prot · G909106 · 1985-12-31 00:00:00 — Denna överlämnade 1978 sittbetänkande kallat Administration och ledning av en samisk ufbildningsväg.Därefter lade regeringen är 1980 fram en proposition. Där föreslog man inrättandet av en sameskolstyrelse. Dennaskulle "ansvara för och leda sameskolorna och de elevhem som är knutnafill dem samt för denna stafliga skolform huvudsakligen ha de uppgifter sombeträffande den kommunala tillkommer skolstyrelse", Detfaförslag tillstyrktes senare av . Sameskolstyrelsen inrättades ochsköter nu sitt arbete efter de regler som fastställdes. Inför årets budget har sameskolstyrelsen, liksomskolöverstyrelsen, föreslagit aft sameskolan i skall läggas ned fr,o, m, /87, Innevarande läsår finns det 14 elever vid sameskolan iLannavaara, Flertalet av dessa är befriade frän undervisning i samiska. Prot.1985/86:106 för icke-samiska elever aft gå i sameskola fanns infe med i 1980års proposition. Det var i ensocialdemokratisk mofion som det föreslogs att Anslag till sameskolor tn. vissaicke-samiska barn skulle få integreras i sameskolorna, där detta var lämpligtfrån geografiska eller sociala synpunkter. Ett enigt utbildningsutskott tillstyrkte detta förslag,och det bifölls av , men man betonade atf "det måste röra sig omett fätal fall så att sameskolans inriktning och målsättning intepåverkas". Man anförde vidare att en överenskommelse mellan berörd kommunoch sameskolstyrelsen borde kunna ligga till grund för en sådan anordning, är def ingen minoritet som önskar befrielse frånsamisk undervisning i , utan tvärtom en minoritet som önskar samiskundervisning. Sameskolstyrelsen föreslår därför att en med grundskolansamordnad sameundervisning skall bedrivas i eller i både ÖvreSopporo och , Men då ankommer det på kommun att, som huvudmanför , efter samråd med sameskolstyrelsen och sameföräldrarnafastställa lämplig organisafion, Aff inte fatta beslut om nedläggning av sameskolan iLannavaara, som utskottets majoritet föreslår, innebär atf man sätter sig överde befogenheter som man tidigare tilldelat sameskolstyrelsen. Visocialdemokrater anser inte att man främjar en överenskommelse i kommungenom denna förhalning och yrkar därför avslag på utskottets förslag i dennadel och bifall till reservafion nr 2, Lät mig, herr talman, avslutningsvis i övrigt yrka bifalltill utskottets hemsfällan i betänkande 1985/86:15 och avslag påreservationerna nr 1, 3 och 4, 128 (): Jag kan hoppa över en del avhistoriebeskrivningen, eftersom den redovisning som gjorti huvudsak är alldeles korrekt. Lät mig bara konstatera att det i åretsbudgetproposition föreslås atf sameskolan i skall läggas ned. Dethar skett på ett sådant sätt att det i förstone inte verkade vara någotsärskilt märkligt med förslaget, Def föreföll vara en ganska rimlig åtgärd. Vad vi däremot inte kunde läsa ut av budgetpropositionenvar det förhållande som själv berörde; att sameskolstyrelsen,som var upphovet till förslaget, också hade haft ett alternativt förslag, somskulle innebära atf skolan i kunde fortsätta sin verksamhet. Som furvar observerades nedläggningsförslagef av i , somväckte en motion med kravet att sameskolan skulle få finnas kvar, Def finns också väldigt många skäl för detta. Skolanbehöver inte nödvändigtvis vara kvar som sameskola - också på den punkfen har rätt i sak - men det beslut som skulle bli resultatet om man följde budgetproposifionen skulle innebära att skolan i skulle försvinna helt och hållet, och def är betydligt allvarligare, Def inser byborna i , och det kommer ocksä fill uttryck i mofionen från , Han pekar nämligen pä def förhållandet aff det just i 128 by harskett en posifiv utveckling; verksamhet har kommit i gäng, det harblivit fler arbetsfillfällen, def har föfts fler barn och det finns ett vissthopp om att byn har en chans att överleva. Då är det, precis som påpekas imofionen, näst intill en katastrof om byn berövas sin skola. Det är framförallt mot den bakgrunden som vi har sagt att det vore att göra denna by ochregionalpolitiken i en otjänst att fatta ett sådant här drasfisktbeslut. Ibudgetproposifionen ges ett intryck av att det skulle gå att göra en besparingpä denna nedläggning, och den beräknas fill . I detsammanhanget har man naturligtvis glömt att kommunen i gengäld skulle drabbasav kostnader, t. ex, för skolskjutsarna fill , dit barnen skullehänvisas, pä kanske , för ett helf läsår. Det redovisas inteheller i klartext aff det i , om barnen skulle flyttas dit, krävsen förstärkning av sameundervisningen som skulle kosta ca ,ytterligare. Pådetfa säff blir den statliga besparingen helf uppäten, och kommunen skulle igengäld drabbas av nya kostnader, Deftaär skälet fill aft vi från utskotfsmajoritetens sida har föreslagit att skolanskall vara kvar som sameskola, åtminstone ytterligare , så atf deregionala och lokala skolmyndigheterna får en rimlig chans aft överväga hurskolväsendet skall ordnas i fortsättningen. NärMargareta och reservanterna förespeglar att def är mycket enkelt attanordna en vanlig grundskola i är de nog litet välopfimisfiska. Om vi fattar beslut här i är det intesärskilt rimligt atf tro aff man dels avvecklar sameskolan, dels träffaröverenskommelser med skolstyrelsen i om hur sameundervisningen ifortsättningen skall anordnas i i och dels kan dra igång en grundskoleverksamhet i , Def krävs dessutom minst ytterligareen basresurs, som länsskolnämnden i så fall måste tilldela skolstyrelse.Såvitt jag vef har länsskolnämnderna vid det här laget redan fördelatresurserna för kommande läsår, Defär alltså prakfiskt taget omöjligt atf åstadkomma denna förändring med så kortvarsel, Def är def främsta skälet till aff vi har velat både ge byborna iLannavaara chansen atf ha sin skola kvar och ge de lokala och regionalaskolmyndigheterna, skolstyrelsen i , sameskolstyrelsen ochlänsskolnämnden en vetfig chans atf ordna denna fräga till ett kommande läsår,så att det blir undervisning i både och ävenfortsättningsvis. Med def, herr falman,yrkar jag bifall fill ufskottsmajoritetens förslag. Anslagtill sameskolor, m. m. 129 MARGARETAHEMMINGSSON (s) replik; Jag delar både , övriga utskoftsledamöters ochmotionärens omsorger om byn , Detärnafurligtvis viktigt för en by atfha en skola, Def är infe bara kyrkan som sfär mitt i byn, utan även skolan haren stor betydelse för en bys fortlevnad. Vaddet handlar om i detta fall är vilka regler som gäller för utbildningsfrågorav detfa slag, och det handlar om skillnaden mellan grundskola och sameskola.Jag är medveten om aff def snart är sex är sedan iutbildningsutskottet ställde sig bakom det betänkande, 1979/80:25, där 9 protokoll 1985/86:105-106 Prot.1985/86:106 reglerna fastställdes för hur sameskolan skulle byggas upp ochdär det, genom en socialdemokratisk motion,gavs möjligheter för icke-samiska barn Anslag tillsattieskolor, m. m. atf gä isameskola om detta var angeläget ur geografisk eller social synpunkt. och sade ocksä; "Utskottet vill emellertid betonaaft def måste röra sig om ett fåtal fall så atf sameskolans inriktning ochmålsättning inte påverkas." Man fortsätter: "En överenskommelsemellan berörd kommun och sameskolsfyrelsen bör kunna ligga till grund för ensådan anordning." De omsorger som man nu har om byn skulle manocksä visa genom aft följa beslutet om sameskolan och garantera dessa barn ensameskola. För är de samiska barnen som läser samiska i iminoritet, och då är def inte lämpligt att vi driver skolan som en sameskola,utan då skall den drivas som en grundskola. Vi kan infe sitta här i riksdag och diskuteravarje skola i och besluta huruvida den skall finnas kvar eller infe.Den här speciella situationen har uppkommit genom aff det handlar om ensameskola. 130 () replik: Med risk för atf återigen bli beskylld föraff inte citera rätt, vill jag ändå notera aft honinledningsvis i sitt anförande nu sade atf vi alla tycker aff det är viktigtatt de har en skola i . Men, säger hon sedan i nästa andetag, vi harju regler. Tyvärr måste reglerna ta överhanden. Om då dessa regler och debeslut vi fattar leder fill atf byborna i blir av med sin skola, såkan vi tyvärr inte göra någonting åf det. Då får det väl bli på det sättet. Nej, , det behöver inte bli pä detsättet om man ger både byborna och skolmyndigheterna en chans aft lösa den härfrågan fill kommande är. Men det reservanterna nu försöker göra och detbudgetproposifionen helf klart går ut på är atf beröva byborna i , och det med omedelbar verkan, Def är def vi sätter oss emot, 131 () replik: har ingen skola. De har ingen grundskola. Ensameskola drivs där med statliga medel, Det är det saken gäller, och def är den fråganvi skall diskutera i kammaren , 132 () replik: Jag är ledsen, , men den mofion som haraktualiserat den här frågan och som har gjort aft utskoffsmajoritefen har funnitdef angeläget aft inte följa budgetpropositionen tar fasta på just defförhållandet aft den viktigaste ftågan är att se till att byborna i Lannavaaraockså fortsättningsvis har en skola. Sedan kan man fa tid på sig Om def skall vara en sameskola med inslag av svenska barn eller om det skall vara en grundskola med integrerad sameundervisningär i def här fallet en sekundär fråga, Def primära för byborna iLannavaara är aft de över huvud faget har en skola, och det är den frågan vi nu har atf fa ställningtill. Vi vill aff de skall ha en skola, 130 133 Statsrådet : Prot. Anslag till sameskolor, m. m. Jag begär ordet i den här debatten om därför att 2 april1986 den frågan på ett mycket tydligt sätt illustrerar hur enbefolkningsminoritet kan komma i kläm. Förnågon minut sedan sade att samerna faktiskt är sekundära i dethär sammanhanget. Det vikfiga med sameskolan i är att den ärbyskola. Han sade faktiskt att det samiska inslaget var sekundärt. För mig ärsameskolfrågan utomordentligt viktig, och den är av sfor betydelse för densamiska befolkningsgruppen. Den är så viktig att jag genom de överläggningarjag har haft med samerna, sameskolstyrelsen och inom arbetsgruppen församefrågor i har medverkat fill att vi etablerar en sameskolai , Om den samiska folkgruppen skall kunna bestå som en etnisk minoritetoch behålla sitt språk och sin kultur krävs det att den har tillgång till skolai de delar av landet där def bor många samer. Då kan man infe bevara en litensamisk skola med hjälp av aft icke-samer går i den skolan, så aft denskenbarligen är en sameskola. Då måste man se fill att samerna kan få en skolapå en plats där det finns många samer, så att man faktiskt medverkar till atfdet samiska språket och den samiska kulturen kan utvecklas och fördjupas, Detfaär avsikterna bakom de förslag som har presenterats i budgetpropositionerna desenaste åren. Dessa förslag har lagts i fullt samförstånd med den samiskabefolkningsgruppen och med sameskolsfyrelsen. Närvi i budgetpropositionen alltså har föreslagit aft skallläggas ned, så är det därför atf den för samiska intressen de facto inte är ensärskilt bra sameskola. En speciell skola för en befolkningsmajoritef, i vilkendenna etniska grupp även blir en minoritet bland eleverna, är ingen särskiltbra skola för denna minoritet, Def är nödvändigt atf defta understryks iriksdagsdebatten i den här frågan. Detbetyder inte aft man tycker aft det skulle vara mindre angeläget att ha enskola i , Det är en angelägenhet att ordnagrundskoleundervisning ute i landet, och där har vi ett system för fördelningav resurser. Men det är viktigt aff vi för den speciella befolkningsgrupp somsamerna utgör ser fill aff def finns möjligheter aff faktiskt fungera i rikfigasameskolor, där vi har sådana. Vi gör alltsä den samiska folkgruppen en otjänstgenom att göra den till en minoritet också på def område där den har ' renskötseloch där den bor. Det är fakfiskt ingen särskilt bra lösning. Detär djupt beklagligt att tyckte att man kunde betrakta de samiskaintressena som sekundära i det här fallet. Han sade faktiskt så. Anf.134 (); gör mig fakfiskt litet besviken. Jag trodde infe aft vi skulle föra debatten på den nivån. Jag skall upprepa ordagrant vad jag sade; är det primära att se fill atf byborna i har enskola. Det är sekundärt huruvida def är en grundskola med samisk infegrafion eller en sameskola där de svenska barnen är integrerade. - Det var i def sammanhanget jag använde begreppen primärt och sekundärt, och def tror jag aff Bengf kan konstatera när han i sinom tid läser protokollet från debatten, 131 Anslag till sameskolor, tn. talar om hur viktigt det är att samebarnenverkligen får gå i en sameskola. Men det som förslaget i budgetproposifionenhandlar om och def som reservanterna i utbildningsutskottet talar om är atf setill att de barn som undervisas i hänvisas tillgrundskolan i . Det är en grundskola med viss sameundervisningintegrerad och som dessutom för att kunna ta emot fler samebarn behöverförstärkas - om jag minns rätt - till en kostnad av ca . talar nu så väl och vackert om attsamebarnen i - och då antar jag att det också gäller samebarnen iÖvre Soppero - måste gå i en sameskola. Men om man lägger ned skolan iLannavaara, är den enda sameskola som kommer atf finnas kvar den i , ochdit är det . Menar Bengf atf sameundervisningen nu heltplötsligt har blivit sä viktig atf barnen i skall åka fillKiruna för att fä gå i en sameskola? Jag behöver inte gå fill snabbprofokollef,eftersom var vänlig nog aft upprepa än en gång atf def primäravar aft nu ha en grundskola i och aff det var sekundärt huruvida manhade en samisk undervisning integrerad eller om man hade en samisk skola. Engång till sade han faktiskt just så. Faktum är att vi i har eft mindre antal barnsom är samer, I finns det en majoritet av elever som har samiskasom sitt första språk. De eleverna får självfallet välja - där harsameskolstyrelsen dä vi haft samråd med den funnit det möjligt och lämpligt atfha en integrerad undervisning, därför atf föräldrarna på den orten vill ha detså. Då jag talade om sameskolan iKiruna förklarade jag varför det är nödvändigt aft man, om man menar allvar medaft möjliggöra för den samiska folkgruppen atf förbli en etnisk minoritet, serfill atf den har en skola på den ort där det bor många samer. Det är faktisktnödvändigt atf göra def. Man gör samegruppen en direkt otjänst, om man kallaren skola där 5 eller 7 av 14 elever är samer för en sameskola, Def är fakfisktinte en sameskola. Den kommer aff ta hela sin kulturprägel från densvenskspråkiga gruppen och inte från den samiskspråkiga gruppen - den bliralltså infe en sameskola. 136LARZ (); Jag skall inte fortsätta tvista om uttrycken,men jag tycker faktiskt atf skulle hälla sig mer till sakfråganoch infe föra debatten på detta sätt. Det som har varit vägledande för utskottsmajorifeten ärfakfiskt def förhällande som motionären visat på och som byborna frånLannavaara har pekat på när de uppvaktat utbildningsutskottet: Det primära äraff se fill atf by inte helf plötsligt blir av med sin skola. Detskulle bli resultatet om man följde förslaget i budgetpropositionen ochreservafionen. Med den åtgärd vi har föreslagit kommer skolan att varakvar och man får tillfälle och möjlighet atf i lugn och ro överväga pä vilketsätt undervisningen fortsättningsvis skall bedrivas, Def är möjligt atf defleder till aff undervisningen i fortsättningen kommer att bedrivas i form aven grundskola med integrationav samebarn - det vet vi inte . Men vi vet aft genom de här Prot.1985/86:106 åtgärdernakommer skolan att få en chans att överieva och alla berörda parterfär en möjHghet att komma överens om hur undervisningen skall ' m. m. bedrivas.Det hade man inte gjort när förslaget i budgetpropositionen * '' redovisades.Det fanns mycket delade meningar såväl i skolstyrelsen som i Lannavaaraby och uppenbarligen också i sameskolstyrelsen - när man träffadeutbildningsutskottet redovisade man att man hade två alternaUva lösningarför hur undervisningen fortsättningsvis skulle bedrivas. är den somjag har redovisat i mitt fidigare anförande. Överläggningen var härmed avslutad. betänkande 14 Punkt 1 Mom. 1(bidrag fill solidaritetsarbete inom ungdomsorganisafioner) Utskottefs hemställan bifölls med 249 röster mot 48 för reservafion1 av m.fl. i motsvarande del. Mom. 2 (medelsanvisningen till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 2 avIngrid m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4(sänkning av övre åldersgränsen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avIngrid m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (bidrag fill studentförbund) Utskottets hemställan bifölls med 252 röster mot 45 förreservation 5 av och . 1 ledamot avstod frånatt rösta. Mom. 8 (bidrag till radioorganisationer) Utskottets hemställan bifölls med 260 röster mot 37 förreservafion 6 av och . 1 ledamot avstod frän attrösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Punkt 3 (bidrag till ungdomsorganisafionernas lokalaverksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 232 röster mot 63 förreservafion 7 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Punkt 4 (bidrag fill ferieverksamhet inomungdomsorganisationerna) Ufskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avIngrid m. fl. - bifölls med acklamafion, 1985/86:106 betänkande 15 Punkt2 (kostnader för medlemskap i ) Anslag till sameskolor, m. m. Utskottets hemsfällan bifölls med 281 röster mot 16för reservationen av . 1 ledamot avstod från aft rösta. Utskottets hemställan bifölls. Utbildningsutskottetsbetänkande 13 Punkt 2 Mom. 2 (viss fortbildningav redan yrkesverksamma lärare i ) Utskottets hemställan bifölls med260 röster mof 37 för reservafion 1 av och . 1ledamot avstod från att rösta. Punkt3 (anslag fill Regionala åtgärder för elever med handikapp) Utskottetshemställan bifölls med 234 röster mot 63 för re.servafion 2 av Per m,fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Utbildningsutskottetsbetänkande 15 Punkt 1 Mom. 3 (översyn avstatsbidragen fill svensk undervisning i utlandet) Utskottetshemställan - som ställdes rnot reservation 1 av - bifölls medacklamation. Mom. 2 (anslag tillSameskolor) Utskottetshemställan bifölls med 162 röster mot 134 för reservafion 2 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 1 (resurscentrum vidBräcke Östergård för elever med rörelsehinder) Utskottets hemställan biföllsmed 278 röster mot 16 för reservation 3 av . 2 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 5 (pedagogiskt stödtill utvecklingsstörda med tilläggshandikapp) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 4 av - bifölls medacklamation. 1986/86:28 om vissaföretagsskattefrågor m. m., 1985/86:34 om vissamervärdeskaftefrågor m.m. och 1985/86:36 om tullen päträdgårdsprodukter m. m. 1985/86:60 delvis). Kammaren biföll talmannens förslag att ärendenaskulle avgöras efter endast en bordläggning. Skatteutskottetsbetänkanden 28, 34 och 36 kommer att debatteras i tur och ordning. Voteringarnaäger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Först upptas alltså skafteutskottets betänkande 28om vissa företagsskattefrågor m.m. Pöretagsskattefrågor m. m. Anf.138 (): De många motioner i förefagsskaftefrågor som skaffeutskot-tef varje århar aft behandla är naturligtvis ett tydligt tecken på atf det finns brister iskattesystemet. Detkanske största problemet för små och medelstora företag är kapitalbeskattningen,som kräver ett högt löneuttag för atf betala förmögenhetsskatten och ofta gördet mycket svårt atf klara generationsväxlingar med oönskadeföretagsförsäljningar som följd. Finansministernhar visserligen aviserat en del omläggningar av värderingsgrunderna för akfieroch en lindring i arvs-, gåvo- och förmögenhetsbeskattningen, men def är välknappast troligt att det totala skattetrycket pä företagsamheten kommer attlindras - sä brukar ju inte vara fallet när det gäller . Beskattningenav det arbetande kapitalet i små och medelstora företag bör helt slopas och engenerell sänkning av kapitalskatterna ske. Bolagsskatten bör successivt sänkas,varvid man kan tänka sig någon begränsning av möjligheterna fillfondavsättning. Med det sagda yrkar jag bifall fill reservafionerna 1. Defrivilliga överenskommelser som träffats mellan företag och anställdaom ett individuellt vinsfandelssystem har uppenbar/igen varit något mycketpositivt för de anställda i dessa företag och av reaktionerna att döma långtöverlägset de kollekfiva löntagarfonderna, som varken ökat den enskildesinflytande eller ökat hans välstånd. Därförär det alla skäl, inte minst ur de anställdas synpunkt, att underlättainrättandet av ett frivilligt vinsfandelssystem. Därför bör infe vinstandelarbeläggas med arbetsgivaravgift och skall då naturligtvis infe heller berätfigatill några sociala förmåner. Envanlig modell för aff avslå motioner är att hänvisa till att frågan är föremålför utredning. Om en utredning redan är klar, fär man i stället Prot.1985/86:106 hänvisa till den eventuella proposifion som kantänkas överväga med anledning avutredningen. Företagsskattefrågor m. m. När det gäller kravet i några motioner aft pension föregenföretagares pensionering inte skall ingå i underlaget för beräkning avegenavgifter har utskottsmajorifeten använt sig av båda de modeller som jagjust skisserat för atf avstyrka motionerna. Man hänvisar dels till de redanframlagda utredningarna om den s. k. staketmodellen ochtjänstepensionsutredningen samt dessutom fill en pågående utredning -företagsskattekommiffén. Jag tycker nu atf def är tid att gå från ord tillhandling och yrkar bifall fill reservationerna 8 och 10. I reservation 11 tar vi upp frågan om inkomst avjordbruksfastighet skall hänföras till A- eller B-inkomsf. Enligt nuvaranderegler skall inkomsten i sin helhet hänföras till antingen A- eller B-inkomst,Enligt vår uppfattning är det orimligt att en enstaka försäljning exemjjelvisav julgranar eller något annat på en utarrenderad fastighet, där annars helainkomsten är arrende, skall medföra att hela inkomsten befraktas som A-inkomstmed åtföljande skyldighet att erlägga egenavgifter. Ur rättvisesynpunkt vore det naturligt atf man skullekunna dela upp inkomsten mellan A-inkomst och B-inkomst med ledning av varifråninkomsten härrör. Med det sagda yrkar jag bifall till reservafion 11, Medhjälpande make i eft tvåmansförefag måste ha arbetatminst i företaget under beskattningsåret för aft en uppdelning avinkomsterna från företaget skall kunna ske pä båda makarna, ställs ändå såhöga krav för att gemensam verksamhet skall anses föreligga atf fimregelnenligt vär uppfattning är onödig. Den bör bäde ur rättvise- ochjämställdhefssyn-punkt saklöst kunna avskaffas. Bifall alltså fill reservation13, Jag yrkar ocksä bifall till reservation 14, som innebäratf åldersgränsen sänks från 16 till 15 är för att avdragsrätt skall föreliggaför barns lön i eft föräldraägt företag. En sådan åtgärd skulle medföra ökademöjligheter att minska ungdomsarbetslösheten. Den av mig tidigare i detta anförande omnämndastaketmetoden vid beskattning av enskild näringsverksamhet har också använts avutskottsmajoriteten när det gäller att avstyrka motioner om partrederiersbeskattning. Ur en annan synpunkt är emellerfid ufskottsuflåfandet idenna fråga mycket tillfredsställande. Man erinrar nämhgen om attbostadskommittén enhälligt föreslår att det från kapitalinkomster ihemortskommunen skall få dras underskott av småhus i annan kommun.Skatteutskottet tycker atf defta är riktigt och utvidgar glädjande nog fråganfill aft omfatta en mer generell rätt att kvitta underskott mellan kommuner.Utskottet förutsätter att regeringen tar upp jämväl denna fräga. I väntan påatt sä sker yrkar jag bifall till reservation 15. I tre reservationer behandlas frågor om etableringskontooch investerings fonder. För många nyetablerade företagare är det trögt före i portgången. Man måste ha tillgång fill riskkapital i fillräcklig utsträckning för aff garantera ett sådant nystartat företags fortbestånd. Redan för fem är sedan motionerades det här i om nyetableringskonfo för egenföretagare, innebärande aft kapital skulle kunna byggas upp med obeskattade medel, 136 exempelvis från en tjänsteinkomst.Den motionen överlämnades fill före- fagsskaftekommitfen,men än så länge har ingenfing hänt.