prot · G909160 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:160 1 § Justerades protokollet för . 2 § Föredrogs men bordlades åter Konstitutionsutskottetsbetänkande /86:29 betänkande 1985/86:22Socialutskottets betänkanden /86:28-31 Föredrogs kulturutskottetsbetänkande /86:21 om verksamhet m.m. (prop. 1985/86:99). 1 (): löper det förlängda nugällande avtalet mellan staten och de olika företagen inom ut. I kulturutskottets betänkande 21 behandlas proposition 99om verksamhet och det nya avtal som börjar gälla framåt. Till betänkandet är tio reservationer fogade, varav sex från vpkoch fyra från de övriga partierna. Det är med andra ord ett förhållandevisenigt betänkande, vilket inte är förvånande mot bakgrund av hur förarbetet förpropositionen lades upp. När beredningsgruppen lade fram sitt förslag var denkommande verksamheten i princip fastlagd. verksamhet och programpolitikenintresserar nästan hela svenska folket. har i dagca390TV-licenserper 1000 invånare, vilket visar på en mottagartäthet som ligger betydligt övergenomsnittet i EG och . Genom den monopolsituation som finns i värt landligger vi när det gäller antalet sändningstimmar under vad som gäller förövriga och och naturligtvis . Vissa anser det vara bra attvi har en begränsad sändningstid. Erfarenheterna från visar på negativakonsekvenser av ett alltför stort utbud särskilt när det gäller barn ochungdomar. Å andra sidan står vi inför en utveckling av mediasituationen, somkommer att medföra ett stort utbud av TV-program genom satellitsändningar varesig vi vill det eller inte. Dessutom har video utvecklats snabbare än somförväntats. Om den tid som svenska folket tittar på videoprogram läggs sammanmed TV-tittandet, torde vi nå relativt högt också i fråga om tittartid. TV i alla dess former har kommit för att stanna och utgören så väsentlig faktor i utnyttjandet av vår fritid att intresset i denallmänna debatten helt följdriktigt riktats mot kvaliteten på utbudet.Naturligtvis finns det olika åsikter om programpolitiken i fråga om ett mediumsom TV. Åsikterna om vad som menas med god kvalitet är nog mera eniga. Å andrasidan är det fel att i stark strävan att öka andelen svenskproducerade programpåstå att ett program bara genom att vara producerat här i skullegarantera god kvalitet. Vi producerar många dåliga program också i ,som många program av hög kvalitet produceras i andra länder. Oftagäller att ett bättre program är dyrare i inköp. Lika säkert gäller att merapengar för programproduktion inte alltid garanterar högre kvalitet. Utskottet gör vissa uttalanden om programverksamheten, somjag särskilt vill beröra. uttalade att det är en oavvisligskyldighet för programföretagen att låta programutbudet präglas av storförsiktighet när det gäller våldsskildringar och våldsinslag, I alldelessärskild grad bör försiktighet iakttas i fråga om program som är avsedda förbarn eller som genom sin placering kan förväntas bli sedda av barn. Inslag avvåld i underhållningsprogram bör minskas så långt det är möjligt. Utskottetvidhåller med bestämdhet sin uppfattning . Förhandsgranskning av TV-program varken får eller skallske. I utskottets uttalande ligger en uppmaning till programföretagen attbeakta våra synpunkter - det slutgiltiga avgörandet ligger alltid hosprogrambolaget. Utskottet har behandlat flera motioner med synpunkter påprogramsättningen. Dessa har rört välmotiverade krav på program om bl. a.hälsoupplys ning, konsumentfrågor, jämställdhet och krav på motverkande avfördomar om rasdiskriminering. Utskottet har inte velat ansluta sig tillförslag om att särskilda föreskrifter skall tas in i avtalet utan erinrar om deregler som gäller med programbolagens skyldighet till allsidig information ochatt stimulera till debatt i viktiga samhällsfrågor. När det gäller programsättningsprinciperna i övrigt kommeren större förändring att ske. Jag syftar då på förslaget att dela in TV:sverksamhet i två kanaler där den ena kanalen skall vara en Stockholmskanal ochden andra skall sända regionalt producerade program och kallas rikskanal.Utskottet har under sitt beredningsarbete blivit övertygat om att det finnsstarka skäl för en sådan uppdelning. Fortsatta överväganden bör göras medinriktning därpå. Vi har under den gångna avtalsperioden kunnat konstateraatt allt fler och kvalitativt goda program produceras ute i distrikten. Omdessa nu sammanförs till en kanal kommer regionerna att ytterligare kunnaprofilera sig, vilket kan komma att medföra att strukturerna på de olikakanalerna blir mer olika än vad som gäller . måste vi konstateraatt det konkurrensförhållande som råder mellan de olika kanalerna kommeratt upphöra. Enligt informationer som utskottet fått kommer tittarnaatt i första hand lägga märke till olikheter i sändningstider. Utskottet sägeremellertid att det är viktigt att det under den del av dygnet då större delenav befolkningen har möjlighet att se TV skall finnas en valmöjlighet mellanprogram i där strävan till mångfald och hög kvalitet skallvara två av ledstjärnorna. Man kan naturiigtvis fråga sig vilken del av dygnet somhär åsyftas. 1985/86:160 framgår inte klart av propositionen,och jag vill därför själv uttala förhoppningen att denna tidinte sätts för snävt. Det vore olyckligt om Stockholmskänalen svarade för merän två tredjedelar av sändningstiden och rikskanalen bara fick perkväll till förfogande. Det är också viktigt att resursfördelningen mellan de tvåkanalerna blir förhållandevis jämn så att inte enbart Stockholmskanalen fårensamrätt på inköpta program. Jag behöver bara erinra om nackdelen av attinternationella idrottstävlingar eller inköpta underhållningsserier inteskulle få sändas annat än i Stockholmskanalen. Då skulle kanal kunna bli den"bonnaka-nal" som motståndarna till uppdelningen uttryckt farhågorför. Jag vore tacksam om kulturministern, som sitter här, villeredogöra för vad han i propositionen menar med "den tid då huvuddelen avbefolkningen kan se på TV", Hur är det t. ex. med lördageftermiddagar ochdagsprogrammen ? Och hur kommer resursfördelningen att ske? Var skall nu ledningen för rikskanalen ligga? Ingen iutskottet har motsatt sig att det är som har ett starktinflytande på det beslutet. Gemensamt för majoriteten och reservanterna är kravet påatt ekonomiska, regionalpolitiska och kulturpolitiska faktorer vägs in ibedömningarna om lokalisering av ledningen för rikskanalen. Majoritetens - socialdemokraterna och vpk - skrivning äremellertid orimlig så till vida som man visserligen anför att det finns skälför att förlägga ledningen utanför men i övrigt ingenting säger omhur detta skall kunna ske. Vi reservanter har funnit att skälen för att förläggaledningen utanför har betydande tyngd. En sådan omstruktureringkostar pengar, och vi anser att efter det att utrett frågan,gjort sina bedömningar och redovisat kostnaderna för en förflyttning skall manom beslutet om en utflyttning fattas kunna komma tillbaka till regering ochriksdag för att begära medel till den. Om - vilket majoritetenföreslår - skulle använda radiofondens medel till att bekosta en sådanutflyttning, är det ganska säkert att beslutet blir att bägge kanalerna skallledas från . Reservanternas förslag ger en frihet att förutsättningslöstgöra bedömningarna och att fatta beslut med anledning av dessa. Vi moderater ser med tillfredsställelse attdet blir allt svårare att upprätthålla ett TV-monopol i vad avser fittandet.Kabelutbyggnaden går fortare än väntat och kommer detinternationella utbudet att ytterligare öka. Tele-X kommer att sända över två kanaler och kommer tittarna i stora delar av landet att ha sju åtta kanaler attvälja mellan. När det gäller sändandet av program håller regeringen likaenvist fast vid att här skall inga friheter beviljas. Det nu gällande förbudetmot reklam i TV innebär helt enkelt att inga nya rikstäckande kanaler kan kommatill stånd. och utskottsledamöter för ireservation 1 fram kravet på en tredje reklamfinansierad TV-kanal. Tillkomstenav en sådan skulle på ett utomordentligt sätt skapa möjligheter att få ett ökatantal svenskproducerade program, vidga möjligheterna för kulturskaparna attuttrycka sig i radio och TV och garantera tittarna en ökad valfrihet i etern. Nästan alla länder använder reklam för att finansieraTV-produktion. Reklam når oss redan nu i satellitsändningar, och mer kommer.Upprätthållandet av monopolet och reklamförbudet skapar dessutom storaskillnader för människor med olika utbildningsbakgrund och från olika regioner.Storstadsbon med goda språkkunskaper får möjligheter till fritt val mellanolika kanaler som han eller hon kan väl tillgodogöra sig medan glesbygdsboneller de som inte behärskar främmande språk blir hänvisade till de två svenskakanalerna, video och förhoppningsvis Tele-X. Frekvenser för radio- och TV-sändningar är en allmännyttighet och bör därför kunna komma hela svenska folket till godo.Etableringsfriheten borde i ett samhälle som vårt vara självklar. Reservanternahar i reservation nr 1 redogjort för hur en reklamfinansierad TV-kanal skullefungera. Jag ser det som en ljuspunkt att inte ens de svenskasocialdemokraterna i längden kommer att kunna hålla stånd mot utvecklingen ochförr eller senare får vi säkert en fristående . Det är bara det att tidenlöper fort. Inga planer finns på hur skall kunna konkurrera medde kommande satellitsändningarna, vilkas inflytande inte får underskattas. På några punkter hemställer utskottet oni attriksdagen skall godkänna vad utskottet anfört. Det gäller bl. a. den s. k.tappningsrätten i samband med fillkomsten av en fjärde FM-kanal. Utskottetförutsätter här att Sveiges Radio med sitt kulturpolitiska ansvar inte tillåteratt kanalen utöver lokalradions egna sändningar kommer att domineras avRiksradions program 3. Det skulle enligt utskottets uppfattning kunna medföraatt vi fick två radiokanaler, som huvudsakligen präglades av lätt underhållningoch lätt musik. Samarbetet mellan Riks- och Lokalradion löper icke så välsom det finns förutsättningar för. Utskottet anser att det är möjligt attytterligare fördjupa denna samverkan. Åtskilliga motioner har väckts med anledning av attdistriktsindelningen för inte alltid följer länsgränserna. Förnärvarande ingår inte hela i , vilket inteär i linje med de önskemål som uttalade . Likaså är Södermanlanduppdelat på två distrikt, vilket medför att vissa delar av länet fårnyhetssändningar över och andra över Östnytt. Brister i regionaltäckningen av landet finns på fleraorter. anser att det är motiverat att särskilda åtgärder vidtasför att man skall komma till rätta med de här olägenheterna. Regeringen bördärför ge i uppdrag att i samråd med kartläggabehovet av särskilt angelägna insatser för att förbättra situationen. Utskottet anser sammanfattningsvis att programbolagen iframtiden bör få bestämma om lokal och regional indelning, men som regel börgälla att gränserna för programbolagens verksamheter endast undantagsvis börbryta någon länsgräns. I verkligheten innebär detta att invånarna i ochSödermanland kan se framtiden an med ökad tillförsikt. I reservation nr 9 tar utskottets moderata ledamöter uppfrågan om medelsberäkningen för tillsammans med propositionensförslag om höjning av mottagaravgifterna. Vi måstebygga våra bedömningar på vårt krav på en fristående reklamfi- nansieradTV 3, vilket kommer att medföra att vi minskar kraven på Prot.1985/86:160 Radio. Rationaliseringsverksamheten vid bör också kunna 3juni 1986 drivas vidare. Dessutom kommer de nya programsättningsprinciperna utan \ ] tvivel attmedföra besparingar. Hade så inte varit fallet, hade statsrådet med ° " '" allsäkerhet inte föreslagit omorganisationen. Detta medför att vi yrkar avslag påförslaget om höjning av mottagaravgiften och därmed begränsar Radiosmedelsbehov fill . betänkande nr 21 är intesärskilt tjockt, men det är komprimerat. Detta innebär att jag här bara hargjort en översikt av vissa områden. Det finns mycket att säga om bl. a.verksamhetens inriktning på t. ex. handikappade av olika slag,utbildningsradion och andra områden. Det mest märkvärdiga med de nya avtal som kommer atttecknas är att de innebär mycket små förändringar i förhållande till vad som nugäller. Moderbolaget kommer att få ett större och övergripande ansvar, men iövrigt kommer verksamheten att i stort fortgå som . Vi moderater kan medglädje konstatera att det avtal som tillkom under en borgerlig regering harvisat sig vara så bra att de krav på genomgripande förändringar somsocialdemokraterna förutsatte skulle bli aktuella när beredningsgruppentillsattes har fått läggas åt sidan. kommer närmare attberöra detta. Låt mig tillägga att utskottet har känt ettkulturpolitiskt ansvar vid behandlingen av propositionen och motionerna. Förmånga människor utgör TV och radio de främsta källorna till kulturupplevelser,I begreppet public service ligger ett ansvar för att beaktadetta faktum. Det är därför viktigt att produktionen av svenska programdiversifieras, att frilansmedverkan får öka och att utläggningen avproduktionsuppdrag ligger på en hög nivå. Bara då kan mångfalden garanteras,och därmed ökar möjligheten att tillfredsställa alla dem som med all rättställer höga krav på . Och bara då kan vi få möjligheter atthävda oss i den internationella konkurrensen, vilket är nödvändigt om vifortfarande vill slå vakt om det som ligger i begreppet svensk kultur. Jag yrkar bifall till reservationerna 1,4,8och 9 och i övrigt fill utskottets hemställan. 2 (); En av de vikfigaste förutsättningarna för attSveriges Radio skall kunna fylla sin funktion i samhället på rätt sätt är attdet kan bedriva sin verksamhet fritt och självständigt. Det räcker inte med attdess integritet inte träds för när. Det bör inte heller finnas utrymme förmisstanken att dess verksamhet till någon del bestäms av ovidkommande hänsyn. Därför är det så viktigt att varken de politiskt styrande,statliga myndigheter, intresseorganisationer eller kommersiella intressenfillåts öva inflytande på programverksamheten. Det är angeläget att företagetsorganisafion utformas så, att vi får bästa möjliga garantier för att ingautomstående krafter direkt eller indirekt påverkar förhållandena inomföretaget. Radioföretagens integritet kan hotas från flera olikahåll. Vi får inte blunda för det faktum att allteftersom etermediernas spridning och genom- 7 slagskraftökar, allteftersom radion och televisionen blir alltmer dominerandeinformationsmedier, ökar också risken för att deras frihet och självständighetsätts i fråga. Det är ingen händelse att talet om en polifisk styrning avverksamheten - som ett hot, en risk och tyvärr stundom också som ett önskemål -har blivit vanligare . Tendenser i den riktningen måste konsekvent och kraftfulltmotarbetas. Det är nödvändigt att vi med alla tillgängliga medel slår vakt omSveriges Radios integritet. Några inskränkningar i principen om etermediernasfrihet och självständighet får inte ske. En förutsättning för att denna grundläggande princip skallkunna hävdas framgångsrikt är emellerfid att friheten och självständighetentillämpas under strikt iakttagande av det ansvar som ställningen som ettföretag i allmänhetens tjänst ålägger , dess ledning och dessmedarbetare. Kravet på opartiskhet och saklighet och dess praktiskatillämpning är här centralt. Innebörden av detta krav kan förändras i takt medatt debatten om olika företeelser i vårt samhälle blir öppnare. Självfallet börprogramföretagen ha ett ansvar för att debattdeltagare, intervjuade och andraliknande medverkande ges möjlighet att uttrycka personliga åsikter ochuppfattningar. Det är vikfigt med tanke på yttrandefriheten i radio och TV attprogramföretagen visar stor generositet i detta avseende. Men man bör också liksom kunna kräva att en mängdolika åsikter får komma till tals. Den enskilde bör oavsett åsiktsriktning hamöjlighet att i skilda sammanhang lägga fram sin personliga uppfattning i deämnen som behandlas. Det är därför naturligt att kräva att varje programföretagsvarar för att balans uppnås inom dess egen programverksamhet. Detta betyderinte att man inkräktar på radio- och TV-journalisternas möjligheter att väljaden arbetsmetod och de infallsvinklar som bäst gagnar det ämne och den händelsesom de vid ett visst tillfälle vill behandla. Också ensidiga program kangodtas, om programföretaget i ett annat för publiken naturligt sammanhangredovisar andra uppfattningar i samma ämne. På det här sättet fillgodoserkravet på oparfiskhet både en vidsträckt yttrandefrihet och publikensmöjligheter att få en konkret och allsidig information i radio och TV. Dessa principer förde jag fram i den riksdagsdebatt somföregick beslut om verksamhet för avtalsperioden1978-1986. De principerna ligger till grund också för den proposition somkammaren behandlar. Men 1978 var det strid om det organisationsförslag förSveriges Radio som jag lade fram. Jag minns att hårtkritiserade propositionen. Jag minns att , som då varoppositionsledare, mot slutet av debatten gick och deklarerade attsocialdemokraterna ansåg sig ha fullt fria händer att föreslå en ändring avSveriges Radios organisation efter ett regeringsskifte. Det är mot denna bakgrund, herr talman, inte underligt attjag uttalar min tillfredsställelse över att den socialdemokratiskaregeringen nu föreslagit en i stort sett oförändrad organisation för SverigesRadio för . Den proposition som vi tar ställningtill är signerad av ,men också av . De invändningar som i debatten 1978 anfördes motförslaget har visat sig grundlösa. inser även socialdemokraterna attdet är en fördel med ett sammanhållet företag i koncernens form med ettmoderbolag och fyra självständiga programbolag i stället försocialdemokraternas modell med ett bolag med Lokalradion som enda dotterbolagoch Utbildningsradion utanför koncernen. Det är sällan man läser en proposition, där detföredragande statsrådet på så gott som samtliga punkter instämmer i vad hansföreträdare sagt. Det gäller framför allt i programfrågorna. Naturligtvis är detta bra. Enigheten inför dagens beslutär mycket stor. Det beror på att regeringen har valt att följa beslutpå alla väsentliga punkter. Det beror vidare på ett gott arbete i denparlamentariska beredningen. Det beror också på det sakliga granskningsarbetesom kulturutskottet svarat för. Enligt min mening har kulturutskottet gjortvärdefulla preciseringar, t. ex. om Utbildningsradion och om utnyttjandet av enfjärde radiokanal. Under utskottsarbetet har vi från sidaföreslagit att en ytterligare höjning av mottagaravgifterna skulle ske för attminska underskottet i radiofonden och för att finansiera de uppgifter somutskottet nu ålägger . Åven och vpk har varit beredda att pådetta sätt förstärka resurserna för . Men socialdemokraterna harinte velat medverka till en sådan höjning. Jag beklagar det. Det hade varitmotiverat med hänsyn till de tilläggsuppgifter som kulturutskottet nu lägger påSveriges Radio och . Vi har emellertid eftersträvat enighet också idenna fråga och har därför inte fört fram vårt förslag som en särmening. På en avgörande punkt har vi från reserveratoss mot utskottets skrivning, nämligen beträffande en friare etablering avTV-företag. Denna fråga har inte varit föremål för arbete i den parlamentariskaberedningen. Vi anser att utvecklingen på TV-området är så snabb attdet krävs snara riksdagsbeslut för att hålla takten med denna utveckling.Regeringen anger inga riktlinjer för detta, och därmed kommer viktiga beslutatt skjutas . Det gäller t. ex. den svenska televisionens förmågaatt konkurrera med utländska satellitprogram och tillkomsten av en frånSveriges Radio fristående TV-kanal. Vi anser att en fristående TV-kanal bör inrättas. Den börkunna finansieras med reklamintäkter. Utländska satellitsändningar når redan och kommersnart att göra det i väsentligt större utsträckning. Alla dessa sändningarfinansieras med reklam. Svenska företag bör inte hänvisas till utländskakanaler för att få annonsera sina produkter i TV på den svenska hemmamarknaden. TV-reklam förekommer i de flesta europeiska stater.Erfarenheterna från jämförbara länder tyder på att farhågorna för negativaeffekter av TV-reklam för tidningsutgivningen har varit överdrivna. Det tyckssnarare vara direktreklamen än dagspressens annonser som påverkas. Reklamfinansiering av en kanal inom vidgarinte mångfalden och yttrandefriheten utan cementerar snarare monopolet. Enkombination av licens- och reklamfinansiering innebär vidare en oemotståndlig frestelseför statsmakterna att hålla igen tilldelningen av licensmedel och leder lätttill oförändrade, men mera osäkra resurser för programverksamheten. Ett företag som svarar för en ny TV-kanal bör ha frånstaten fristående ägare. Ingen delägare bör ha ett dominerande inflytande. Frekvenser för radio- och TV-sändningar är en allmännyttighet, varför de bör användas pä ett sådant sätt att de i möjligaste månkommer hela folket till godo. Liksom bör därför ett friståendeTV-bolag sluta avtal med staten om vissa villkor för verksamheten. Regler sombör gälla för , liksom för , är bl. a. krav på saklighet ochopartiskhet, vidsträckt yttrande- och informationsfrihet och på att tillämpaprinciperna om allas lika värde och den enskildes frihet och värdighet.Överträdelser bör prövas av radionämnden. Den tid som står till buds för reklam bör begränsas. Föratt förhindra att reklamköpare påverkar programmens utformning kan man prövaatt sälja annonstider via ett från programbolaget fristående företag, som köpertillgänglig annonstid av programföretaget och sedan säljer den till hugadeannonsörer. Reklaminslag får sändas bara mellan program och under ett maximaltantal minuter . Det nya företaget bör ges stor självständighet. Det liggeremellertid i dess eget intresse att se till att har ett brett programutbudsom riktar sig till många olika intressegrupper. Med dettayrkar jag bifall till reservation 1. Bortsett från den punkt som jag nu berört ochfrågan om lokalisering av rikskanalen i TV, där majoritetens ståndpunkt ärutomordentligt luddig, råder det bred enighet bakom det utskottsbetänkande somkammaren nu skall ta ställning till. Det finns anledning att varatillfredsställd med detta. har politikerna angivit förutsättningarna förSveriges Radios verksamhet för den kommande sexårsperioden. Sedan blir detprogramföretagens sak att ta det fortlöpande ansvaret för de program sombeslutet ytterst tar sikte på. Programmen är till för lyssnarnas och tittarnasskull. och dess programföretag skall även i fortsättningen stå iallmänhetens tjänst. 3 (); Det förestående beslutet om Radiosverksamhet har större betydelse för landets medborgare än man kanske allmänttror. Liksom tidigare skall den centrala målsättningen för verksamheten varaatt den skall stå i allmänhetens tjänst. Detta innebär bl, a. att företagetspublicistiskt oberoende ställning skall garanteras. Det nya förslaget innebär - och det är en väsentligändring - att i fortsättningen får bestämma i nu riksdagsbundnafrågor- t.ex. om sändningstidens längd och den regionala och lokalaindelningen. Åven i vissa andra frågor får koncernen vidgade befogenheter attanpassa sin verksamhet till en förändrad mediesituation. Även om det bakomdetta förslag till organisation och ändrade riktlinjer finns en bred enighet överpartigränserna, finns det anledning att i det fortsatta arbetet, som tidigaresagts, ta vederbörligt intryck av vad som förevarit i förarbeten, i motioneroch även i Flår måste man ställa sig litet tveksam till det som tidningenAftonbladet redovisade . Jag skall inte göra några som helstvärderingar av dessa uttalanden utan jag konstaterar endast att det inte ärnågon bra början för /TV:s verksamhet inför den nyaavtalsperioden, om det är pä det sätt som tidningen refererar. Låt mig uttrycka det värdefulla i att det när det gällerde frågor i propositionen som tas upp råder en bred enighet. Detta är avstort värde för alla som direkt berörs, och det är många människor. SverigesRadio skall vara så konstruerat att koncernen har ett moderbolag och fyradotterbolag med programföretag. Vi i tycker att det är bra att dennaorganisation får bestå.