prot · G90955 · 1985-12-31 00:00:00 — För ganska precis fattade i storenighet-endast vpk gick emot - beslutet att landstingen skulle ha rätt attinkomstpröva och också noga utgiftsgranska utförsäkrade pensionärer.Handikapporganisationerna hade försökt varna för följderna, menresultatet av dessa varningar visade sig endast i några välvilligaformuleringar i socialutskottels betänkande. Efter hand som systemet infördes uppenbarades plötsligteffekterna för allt fler människor. Människor grät i telefon påhandikapporganisationerna -de trodde inte att del var sant att de skulleutsättas för en så utförlig granskning av sina utgifter. Det var helt enkelt en främmande fågel som hade flugit ini det svenska sjukvårdssystemet. Principen om en sjukvård lika för alla hadeövergetts för de allra sjukaste och de mest utsålla. Jag vet inte hur många som i all välmening har sagt: Menvarför skall de samla pengar pa hög? Varför är det inte rättvist att den somhar myckel pengar betalar mycket och den sorn har litet betalar litet? Jagförslår de frågorna. Det är bara det att verkligheten talar ett helt annatspråk. Sjukamänniskor, som vistas långa lider på institutioner, skall ha hjälp alt 11 få glädjeav sina pengar. Det är många som inte har kunnat få denglädjen. Det är de instilulionsbundna som mest av alla människor behöveromväxling och stimulans. Men genom sjukdomen hårde inte kunnat organisera någotsådant själva, i stället har pengarna växt på banken. Del är del som har varitfelet, man skulle ha hjälpt dem all sälta sprätt på pengarna. Ett annat skäl, vilket är viktigast, är all del iframliden inte kommer all finnas några s.k. långliggare annat än i renaundantagsfall. Hela vår vårdpolitik förändras ju. Människor skallrehabiliteras, de skall kunna bo hemma. Hela psykvården förändras. Del blir ettminne blott all människor vistas på institution. Några högar avpengar kommer sålunda inte att växa mer. Delta är del vikliga. Orn vår nya vårdpolitik skall kunnagenomföras i praktiken är det omöjligt med differentierade vårdavgifier. Dåskall människor så all säga kunna pendla mellan hemmet och sjukhuset. Institutionsvårdenskall inte bli en slutstation. Men den dagen vårdbehovet förändras och institutionenmåste bli ett hem, då skall den vara ett hem i den bemärkelsen alt man kankalla den ett hem. med egna möbler och kök. Självklart måste pensionärernabetala för det. Men, märk väl, då skall de betala för boendekostnaderna, vanlighyra helt enkelt. Det har ingenting all göra med del differentierade syslem somnu går i graven. Del differentierade systemet har byggt på alt man har rätt allbehålla av folkpensionen och av övriga inkomster. Så fungerarinte andra inkomslprövande system. När sade kommunen om inkomstprövadedaghemsavgifler all ni får bara behålla så här mänga procent av er lön? Dessutom har pensionärerna varit tvungna all tala omvarför de vill behålla mer pengar. Man har fått motivera del in i minstadetalj. Jag minns en dam som fick tala om varför hon ville äta en bakelse omdagen, jag minns kvinnor som slagils för alt få pengar till all behålla bilen,så all de hade en praktisk möjlighet all besöka den sjuke maken på sjukhuset.Jag minns sådana som förgäves slagils för all få behålla pengar till sin hyra,men fåll avslag och därmed dödsdomen. Framför allt minns jag förnedringen. Allt delta har pågått medan vi i aktiva åldrar haft rättalt vara sjuka till samma kostnad, oavsett om vi varit hög- ellerlåginkomsttagare. Ett annat argument som har varit vanligt, och som jag ärövertygad om all många fortfarande går omkring och i sill hjärta tror på, ärall del borde vara en utjämning mellan rika och fatliga pensionärer. Men ocksådel slog slint. Jag minns fallet i då en folkpensionär utan ATP. rnenmed åtskilliga miljoner i förmögenhet, fick sänkt avgift och då pensionären medhög ATP, men ulan förmögenhet, fick en hög avgift. Där låg de i likadanasängar, i samma landstingsområde, den ena utan pengar på banken - han fickbetala nästan hela sin pension i avgift - den andre, som var mycket förmögen,fick nedsatt avgift. Så slog reglerna. Men försvinner äntligen delta syslem. Del som finnskvar all fundera över och all se till att del fungerar i praktiken ärsjälvklart all de sorn har låga pensioner skall ha rätt till en nedsättning avavgiften. Det systemet fanns även tidigare, men del begagnades myckel litet.Jag tror, precis som flera talare här har sagt, all det gär att hitta generellalösningar och metoder för att sälta ned avgiften för dem som har lägst pension.De metoderna kan och Del här är en stor dag för handikapp- ochpensionärsrörelsen men också för vår demokrati, som sade.Delta visar alt man aldrig skall ge upp sin kamp när man är djupt övertygad ien fråga. dessa folkrörelsers envetna kamp hade vi aldrig stått här i dagför alt falla del kommande beslutet. Del är ju handikapp- och pensionärsrörelserna som i sinadjupa led har mött oron och orättvisan, och det är ur denna oro som kraftentill protesterna har kommit. Med saklighet, envelenhel och agitation harorganisationerna nu fåll samtliga partier all lyssna. Jag tycker all del är viktigt all påpeka, i den lid vi nulever i, där man ofta talar om politikerförakl, all del faktiskt går allpåverka och all aktionsgrupper och folkrörelser verkligen haren stor betydelseförde politiska besluten. Det manar till efterföljd. Det går all påverka om manengagerar sig. Med delta, herr talman, vill jag yrka bifall tillulskollels hemställan och hoppas all vi härmed kan lägga alla handlingar omdifferentierade vårdavgifier i något historiskt arkiv. Prot,1985/86:55 Överläggningen var härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter debatten om socialutskollelsbelänkande 8.) AnL 15 TALMANNEN: Kammaren övergår nu till all debattera socialutskottetsbelänkande 7 om injektion av naturmedel. AnL 16INGRID (); När man vill bekämpa en sjukdom med ett visstpreparat är det två frågor som är av intresse. För delförsta; Har del här medlet någon effekt? För delandra; Är medlet farligt? Det kan i vissa lägen vara humanitärt all tillmötesgå enpatient, som önskar bli behandlad med ett naturmedel, även om detta inte harnågon påvisbar effekt. Däremot är det viktigt att preparatet är ofarligt. Dettabetonas också i direktiven till alternativmedicinkommittén. Del är därförförvånande att regeringen nu lägger fram ett förslag, som påtagligt minskarsäkerheten för patienten. Riskerna ar större vid injektion än när preparat tillförspå annat sätt. Där utgör naturligtvis inte naturmedel något undanlag. Deframställs på ett sätt, som inte garanterar all produkleti blir steril.Infektioner är. inte ovänlat, den biverkan som framför allt rapporterats vid deblygsamma försök med anlroposofiska injeklionsmedel som förekommit påspridda håll i vårt land. Andra risker är överkänslighetsreaktioner och toxiskaskador. Del här förslaget innebär att naturmedel skall kunnainjiceras på patienter i stor skala ulan all preparaten blivit föremål för socialstyrelsensprövning angående eventuell farlighet. Del kan inte finnas någon rimliganledning alt Injektion av natur medel Prot.1985/86:55 ha lägre krav på skydd för patienten bara för alt ett preparat intehar någon påvisad effekt och klassas som naturmedel. Hittillshar rnan inorn sjukvården " tvärtom accepterat risker med behandlingenbart om effekten av behandlingen bevisligen vida överstiger riskerna. Denprincipen borde få gälla också i fortsättningen. Del är viktigt all få ökad kunskap orn naturmedlensfördelar och nackdelar. Om del skall vara något värde med en försöksverksamhetskall den vila på en stabil vetenskaplig grund. En seriöst upplagd ochgenomförd försöksverksamhet hör inte hemma på ett regeringskansli. Den börinitieras av , sorn bl, a. har tillgång till nödvändig expertis. : Forskning och försök på människor ulangranskning av en forskningseiisk kommitté vore en styggelse ur patieniskyddssynpunkt.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationen. AnL 17INGRID (): I del belänkande som behandlas föreslåsett tillägg till lagen ont vissa medel avsedda för injektion, härefter kalladinjeklionslagen. Tillägget skall ge regeringen rätt all för särskilt fallbesluta orn dispens från lagens bestämmelser för alt göra en försöksverksamhetmöjlig. Som exempel på försöksverksamhet nämns verksamheten vid anlroposofernasvårdhem i Jarna, Vidarkliniken. Upplysningsvis kan nämnas all de anlroposofiska läkarna ärlegitimerade läkare rned vidareutbildning i antroposofisk medicin, sorn de sersom ett komplement till skolmedicinen. Naturmedel för injektion omfattas från den 1 juli 1981till av den nämnda injektionslagen. Lagen har haftförsökskaraktär. tillsatte statsrådet , som bl.a. fick direktiv att utvärdera nämnda lag. Kommittén överlämnade delbetänkandet Injektionav naturmedel med förslag att lagen permanentas med endast marginellaförändringar. Förslaget är nu ute på remiss, och regeringen avser att återkommamed en proposition i änmet . Utgångspunkten för kommitténs arbete var heltenligt vad sorn sägs i direktiven "att den enskilde så långt det ärmöjligt får frihet att själv välja erbjudna behandlingsformer ochbehandlingsmetoder. måste den vårdsökandes behov och säkerhetbeaktas." I direktiven omnämns också kravet på att rätt diagnos blirställd och skydd mot kommersiell exploatering. Injektionslagen kan sägas ha haft två huvudsyften: att avhumanitära skäl ge de människor, som så önskar, tillgång tillinjektionsbehandlingar rned naturmedel samt att förbättra samhällets insyn ochkontroll, vilket skulle kunna ge större säkerhet för patienterna. Kommittén konstaterade för sin del att injektionslagenshumanitära syfte inte kunnat förverkligas fullt ut. Detsamma gäller frågan ornökad insyn. Utvärderingen har visat att verksamheten är av mycket litenomfattning. De rapporterade biverkningarna är få och bedömda som harmlösa.Hittills har godkänts endast tre preparat; Helixor, Iscador och Thymex L, detsistnämnda . Under arbetet med injektionslagen har uppmärksammats attlagen saknar dispensregler. Kommittén har föreslagit att det införs endispensregel i syfte att få till stånd försöksverksamheter på området. Bakgrunden är att det är angeläget med forskning ochutvärdering på det alternativrnedicinska området. Det betonas även iutredningsdirektiven, och alternativmedicinkommittén ser det som en av sinaviktigaste uppgifter att stimulera den typen av insatser. Den antroposofiska medicinen bygger på den traditionellaskolmedicinen men har därutöver olika andra behandlingssätt. Kostens betydelseför terapin är en viktig del liksom musik, målning och rörelseterapi.Naturmedel spelar en stor roll i den totala läkekonsten, och antroposofernaanser att injektioner av naturmedel aren nödvändig terapi vid vissasjukdomstillstånd. Det är av vikt att en utvärdering kan göras av denverksamhet som skall bedrivas vid anlroposofernas nya sjukhus i . Del ärviktigt all se till helheten i deras verksamhet. Injektion av n;iturmedel somär en väsentlig del kan då inte utelämnas. Det är därför nödvändigt att genomdispens möjliggöra en försöksverksamhet som omfattar hela verksamheten. Som lagstiftningen är utformad nu är det svårt att få tillstånd försök sorn kan ge hälso- och sjukvården nya och intressanta erfarenheterpå detta område. I andra länder har antroposofiska preparat använts . I , och har rnan en betydligt liberalareinställning. 1 tillämpas i princip samma tillståndsprövning sorn här.men där får preparaten säljas sorn anmälan handläggs. 1 Europaförskrivs de antroposofiska injektionsläkemedlen av ca 8 000 läkare och användspå 27 sjukhus, och det finns goda erfarenheter. Mot den bakgrunden ter sig vårabestämmelser väl restriktiva. Det var en kort bakgrund till regeringens förslag omdispens från injektionslagen. I dispensbeslutet får enligt propositionenregeringen uppställa villkor. Om dessa åsidosätts eller ornförsöksverksamheten bedrivs på olämpligt sätt. får beslutet om dispensåterkallas. Av propositionen framgår också att dispens skall kunna gesfrån det i injektionslagen inskrivna detaljhandelsnionopolet. Likaså skalldispens kunna ges från de för injektionsniedlen gällande anmälnings- och årligaavgifterna, som ses som ett hinder för föi'Söksverksamhet. Två motioner har väckts i anslutning till propositionen.Den ena motionen - av i - belyser med all önskvärdtydlighet hur kontroversiellt området alternativ medicin kan uppfattas ochvilka fördomar och motsättningar som finns. 1 den andra motionen skriver och sammanfattningsvis att de anser det angeläget att vinna kunskap omnaturmedlens terapeutiska fördelar och nackdelar och att försöksverksamhetdärför är val motiverad. Motionärerna anser emellertid att tidpunkten förförslaget är fel viild och att remissomgången borde inväntats. De påpekarvidare att om avsteg skall göras från gällande regler, får det inte leda tillökade risker. Av propositionen framgår att försöksverksamheten bör varatidsbegränsad och utvärderas. För att dispens skall beviljas bör enligtpropositionen Injektion av natur medel Prot.1985/86:55 krävas att tillverkaren eller importören av ett preparat visar attmedlet erfarenhetsmässigt inte medför hälsorisker vid normaltbruk. Det bör kunna visas att medlet under en inte alltför använts iannat land utan beaktansvärda biverkningar. Det krävs att tillverkningen bör ske med aseptisk teknikoch enligt s. k. good manufacturing practice. Priset skall vara skäligt.Behandlingen skall, precis som , beslutas av legitimerade läkareoch kunna avse även andra sjukdomar än cancer i terminalstadiet. För behandlingav barn krävs tillstånd från . Läkare är skyldig att anmäla biverkningar, och den somerhåller dispens skall ha försäkring motsvarande patient- ochläkernedelsförsäkringarna. Dispensansökan bör remitteras till socialstyrelsenoch alternativmedicinkommittén för yttrande innan regeringen fattar beslut.Försöksverksamheten skall följas av kommittén. Dispensen kan ju endast beviljast. o. m. , eftersom lagen inte gäller längre. Men förlängs lagen,anser man att försöksverksamheten skall kunna gälla och att den skallutvärderas. Vidare säger statsrådet att en dispensregel bör utnyttjasrestriktivt. Utskottet, som delar uppfattningen att en dispensregel börinföras, understryker vikten av de uppräknade villkorensom skall varaförenade med dispensgivandet - detta för att garantera patientens säkerhet.Utskottet har också erfarit att de medel som kan komma i fråga för dispensskall steriltestas. Jag vill betona att det här gäller försöksverksamhet, somnoga skall följas. Jag anser att det är helt klarlagt att en sådan dispens frånlagen inte leder till ökade risker för dem som använder medlen. Det är egentligeningen stor förändring i lagen, men eftersom den i vissa läger upplevs somkontroversiell och eftersom felaktiga uppgifter har cirkulerat, har jag valtatt vara utförlig i min redogörelse. Jag vill slutligenyrka bifall till utskottets hemställan och avslag på reservationen av , AnL 18BLENDA LITTMARCK (m); Jag kan fatta mig mycket kort, eftersom jagdelar uppfattning på varje punkt. Vi är ju frånparlamentarikerhåll helt eniga i utredningen. Men eftersom det står en delfelaktiga saker i motionerna, vill jag rätta till litet där. Det är möjligt attjag upprepar vad har sagt. kommer att få en lista på preparat,och ur den väljer man tillsammans med utde preparat som skall testas. Man har överläggningar , ochläkemedelsavdel-ningen kommer att inspektera fabrikerna i . Man kommeratt pröva steriliteten hos alla preparat. Däremot gör man inte nu etttoxikologiskt test, eftersom man räknar med den erfarenhet somredan finns av de här preparaten. Det har cirkulerat uppgifter om att man vid framställningav preparaten skulle använda delar av människa, och kataloger har varit iomlopp som skrämt människor. Detta är totalt felaktigt. Inget preparat med detursprunget kommer att användas på Vidarkliniken, som det nu direkt gäller. Samtligasom där behandlar de sjuka är läkare med svensk legitimation plus påbyggnadfrån antroposofin. Ingen kommer att utsättas för behandlingen som inte villha den. Patienterna väljer ju att komma till Vidarkliniken. Man är självövertygad om att dess läkemedel är precis vad man själv behöver. Det har sagts att det är alldeles fel att låta människor pröva påsådant här. använder i sin motion uttrycket obskurantismenstassemarker. Men, , obskurantism betyder ocksä att man ärfientlig mot tankefrihet. Vi anser att människor skall fä pröva den här möjligheten,och vi anser att det sker under betryggande omständigheter. Vi anser att det ären demokratisk rättighet att få tillgång till naturmedlen. Allt är omgärdat somman kan omgärda. En liten aning äventyrlighet skall man tillåta människor. AnL 19GUNNAR i (m); Den sak vi här behandlar är mycketallvarligare än många tycks föreställa sig. Eftersom statsrådet innehållet i de särskilda yttranden som avgivits avalternafivmedicinutred-ningens läkarrepresentanter, vill jag inledningsvis läsain vissa utdrag ur dessa i protokollet, så att kammaren i alla fall skall vetavad sakkunskapen haft att säga. Så här säger alltså - i förkortning - den svenskasjukvårdens numera främste företrädare i , docenten ; "Jag kan såsom sakkunnig i alternativmedicinkommitténinte ansluta mig till kommitténs förslag om att i lagen (1981:50) med bestämmelser om vissa medel avsedda för injektion, införa en bestämmelse av innebörd, att regeringen skall kunna lämna dispens från lagens föreskrift, om att sådant medel får tillhandahållas för förbrukare, innan gett sitt tillstånd till detta.-- Till alla preparat som används i medicinskt syfte -läkemedel såväl som naturmedel - knyter sig ur patientens och läkarens synvinkel framför allt två frågor av intresse, nämligen om preparatets medicinska effekt och om dess säkerhet för patienten. Det är bl.a. med tanke härpå som läkemedlen genomgår en synnerligen rigorös kontroll innan de registreras. När det gäller naturmedel bortser man frän den terapeutiska effekten. Däremot är spörsmålet om att ett naturmedel kan vålla skador av största betydelse. Man måste härvid beakta, att den potentiella skaderisken är större, när det gäller medel avsedda för injektion - läkemedel såväl som naturmedel - än då fråga är om medel som skall tillföras patienten på annat sätt. Deantroposofis ka injektionsmedlen - vilka det här närmast gäller - framställs av natursub stanser som från början inte är sterila. Framställningen sker aseptiskt, vilket inte är någon garanti för att produkten är steril. När kommittén konstaterar att man under hand fått klartför sig att inte kommer att vara beredd att ge dispens föranvändande av naturmedel för injektion i avvaktan på styrelsens slutligabedömning av medlet, är skälet att styrelsen inte är beredd att ge avkall påsäkerheten för patienterna. Av kommitténs direktiv framgår att några sänktasäkerhetskrav inte bör accepteras. Att regeringen i stället för socialstyrelsenskulle ge sådan 2 protokoll 1985/86:52 dispensökar ju inte säkerheten för patienten. Det bör också påpekas, att saknartillgång till den expertis, som krävs för att rätt kunna bedöma, huruvida ettvisst naturmedel förinjektion kan släppas fritt . Denna expertis finns hos läkernedels;ivdelning. Slutligen sägs det att dispensen skall beviljas för attmöjliggöra försöks verksamhet. -- Forskning---- bör naturligtvis stödjas, men då måste kravfinnas på godkännande av forskningsetisk kommitté. Kommittén skall därvid bl.a. göra en analys av om forskningsuppläggningen är sådan att den är meningsfullså att den kan ge svar på ställda frågor. Såvitt jag förstått har man intenågra sädana avsikter och då är försöksverksamheten inte heller meningsfull. 1 ett gemensamt yttrande, avgivet av avdelningsdirektörenBirgitta , docenten i kirurgi . tillika ordförande i , professor . - farmakolog - och professorn ipsykiatri , anförs bl, a, följande; "Vi anser det oacceptabelt ur säkerhetssynpunkt attnaturmedel som tillverkats under betingelser som inte är kända och där produktkontroll, steriltester etc. inte redovisats, skall få injiceras på patienter i . Enligt vår mening möjliggör nuvaranderegler om läkenie- delsprövning just den typ av försöksverksamhet sorn vore välkommen för att bevisa den påstådda effekten av naturmedel. Medlen och försöken skulle då också komma att rätteligen bli bedömda av etisk kommitté. Ett av skälen till särskilda dispensregler anges varaVidarklinikens behov av ca. 1 200 preparat för injektion. Det ar enligt vårmening viktigt att inte en enskild fråga såsom Vidarklinikens verksamhet, fårpåverka den nya lagens utformning. Detta synes nu vara fallet. Sammanfattningsvis anser vi att alla naturmedel som avsesför injektion måste genomgå toxikologisk prövning och att de dessutom skallsteriltestas före de får användas. Den av kommitténs ledamöter föreslagnadispensregeln bör ej godkännas." Till yttermera visso har två av kammarens läkarledarnöter.Anita Bråkenhielm o.ch jag själv, motionerat om avslag på propositionen, och dentredje läkaren här. i socialutskottet reserverat sig tillförmän för avslag på propositionen. Detta har inte skett av några skråhänsynutan som ett uttryck för vanlig anständighet i handhavandet av riksdagenslagstiftningsmakt. Statsrådet vet att hon har praktiskt taget heladen svenska läkarkåren emot sig i denna sak. Det är därför hon inte harbesvärat sig med att iaktta bestämmelsen i 7 kap. 2 § regeringsformen;"Vid beredningen av regeringsärenden skall behövliga upplysningar ochyttranden inhämtas från berörda myndigheter. 1 den omfattning sorn behövs skalltillfälle lämnas sammanslutningar och enskilda att yttra sig." Det iirdärför hon inte har avvaktat remissvaren på betänkandet om injektion avnaturmedel och inte redogör för de sakkunnigas särskilda yttranden, och det ärrimligtvis med tanke på denna proposition som hon avlägsnade deneminent läkemedelssakkunniga generaldirektören i socialstvrelsen hennes befattninc. Såväl det nu förelieeande ärendets behandling i regeringskanslietsom avlägsnandet av generaldirektör kornmer emellertid att granskasav . Jag kan inte neka mig att i det sammanhanget citeravad min värderade utskottskamrat i () anförde här i kammaren så sent sorn ; "Vad är det förmening rned att tillsätta en utredning orn man sedan inte inväntarremissyttrandena och utvärderingen av denna utredning?" Den här propositionen har främst tillkommit för attotillbörligt gynna en privat klinik, som kallar sig Vidarkliniken, i ,Själva lagförslaget har emellertid givits en generell utformning, I 10 § heterdet nämligen; "Regeringen får för särskilt fall besluta om dispens fråndenna lag för att möjliggöra försöksverksamhet med användning av medel sornavses i lagen." Vilken regering som helst-dvs. i realiteten vilkensocialminister som helst-kan, om denna lag antas, meddela dispenser åt någonannan troslära eller något geschäft, som man önskar gynna. Nar minaläkarkolleger och jag inte vill acceptera denna uttunning av patientskyddet, ärdet således inte specifikt Vidarkliniken som vi - eller i varje fall jag -riktar oss mot. Den står dess bättre inte under min tillsyn, men statsrådetSigurdsen gör det, och det är min skyldighet att utkräva ansvar av henne, I min motion 1985/86;105har jag redovisat en del av denkvalitetsuttunning sorn - under socialdemokratisk ledning - drabbat svensksjukvård . , här i lat\deten medicinalstyrelse som leddes av läkare och som har en stor del av äran avden svenska sjukvårdens uppbyggnad och utveckling i hägnet av det som i den"allmänna läkarinstmktionen" kallades "vetenskap och beprövaderfarenhet". Socialdemokraterna lyckades att 1968 demolera detta finaämbetsverk och slå ihop det med under den senares namn, därföratt en inflytelserik socialdemokrat i då tyckte att ordet social varett så mycket finare ord än något som hade med medicin att göra. Det nya verket fick i alla fall en socialdemokratiskanatomiprofessor som generaldirektör och därefter en docent ifarmakologi, dvs. läkerne-delslära, som också varit medicinalråd och expert idet statliga Apoteksbolaget, som generaldirektör .