prot · G90969 · 1985-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur regeringen ser påutflyttningen från skogslänen. Frågan ställs mot bakgrund av situationen iSärna efter branden vid Särnasågen, frågar också vad regeringen avseratt vidtaga för åtgärder. När säger att vi nu har en omfattandeflyttlasspolitik från skogslänen till storstadsområdena som påminner mycket omutvecklingen är det inte en korrekt beskrivning av den aktuellasituationen. genomfördes kraftiga rationaliseringarinom jord- och skogsbruket som industrin hade en mycket gynnsamutveckling. Arbetskraftsströmmarna gick från jord- och skogsbruksdomineraderegioner i norra till industridominerade regioner i Syd- ochMellansverige, Inflyttningen till påverkades också av en starktillväxt av den statliga förvaltningen. var befolkningsutvecklingen väsentligtannorlunda. Storstadsregionerna hade nettoutflyttning, medan skogslänen underflera år hade nettoinflyttning. Det fanns flera orsaker till det förändradeutvecklingsmönstret. De regionalpolitiska åtgärder som sattes in gav mycketbetydande effekter. Sysselsättningen ökade också mycket kraftigt inomkommuner och landsting, medan sysselsättningsökningen inom industrin förbyttestill en successiv minskning. Särskilt under den senare delen av periodendrabbades orter och regioner med tung basindustri. När den socialdemokratiska regeringen tillträdde 1982 blevhuvuduppgiften att rätta till den svåra ekonomiska situationen i landet. Dettakunde endast ske genom en kraftig satsning på att expandera industrin. Dennapolitik har lyckats. Industriproduktionen har ökat liksom investeringarna ochsysselsättningen. Sysselsättningseffekterna av den förbättrade industriutvecklingenhar emellertid inte fördelat sig jämnt över landet. Den utslagning av industrisom under krisåren drabbade basindustrin innebar att en stor del av industrin iskogslänen slogs ut. Utnyttjandet av ledig produktionskapacitet och fortsattrationalisering har vidare i många företag inneburit oförändrad eller minskadsysselsättning även om produktionen ofta har ökat. Det har skett i t. ex.Bergslagen och i vissa orter längs . Företag med inriktning på forskning och utveckling,marknadsföring, finansiering och andra informationsintensiva verksamheterliksom serviceföretag nära knutna till industrin är mycketexpansiva. Sådana företag tenderar att lokaliseras främst till storstadsområdenaoch de större universitets- och högskoleorterna. Parallellt med denna utveckling inom industrin harsysselsättningsökningen inom den offentliga sektorn stagnerat. Den nuvarande situationen har lett till en ökad geografiskrörlighet hos arbetskraften. Det innebär emellertid inte att situationen ärdensamma som . Storstäderna har visserligen nu som dåinflyttningsöverskott. Det finns emellertid också andra orter - främst sådanamed tillgång till högre Till skillnad från vad som var fallet kommerinflyttarna till storstäderna från alla delar av landet. Nettoflyttningarna mellan olika regioner ger emellertidlångt ifrån hela bilden - vare sig i fråga om flyttningarnas omfattning ellerorsakerna till att människor flyttar. Om jag använder antalet flyttningar överlänsgräns som mått, kan jag säga att dessa varitbetydligt färre än genomsnittligt för 1970-talet, Flyttningar sker av många orsaker. En del flyttningar harsin orsak i akut eller befarad arbetslöshet. Andra flyttningar sker av frivilja. Listan på flyttningsorsaker kan göras lång. Att flytta är ofta ettviktigt inslag i människors yrkesmässiga och sociala utveckling. Jag säger detta, inte för att förringa det negativa i attvissa människor tvingas flytta på grund av brist på arbete eller av andra skäl,utan därför att jag anser det viktigt att vi har hela bilden klar för oss närvi diskuterar flyttningarnas omfattning och orsaker. Även flyttningarna till och från samtfödelsenettot påverkar befolkningsutvecklingen. De utrikes flyttningarna spelari allmänhet en underordnad roll för folkmängdsutvecklingen i skogslänen, medande vissa år betyder mycket för befolkningsförändringarna i Stockholmsregionen.Så spelar t, ex, invandringen till en större roll iden totala befolkningsökningen än tidigare , Födelsenettot,dvs. skillnaden mellan antalet födda och döda, spelar däremot en stor roll ialla delar av landet. För riket som helhet har födelseöverskottet successivtminskat och beräknas fortsätta att förändras så.Befolkningsminskning skulle ha inträffat i flera delar av landet även om dethade varit balans mellan in- och utflyttningar. Jag har med denna översiktliga genomgång velat visa attdet inte är svepande formuleringar om flyttlasspolitik eller liknande som kanligga till grund för en seriös och framgångsrik regionalpolitik. Utifrån denna analys skall jag nu övergå till att besvaraKarl fråga om vilka åtgärder som regeringen avser att vidta. Jag tvingas då först konstatera att de borgerligaregeringarna med sin ekonomiska politik allvarligt försämrade förutsättningarnaför en framgångsrik regionalpolitik. Man underlät också att arbeta med attbygga upp och förbättra infrastrukturen i skogslänen och i andra utsattaregioner. Det arbetet skulle ha satts i gång för länge sedan, när det stodklart att basindustrierna skulle gå tillbaka, när det stod klart att denkraftiga expansionen av den offentliga sektorn inte skulle kunna fortsätta.Effekterna av den regionalpolitik som den nuvarande regeringen har fört hardärför blivit mindre än de annars skulle ha kunnat bli. Trots detta kan t. ex.lokaliseringsstödet och glesbygdsstödet beräknas ha gett eller säkrat omkring12 000 jobb i skogslänen och stödområdet . Det äringet dåligt resultat. som anslagen för regionalpolitik under densocialdemokratiska regeringen har förstärkts kraftigt, har medelsarsenalensuccessivt förändrats och utvecklats för att skapa förutsättningar förförnyelse och utveckling av näringslivet i de regionalpolitiskt prioriteraderegionerna. Resurser har således anvisats bl, a. Om utflyttningen från skogslänen protokoll 1985/86:69 Om utflyttningen från skogslänen - för åtgärder påutbildningens och forskningens område, - förregionalpolitiskt utvecklingskapital, - för generösareglesbygdsstöd och för ytterligare regionalt och lokalt initierat projektarbete. Förutom förstärkningen av denordinarie regionalpolitiken genomförs särskilda insatser med en bred inriktningi , i Bergslagen, i och i , För att förbättra teknik- och kunskapsspridningen tillalla regioner pågår på regeringens uppdrag ett omfattande program- och initieringsarbetei samtliga län. Även centrala myndigheter som styrelsen för teknisk utveckling,universitets- och högskoleämbetet, statens industriverk och skolöverstyrelsendeltar aktivt i arbetet. Tjänstenäringarna expanderar starkt och väntas fortsättaatt göra det. har regeringens uppdrag att kartlägga den pågåendeutvecklingen och lämna förslag på åtgärder för att påverka tjänstenäringarnaslokalisering till stödområdena. genomför också på regeringens uppdrag enstudie för att få fram underlag för åtgärder för expansion av turistnäringenfrämst i inland. Jag vill också understryka den roll för den regionalautvecklingen som åtgärder inom andra politikområden har. Den regionala aspektenmåste uppmärksammas inom alla sådana områden. Dessa frågor kommer att ges enökad vikt i regeringens arbete . Vi måste också fortsättaatt decentralisera arbetsuppgifter inom den statliga verksamheten. Sammantaget har jag pekat på en lång rad insatser somredan påbörjats och som kommer att skapa förutsättningar för en mer balanseradbefolknings- och sysselsättningsutveckling. Vad slutligen gäller situationen i med anledning avbranden vid Särnasågen framhöll jag i ett frågesvar i så sent som den23 januari , att det ankommer på företagens styrelser och ledning att fattabeslut om företagens skötsel. Jag har därefter erfarit att styrelsen iDomänföretagens dotterbolag har fattat beslut om att inteåteruppta driften vid Särnasågen. Jag har också erfarit att Domänföretagentagit initiativ till ett möte med , länsarbetsnämnden, denregionala utvecklingsfonden. kommun samt representanter för deanställda i syfte att åstadkomma alternativ sysselsättning i . Detta mötepågår just . Domänföretagen är således, vilket jag också utgick ifrån imitt tidigare frågesvar, berett att aktivt medverka till att det skapas nysysselsättning i . 27 (); Jag tackar industriministern försvaret på mininterpellation. Svaret är ett omfattande dokument, helt i den ton avsocialdemokratisk självgodhet som svenska folket numera blivit så vant vid. Även omsvaret är långt, är det inte svar på min principfråga angående råvarantill en rörelse som är en orts enda chans att överleva. - Jag skall återkommatill detta . Industriministern tycker inte att min beskrivning av vadsom skedde och vad som sker nu är korrekt. En likhet är ändå uppenbar: vi har en socialdemokrafiskregering nu som då. För del var och ärsituationen lika då somnu-flyttlassen rullade och rullar i en allt stridare ström ut från länet. Det ärdetta jag försöker beskriva. Visserligen var adresserna till flyttorterna någotmera splittrade än , men ut från bar det. Och dåliksom nu var det människors problem som fanns med och alltid bör finnas med ipolitiskt arbete. Ingen statistik, hur elegant som helst, kan ändra detta. Det var som länsdåvarande landshövding slog larm med de nu bevingade hjälpropandeorden "förblöder". Jag kan hålla med industriministern om att det på1960-talet fanns en tro, icke minst på socialdemokratiskt håll, på att de frånjord- och skogsnäringen friställda människorna skulle kunna få sysselsättning ide större, tunga industrierna. När vi från redan då hårt drev frågan om bättreförutsättningar för den mindre företagsamheten, möttes vi ofta av högdragnaklyschorom att vi ville ha en industri vid varje mjölkbord. Jag villrekommendera industriministern att lyssna på de inspelade banden från dedebatter som hölls i , Det kanskenågot kan mildra den allvarliga attityd av framsynthet som genomsyrar dettasvar från industriministern. vet vi ju hur det blev. Den tunga industrin i Dalarnaoch Bergslagen i övrigt fick ju omgående stora bekymmer. Omstruktureringar ochmoderniseringar var helt nödvändiga. Min fråga är: Vad gjorde den socialdemokratiska regeringenföre för att sdmulera och hjälpa till med en omstrukturering i de tungaindustribranscherna och öka konkurrensmöjligheterna både tekniskt och ekonomiskt? Den centerledda regeringen efter valet fick myckenkritik från socialdemokratiskt håll och från storfinanshåll för det resolutasättet att omstrukturera det dåvarande Domnarvets , som fram till 1976var helt nedgånget i olika avseenden. En av orsakerna till passiviteten frånden dåvarande socialdemokratiska regeringen var planerna på 80, somfrån början var dömt att misslyckas. Det kan finnas skäl att påminna om vad som hände förevalet , Eftersom industriministern i sitt svar utgår är detlogiskt att också påminna om , Chefen för uppvaktade 1976finansminister och redovisade företagets beträngda läge, då beskedet: "Kom igen efter valet," Stål- och järnindustrin ochgruvornas stora problem var således ett av inslagen på det "dukadebordet". Ett annat inslag var kostnadshöjningen för svenska företag påöver som hade skett , Allt dettaskulle i en vikande ekonomisk konjunktur. Prot.1985/86:69 . Om utflyttningen från skogslänen Om utflyttningen från skogslänen Centernsmålsättning var att upprätthålla sysselsättningen, och detta lyckades vi med iett mycket svårt läge. har vi ett modernt tunnplåtvalsverk i , ochnu finns det framtidsförhoppningar där. Den centerledda regeringen med industriminister ,Åsling utvecklade också regionalpolitiska åtgärder, som då och senare harvarit avgörande när det gällt att åstadkomma bättre förutsättningar för denmindre företagsamheten. Utvecklingsfondernas tillkomst ochlänsstyrelseanslagen har varit utomordentligt viktiga inslag i enregionalpolitisk verksamhet. Men måste mer ske. Hela Bergslagen förblöder - inte minst på ungdom, I vissakommuner flyttar av ungdomarna efter gymnasieskolans slut. Dåförstår vi hur framfiden kommer att te sig. För del accelererar folkminskningen år från år.År 1983 hade vi ett minus på 668 personer och 1985 ett på 1 164 personer. På detre åren 1983-1985 har minskningen uppgått till 2 329 personer. Att det är företag med inriktning på forskning och tekniskutveckling som särskilt expanderar ligger i tiden. gäller det att denmoderna teknikutvecklingen kommer fram också till glesbygderna. Jag får fortsätta i ett senare anförande. Anf.28 (): Även om den här debatten formellt inte gällernedläggningen av domänverkets såg i utan utflyttningen från skogslänen,vill jag ändå här redovisa mina uppfattningar om nedläggningen av Särnasågen,Jag kan göra det eftersom jag redan tidigare i ett öppet brev fill ledningenför både domänverket och Domänföretagen har redovisat mina uppfattningar. Beslutet att lägga ner sågen i tycker jag stridermot allt utom möjligen kortsikfiga ekonomiska kalkyler, kalkyler som jag tyckerman måste söka alla vägar att förbättra. Skogsbruket har varit den dominerande näringen i medomnejd, och domänverket har hämtat stora mängder råvarafrån området. Folk i trakten har betraktat domänverket som en säker och mycketseriös arbetsgivare och trott att arbete åt ett statligt verk skulle vara ensysselsättningsgaranti för framtiden. Jag har den. uppfattningen att glesbygden är en resurs ochsåledes bör varken avfolkas eller utarmas. Därför finns det ett specielltansvar för sysselsättningen på en ort som , Företag som domänverket och dess dotterföretag måstenaturligtvis visa rimliga ekonomiska resultat, men det måste också finnasmöjligheter att vid speciella tillfällen söka okonvenfionella lösningar för atträdda sysselsättningen när en orts existens hotas. Ett sådant tillfälle tyckerjag det som hänt i innebär. Möjligheterna att få någon annan industri till ärnog minst sagt mycket små. Därför bör arbetet inriktas på att på nytt bygga uppen såg i stället för den som brunnit. De försäkringspengar som finns bör intefå flyttas från , utan användas för industriuppbyggnad där. Det enklaste och billigaste sättet att skapaarbetstillfällen i är en återuppbyggnad av sågen. Därför börnedläggningsbeslutet omprövas. Samhälletsbilligaste stöd måste vara en satsning som gör en återuppbyggnad av sågenattraktiv, och det tycker jag också skulle vara ett intressant alternativ förDomänföretagen, Att råvarutillgången skulle vara bristfällig är ettargument som inte håller. Andra råvaruleverantörer måste kunna prövas, så attråvaran till en industri på en krisort kan garanteras. Fallet Särnasågen tycker jag är en test på om man fråndomänverket och dess dotterbolag kan leva upp till de vackra program man självgett ut. Lämna all prestige åt sidan och sök nu lösningar för att göra detekonomiskt möjligt att återbygga en såg i , En omprövning av fattatnedläggningsbeslut visar på styrka och sunt förnuft, I det här fallet -återuppbyggnad av Särnasågen - tycker jag sunt förnuft och ortens överlevnadbör gå före allt annat. Om utflyttningen från skogslänen 29 (): Också jag vill kommentera vad industriministern sadeangående åtgärder för med anledning av att sågen har eldhärjats. Vi kanobservera att det bara är såghuset som har brunnit ned, Alla andra byggnaderfinns kvar. började man hysa farhågor för att domänverketbestämt sig för att mera handgripligt avveckla sin verksamhet i , Då gickrykten om en sammanslagning av de båda sågarna till ett företag, Wedde & Coskulle bli moderföretag med Särnasågen som någon sorts filial. Människorna iSärna befarade att detta skulle leda till att Särnasågen snart upphörde med sinverksamhet i bygden. Vid indragningen av domänverkets förvaltningskontor iSärna utlovades satsningar på Särnasågen med utgångspunkt i tidigareöverenskomna åtaganden i samråd med ochindustriministerns föregångare , fick alltså vidta sinarationaliseringsåtgärder vad gällde revirsammanslagning och lokalisering avförvaltningskontoret till under förutsättning att verket satsadevidare på sågen i , Det som sker uppfattas som ettstort svek från såväl domänverket som regeringen, som inte följer upp vad somtidigare har överenskommits. Jag vill fråga industriministern om han vet någotom resultatet av de överläggningar i som har pågått mellan kl, 9och kl, 13, Jag blir så känslosamt gripen varje gång jag diskuterarregionalpolitik med en centerpartist. Jag får höra attcentern anser sig vara det stora partiet på det regionalpolitiska området, detparti som svarat för hjältedåd när det gäller att åstadkomma regional balansoch rättvisa. Men verkligheten är en annan. Varje gång som jag har påmintcenterpartister om verkligheten har de blivit mycket ledsna. Jag tvingas igenpåminna om hur det regionala förfallet uppstod när under sexår satt i regeringen. Då minskade de regionala anslagen, och utvecklingen, somvar positiv, vändes i negafiv riktning. Under åren1970-1976 utvecklades industrin positivt, Industrisysselsätt- Om utflyttningen från skogslänen ningen ilandet ökade då med mer än 40 000 personer, och mer än hälften av dessa nyajobb, 23 900, kom till skogslänen. Under dessa år förlorade svensk industri 160 000 jobb, varav 35400 i skogslänen. Sammantaget innebär detta att skogslänen under de sexborgerliga regeringsåren förlorade fler industrijobb än vad som hadetillskapats , En framgångsrik socialdemokratisk politik för skogslänenhade bedrivits . Det tog bara ett par för de borgerligaregeringarna att sopa bort hela denna framgång. Ansvarig för denna negafivautveckling är också , som tillhörde den borgerliga regeringskretsen. Under de borgerliga regeringsåren minskade ocksåtillväxttakten i hela samhällsekonomin - antalet arbetade timmar sjönk, ochreallönerna minskade för flertalet löntagare. Jag tycker därför att skall vara litet mer försiktiga när de lyfter fram deborgerliga regeringsåren som ett föredöme för regional utveckling. Det var juunder dessa för och skogslänen dystra år som var med ochstyrde , Eftersom jag får rapporter från Bergslagen känner jag till hurKarl reser runt och är aktiv och kräver insatser för Bergslagen, Det är intenågot fel med det -insatser behövs för Bergslagen. Men jag vill påminna KarlBoo om att det var under den borgerliga regeringsperioden som Bergslagen höllpå att förblöda. Såvitt jag vet lade de borgerliga regeringarna inte fram ettenda förslag för att vända den negativa utvecklingen eller för att åtgärderskulle vidtas för Bergslagen. Jag skulle kunna redogöra för hur den borgerligaregeringen hanterade ett riksdagsbeslut om att åtgärder skulle vidtas i deorter i Bergslagen som har en ensidig inriktning på gruv- och stålverksamhet.Några sådana åtgärder vidtogs aldrig. Jag välkomnar den debatt som kommit i gång omregionalpolitiken. De kraftfulla satsningar och den omorientering avregionalpolitiken som den socialdemokrafiska regeringen har genomfört har varitframgångsrika, men detta behöver ytterligare utvecklas. har detemellertid varit ont om banbrytande uppslag och idéer från alla håll, och KarlBoos interpellationsin-lägg har inte på något sätt förändrat den bilden. Jag vill gärna säga att kan ha godaambitioner i fråga om regionalpolitiken, men några konkreta förslag har maninte fört fram. Jag har sagt, och jag'upprepar det gärna, att jagvälkomnar ett tankeutbyte mellan och regeringen om utvecklingenav regionalpolitiken. Tyvärr avvisade alla sådana samtal, ochjag har dess värre ännu inte mött någon förändrad inställning hos centerpartietpå denna punkt. Från sida handlar det mest om allmänna fraser,som man anpassar till den region som man för tillfället uppträder i. gjorde emellertid en sak fulltklar , nämligen att man inte vill vara med om några insatser iMalmöregionen. Det är väl bra med klartext. har man sagt att befolkningen iMalmö inte har något att vänta från . Om det skulle blineddragningar vid Varv vill alltså inte ställa upp för någrainsatser i . Det är klart att det är bra med klartext - nu vetmänniskorna i att de inte har något att vänta sig avcenterpartiet på denna jsunkt. 31KARL (): Det är svårt att på de få minuter som stårtill förfogande hinna beröra alla problem som tas upp i ett så långtinterpellationssvar. Jag skall emellertid ställa en konkret fråga omSärnaproblemet, som jag berör i min interpellation. När Domänföretagen och dess dotterbolag att inte återuppbygga Särnasågen efter branden, skedde detta ienlighet med strikt företagsekonomiska bedömningar. Man flyttar råvaran från enort som är starkt beroende av denna rörelse, dvs. sågverket, till ett annatområde. Det är alltså marknadskrafterna som helt får dominera. Industriministern, jag vill ställa frågan: Är det inteangeläget - detta är principfrågan - att en industri får sin råvara för driftav en verksamhet som just den i ? Det kan vara intressant att notera attlänsstyrelsens styrelse enhälligt har uttalat sig för att ge allt regionalpolitisktstöd till en ny intressent för att bygga upp sågverket och ta upp driften iSärna. Det är alltså en meningsyttring som en enig styrelse har gjort heltnyligen. Det här är en typisk situation, där man gör enbartföretagsekonomiska bedömningar och inte väger in de samhällsekonomiskaperspektiven och de mänskliga bedömningarna. Jag tycker att det borde varalitet av föregångsanda i statliga företag i just ett sådant läge som det iSärna. Min fråga är: Vilka diskussioner har regeringen fört medDomänföretagen i just denna fråga? Jag säger regeringen - jag vill inte blimisstolkad för att avse något ministerstyre. Jag vill i den här replikomgången säga följande.Det är nästan rörande att höra industriministern säga att det är socialdemokraternasom står för alla förnuftiga åtgärder när det gäller regionalpolitiskutveckling. Det var en mycket besvärande period 1976-1982, Låt mig än en gångupprepa vad jag sade tidigare: Den socialdemokratiska regeringen hade fram till1976 inte gjort någonting för att omstrukturera de företag som sedan kom i krisrätt snabbt efter 1976, som vi fick en period av vikandekonjunkturer. 32LEO (): Jag fick inget svar av industriministern påfrågan om vad man avhandlat i , men jag fick under debatten etttelefonsamtal där följande omtalades: Enligt uppgift är man endast villig att överlämna de ejnedbrunna lokalerna till någon fiskodling som behöver större lokaler i kan naturligtvis ge något arbetstillfälle. Sedan vill man bearbeta denenskilde anställde och efterhöra hur man bäst kommer till rätta med dennessituation. Men den samhällsekonomiska följden och de verkningar som Särnabygdendrabbas av är man helt ointresserad av att dryfta. Det tycker jag är horribelt. Jag skulle vilja ställa en fråga, och det vore intressantom industriministern ville utveckla frågeställningen. Hur uppfattar industriministernden påverkansmöjlighet från regeringens utgångspunkt som råder i det härspeciella Domänföretagsfallet? Alla vi som känner till bakgrunden vet vilken skogsråvarasom finns där Särnasågen har sitt upptagningsområde. Ingen skall tro att någonlåter sig luras att tro på domänverkets prognoser om virkestillgång. skogsägarei området, de jordägande sockenmännen i kommun med sinabesparingsskogar. De har lovat att garantera virkesleveranser till Särnasågen. Nej, det är inte råvarubrist som föranleder nedläggningen,utan det måste finnas andra skäl. Kanske är det fråga om ren bekvämlighet frånföretagsledningens sida. Ett ingripande måste ske, industriministern. Hurskall vi kunna lägga ansvar på de privata företagen, om vi inte rår på deföretag som ligger inom regeringens och förvaltningsområde? Nyaförfattningar om vår statliga företagsamhet måste skyndsamt komma till stånd,författningar som föreskriver samhällsekonomisk prövning i samråd meduppdragsgivaren, staten, innan sådana här drastiska beslut fattas, som hotaratt slå ut en hel bygd. Jag noterade att inte ville fortsätta denregionalpolitiska debatten. Jag har en viss förståelse för det utifrån hansegna utgångspunkter.