt, där verkligen hade använt Hanhade också talat om behovet av en av sunt förnuft präglad politik. att dela upp uttalandet i två delar, men det var ett uttalande, och detstår vi för än . Att Palmeregerande plädera för en politikpå det sunda förnuftets grund är verkligen att förorda ett systemskifte, ochdet står vi fortfarande för. Iövrigt har vi talat om systemförändringar, och om sådana skulle vi kunna enasganska väl. och socialdemokraterna i övrigt talar nämligen gärna omatt välfärden inte skall avvecklas utan utvecklas, och det är detsamma somsystemförändringar. Det som man vill förändra vill man inte avveckla - dåbehöver man inte förändra det först, "Utveckla" och "förändra"är två ord som vi kan använda jämsides. Det finns kanske en del som tror attutveckling alltid är någonting positivt, men så är det visst inte. En storsvensk författare har sagt att ordet utveckling är en term som med fördel kananvändas som en nolla - som en oval utdragen på längden i stället för på höjden- och så är det. Ordet säger ingenting annat än att en förändring är på gång. Jagtror att det kan vara bra att nu när dimmorna börjar skingras efter valrörelsenförsöka något litet sammanfatta vad vi menar med systemförändringar just påvälfärdspolitikens område. Vad är det vi eftersträvar? Vad är den moderatafolkhemspolitik som talade om ? Den är alldelessjälvklart först och främst att minimera antalet av dem som behöver stöd isärskilda former. Det gör man inte när man låter antalet socialbidragsmottagarenästan fördubblas . Då har man ökat svårigheten att tillgodose bådedessas och andras behov. Helapolitiken, framför allt hela den ekonomiska politiken, måste vara inriktad på välfärd.Det är välfärdspolitik i allra egentligaste mening att försöka göra det möjligtför vanliga människor att leva på sin lön och inte behöva ställa anspråk påalldeles särskilda stödåtgärder från samhällets sida. Ocksåsysselsättningsskapande och prisnedhållande åtgärder är välfärdspolitik. Detär endast på grunden av en sund ekonomisk politik som vi kan bygga välfärden. Mendet är också klart att vi för att trygga välfärden framöver måste söka andragaranter än den som har fått vara den stora för att inte säga endagaranten, dvs, statskassan. Jag har sagt det förr från denna talarstol och kangärna säga det igen; I detta rika finns det en inrättning som ärkonkursmässigt fattig, nämligen svenska staten. Vad är det då för vits med att byggaall vår välfärd på denna fattiga svenska stats förmåga att garantera välfärden?Det måste finnas bättre garanter. Vi behöver allesammans hjälpas åt för atttrygga välfärden. Vi behöver en politik som ger spelrum inte bara åt storaoffentliga välfärdsmonopol utan för alla människor som vill och kan vara med. Mendet är också klart att i en framtida välfärdspolitik kommer de stora generellaförsäkringssystemen, även i ett moderat , att spela en avgörande roll.Efter valdebattens alla övertramp tror jag att det är nödvändigt att en gångtill slå fast att vad vi talar om är stora generella och obligatoriskaförsäkringssystem. Inte - som många beskyllt oss för - om någon sortsförsäkring i privat regi, som de som har råd får teckna medan de andra får låtabli. Men dessa stora generella och obligatoriska försäkringssys- tem behöver förändras. Migförefaller det ibland som om socialdemokratin är mer lojal mot sitt egetförflutna än mot framtiden och människorna. Man är så intagen av de system somen gång har formats och utvecklats att man har utomordentligt svårt att se attde skall behöva förändras, fastän tiderna och omständigheterna har förändrats. Jagnärmar mig med raska steg pensionsåldern. Såvitt jag kan förstå kommer jag inteatt behöva dras med några ekonomiska bekymmer i pensionsåldern. Jag får en godpension, framhåller min hustru. Men glädjen över detta kommer alltjämt attgrumlas av minnet av de kanske mitt i livet när vi inte hade en enda dagfri från ekonomiska bekymmer, när vi skulle försöka försörja fyra barn på lågainkomster. Än i denna dag kan jag inte förstå att det är en självklarhet attalla människor skall mer eller mindre tvingas skjuta en så stor del av sinainkomster framför sig som sker . Jag kallar det utveckling och förändringatt börja tänka på att vi i kanske något större mått har möjlighet att anpassaäven det välfärdssystemet till de enskilda människornas faktiska önskningar ochbehov. Vihar en sjukförsäkring som är en dålig försäkring, talade om vårt ochjag tror även sjukförsäkringsförslag som ett förslag till enklasslagstiftning. Det är inte sant. Det finns ingenting i förslagen som ökarkaraktären av klasslagstiftning. Men den nu gällande sjukförsäkringenrepresenterar en klasslagstiftning. Det är en klasslagstiftning när dentimavlönade industriarbetaren får litet i kompensation frånsjukförsäkringen när han blir sjuk och vi får - det är klasslagstiftning.Nu håller det på att bättra sig något avtalsvägen. skall även industriarbetarnassjuklöneförmåner förbättras, sägs det. Det är bra, men det är illa att detskall behövas, och det blir fortfarande inte någon rättvisa, för det kommer förde grupperna att kräva ett större mått av löneutrymmet än det kräver för andragrupper. Vihar föreslagit att sjukförsäkringen skall göras rättvis. Den skall innefatta enlivsvarig sjukvårdsförsäkring som ger alla människor oavsett ålder - oavsett omde är pensionärer eller aktiva - samma rätt till vård på samma villkor. Viväntar ett förslag om avskaffande av de dubiösa differentierade vårdavgifterna.Av det som kommit fram är det inget bra förslag. Det kommervisserligen att ställa alla pensionärer lika, men det avgörande och viktiga äratt pensionärer skall behandlas på exakt samma sätt som icke-pensionärer. Detär där orättvisan ligger - att en utförsäkrad pensionär kan avkrävasandra och större avgifter än den försäkrade förvärvsarbetaren - och detproblemet tycks man fortfarande inte vara beredd att lösa. Viskall ha en livsvarig sjukvårdsförsäkring lika för alla. Vi skall vidare ha ensjukpenningförsäkring lika för alla. Det kostar mycket pengar. Vihar lagt fram ett förslag i form av en reservation i socialförsäkringsutskottetdär dessa element finns med - både att avskaffa karaktären av klasslagstiftningi sjukpenningförsäkringen och att införa en livsvarig sjukvårdsförsäkring. Dethar vi fått nej till från riksdagsmajoriteten, med socialdemokraterna ispetsen. Sedan har vi sagt att viockså måste spara pengar. system byggdes upp en gångnär vi alla utgick ifrån ett ständigt och kraftfullt framåtskridande iekonomin. i ekonomisk tillväxt räknade man med, och vibyggde systemen på förutsättningen av en sådan tillväxt. Vårt pensionssystem ärbyggt på förutsättningen ständig ekonomisk tillväxt. Uteblir den ekonomiskatillväxten bryter systemet samman. Vihar haft mycket dålig ekonomisk tillväxt ett stort antal år. Därav kan vi läraförst och främst och återigen att det är hela den ekonomiska politiken somutgör välfärdspolitiken. Men vi kan också lära att tryggheten kräver attförsäkringssystemen, trygghetssystemen, trimmas och anpassas till vadsamhällsekonomin uthålligt kan bära. Annars finns det ingen trygghet i dem. Detär därför vi är beredda att säga att vi inte kan klara att görasjukförsäkringen rättvis bara genom att höja upp dem som ligger lågt. Visom ligger högt måste sannolikt acceptera att flytta ned en bit på skalan, attta en liten självrisk. Jaghåller inte alls för otroligt - tvärtom - att vi också måste vara beredda attkrympa systemen i vissa fall för att få dem att passa in i en ny ekonomiskverklighet. Detta är en systemförändring, men inte ett systemskifte. Det gälleri stort som smått. Närjag nu har en minut kvar av min taletid vill jag, fru talman, passa på attkorrigera även en annan partiledare, nämligen , Han tycksockså vara litet vilsen i historien, men i en långt mer närliggande historia änden som jag började med, nämligen de senaste årens. Detär inte så att moderata samlingspartiet omsider har låtit sig övertalas attansluta sig till kravet på pensionstillskott till undantagandepensionärerna.Jag är inte säker på vem av oss som var först - det vet jag faktiskt inte, mendet är ju lätt att kontrollera. Däremot vet jag att vi har varit med frånbörjan. Vi har kämpat hårt för det pensionstillskott som dåvarande högerpartietförde fram förslag innan socialdemokraterna och i övrigtkunde gå med på ett genomförande. Och vi har, från början, velat tillförsäkraäven undantagandepensionärerna, dessa de allra mest behövande, dettapensionstillskott. Det är en liten men inte oväsentiig systemförändring. Det ärsådant vi menar när vi talar om systemförändring. Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Anf, 35 (): Får jag börja med att lyckönska till hennes nyauppgift inom regeringen och till uppdraget som biträdandesocialminister. Jag vet att har gjort uppskattade insatser isocialutskottet, och jag vill gärna önska honom all framgång i det nya arbetet. Enviktig lärdom av den här valrörelsen är att välfärdsstaten har en fast folkligförankring. Vi vill ha en bra vård ochen bra utbildning i , Vivill ha ett solidariskt samhälle, som ger alla barn och ungdomar en bra start ilivet, som ser till att sjuka och gamla har vad de behöver och som ser till atthandikappade kan delta i samhällslivet på så jämbördiga villkor som möjligt. Vi vill att det skall löna sig att arbeta, men vi villockså att människor som av olika skäl inte har någon egen arbetsinkomst skallkunna leva på en hygghg standard. För de allra flesta av oss är den offentiiga sektorn intenågon kallhamrad och hjärtlös apparat, inte någon parasit på samhällskroppen.Den är tvärtom en viktig och nödvändig del av ett modernt samhälle. Stat ochkommun är inte något som bara förtär och förbrukar, utan de är produktiva delarav vår ekonomi och följaktligen källan till en hel del av de värden som vigemensamt åstadkommer. Från sida har vi under den gångnavalkampanjen nagelfarit en hel rad brister i välfärden.