prot · G909106 · 1985-12-31 00:00:00 — Tre motioner till årets riksdag har ånyoaktualiserat frågan, och i reservafion 16 yrkar vi pä åtgärder i frågan frånregeringens sida. Det är ologiskt och knappast rimligt affinvesteringsfondsmedel enligt nuvarande bestämmelser inte får fas i anspråk iannan förvärvskälla än den som investeringsfondsmedlen avsatts i. Jag tänker dåpä det oriktiga i att investeringsfondsmedel inte utan särskilt medgivande fåranvändas i förvärvskällan "annan fastighet" när fasfigheten i frågaanvänds för uthyrning till industriellt ändamål. Här bör gällande lagsfiffningändras. När def gäller tidpunkten för sista inbetalningsdag avmedel på allmänt investeringskonto är handelsbolag missgynnade. För dennaföretagsform är sista inbetalningsdag , oberoende av om delägarna ihandelsbolaget fått uppskov med avlämnandet av självdeklarationen fill ensenare fidpunkt. För eff fåmansföretag som drivs som enskild firma behöverinbetalning till investeringskonfo infe ske förrän deklarafionen skall lämnas,Def är knappast rimligt att sämre regler skall gälla för delägare ihandelsbolag - och för övrigt också kommanditbolag -, och i reservation 19begärs av regeringen ett förslag fill författningsändring. Med det sagda yrkarjag bifall fill reservafionerna 17 och 19, meddelade regeringsrätten med 20 röstermof 4 i en dom aff arbetsräffsligt skadestånd skulle anses som driftkostnad iarbetsgivarens rörelse och därmed vara en avdragsgill utgift. Därmed följer manockså huvudprincipen i skattelagstiftningen, att def som är skattepliktigt förmottagaren ocksä skall vara avdragsgillt för utgivaren. Mot bakgrund härav och med tanke pä den snåriga och svåröverskådligalagstiftning som rör arbefsräftsliga regler med ty åtföljande omedvetnalagbrott, är det anmärkningsvärt aft den socialdemokrafiska regeringen medvpk;s hjälp drivit igenom en lagändring innebärande förbud mof avdrag förarbetsräffsligt skadestånd. Jag yrkar bifall till reservation 20, innebärandekrav på eft återinförande av avdragsräffen, Slufligen, herr falman, yrkar jag utan någon ytterligarekommentar bifall fil! reservafion nr 22, som behandlar medlemsavgift fillarbetsgivarorganisation. Idetfa anförande instämde (). 139KJELL (): I skatfeutskoffets betänkande 28 behandlas mängd förefagsskaftefrågor. När vi senast här i kammaren behandlade dettaskatteområde påvisade jag atf regeringen har visat sig mycket kallsinnig dä detgäller aff undanröja en hel del orättvisor vid den skattemässiga behandlingenav småföretagen. Jag kan nu konstatera, när vi på nytt behandlar dessa avsnitt,aft orättvisorna kvarstår oåtgärdade. De vackra orden om småföretagensbetydelse har infe heller under det år som gått resulterat i någon handling, I reservafion 1 behandlas förmögenhetsskatten på arbetandekapital. Vi har visat på den slumpartade beskattningen av olikaförmögenhetsslag och utsatt den för ganska besk kritik. Här i kammaren har vi Prot.1985/86:106 också framhållit def orimliga i de nuvarande förhållandena.Dagsläget är ju sådant att improduktivaförmögenheter gynnas närmast systematiskt jämfört Företagsskattefrågor m. tn. medproduktiva och därmed mer samhällsnyttiga kapitalbildningar. Var tredje företagare med 20-50 anställda betalarförmögenhetsskatt, och ungefär tvä av tre företagare med 50-100 anställdabetalar också förmögenhetsskatt, I genomsnitt uppgår skatten till 30 000 kr.För atf täcka detta med löneuttag tvingas företagsägaren fa uf ca ,från företaget, Def är för oss uppenbart att en sädan skatt verkar starkthämmande pä de mindre företagens expansionsförmåga, och vi anser naturligtvisatt den måste avskaffas. När vi så sent som debatterade dennaskatt ställde jag en fråga till , Jag fick inget svar då, och jagskall därför upprepa frågan . Frågan löd: Varför skall en småföretagarebetala förmögenhetsskatt om han köper en maskin för säg ,, så atf enperson kan fä jobb, när han inte behöver betala förmögenhetsskatt om han köperen dyrbar möbel eller tavla för samma belopp? Jag utgår ifrån atf företagarenhar en förmögenhet så atf han är skattskyldig. Jag ser av talarlistan atf även i dagföreträder den socialistiska utskottsmajorifeten. Han har säledes haft nära nogeft helf år på sig att fundera. Säkert är kammarens ledamöter, inkl, eff antalsocialdemokrater, intresserade av svaret pä denna fräga, I reservation 2 påtalar vi reservanter atf mångaföretagare har betydande problem med aft ta ut sä höga löner atf nettot räckertill för atf utöver levnadskostnaderna också betala de höga kapitalskatterna.Enligt SNS ekonomiska råds senaste rapport leder kapitalbeskattningen till ettnegafivt utfall för staten, I en något sensationell DN-arfikel i söndagsbeskrevs skatteuttaget, och detfa skatteuttag torde till infe oväsentlig delkunna härledas ur kapitalbeskattningens samlade effekter, I vart fall torde vinog lugnt kunna fastslå atf kapitalbeskattningen inte leder fram till def samhällsnyttigabeteende från individens sida som bör stimuleras. Jag skall givetvis återkommatill detta, herr talman, när vi här i kammaren kommer aff behandla proposifion130 om inkomstskaften , I reservafion 3 behandlas småföretagens beskattning. Dådef gäller denna kan jag göra två grundläggande konstateranden. Det första ärdet jag redan i inledningen var inne på, nämligen aff beskattningen missgynnarmindre företag, Def andra konstaterandet är atf småföretagens beskattning infeheller den är sä utformad atf den i alla avseenden stimulerar företagaren tillett samhällsnyffigt och därmed önskvärt beteende. Den mycket högamarginalbeskattning som företagaren är utsatt för leder, i kombination med derestriktioner som finns för atf använda kapitalet fritt, fill felaktigaekonomiska kalkyler. Ofta ställs företagaren inför valet att skaffa bortvinsten eller atf investera, Äv detfa följer felakfiga satsningar som initierasmer av dåliga skatteregler än av marknadsförutsättningarna. För statens delskulle man kunna säga aff snålheten här bedrar visheten. Följden av dessafelsatsningar blir nämligen ofta fallissemang, med betydande samhällsekonomiskakonsekvenser. Det är därför ytterst viktigt aftfä fram en ny småförefagsbeskaftning som 138 medger enfriare kapifalapvändning, såsom uttryckts t, ex, i den s, k, staketmetoden. När jag nu sagt detfa frågar sig säkert vän av ordningvarför inte sfär bakom reservation 4. Låt mig därför på en gångavslöja aff vi vid en eventuell omröstning kommer atf rösta för den moderatareservafionen 4, Vi har fidigare gett uttryck för precis samma mening som densom ger uttryck för i reservationen. Jag vill göra några smä anmärkningar. Slopandet avavsättningsmöjligheterna får naturligtvis infe missgynna företag som inte fårdel av sänkningen av bolagsskatten. Vidare bör man observera att vissabokslutsreservafioner infe bara helt sonika kan slopas. Man kan t, ex, inteurskillningslöst kvitta sänkt bolagsskaft mof minskade avskrivningsmöjligheterpå lager, I reservation 8 behandlas vinsfandelssysfemen, en frågasom intresserat sedan Berfil Ohlins dagar, Berfil och lanserade tanken på att de anställda skulle kunna bli delaktiga iföretagens vinster genom ett s, k, vinsfandelssystem. Tanken var att statengenom rimliga skatter och övriga villkor skulle göra sådana sysfem möjliga, kan vi notera eft mycket stort intresse för dessa vinstandelssystem. Självvill jag bara konstatera aft om folkpartiefs förslag hade blivit verklighet dengången det lanserades hade vi infe varit på väg in i löntagarfondssamhällef pådef sätt som sker. anser aff följande åtgärder bör vidtas. Vi börta bort arbetsgivaravgifterna på vinstandelar. betalar inkomstskaft på räntor och utdelningar, realisafionsvinstskatf och förmögenhetsskatt.Det innebär att den är skatfemässigt missgynnad jämfört med t, ex,allemansfonder och löntagarfonder. Vi tycker aft den bör behandlas, pä sammasätt som allemansfonderna, I flera andra länder, bl, a, i , fårföretagen utge aktier till eff visst värde till sina anställda utan aff det förde anställda betraktas som inkomst. Ett likande sysfem bör kunna införas iSverige för aft sfimulera medägande, Egenföretagarens pensionsförsäkringspremier bör inte ingåi arbefsgivar-avgiffsunderlagef, Utskottet har sagt atf man bör kunnaåstadkomma en provisorisk lösning i avvaktan på den omläggning av beskattningenav enskild näringsverksamhet, som kan bli resultatet avförefagsskaffekommitténs arbete. Detta skall nu stoppas in i ett annatutredningsarbete-tjänstepensionens tryggande och beskattning- som visserligenär klart men som är ute på remiss, vilket kommer att fördröja det hela. Vitycker att den här frågan är sä pass enkel att man bör kunna klara den ochfatta ett beslut direkt. Då det gäller medhjälpande make tycker vi aft denminimiregel som säger aft denne måste arbeta 400 fimmar i rörelsen för aft överhuvud taget komma i åtnjutande av någon ersättning utan att maken behöverskaffa för den kan slopas, Def är svårt aff se vad def finns för skäl till ensådan minimiregel. Vi anser att den uttrycker ett misstroende motsmäföretagargruppen och aft den ur rättvise- och jämställdhefssynpunkf äroacceptabel. Småföretagarhusf run, def är oftast henne det rör sig om, börkunna få lön på precis samma säff som alla andra, även om hon skulle ha arbetatmindre än i rörelsen. Beträffande lön till barn konstaterar utskottsmajorifeteni detta betänkande att liknande motioner har förekommit . Företagsskattefrågor m. tn. Företagsskattefrågor m. m. de allaenhälligt har avstyrkts av skaffeufskoffet med hänvisning bl, a, tillförefagsskaffekommitténs arbete, I fråga om detfa betänkande höjer man knappastpå ögonbrynen, trots atf man nu faktiskt kan konstatera atf tre partier sfärbakom kravet aft gränsen skall sänkas från 16 fill . Från folkparfietssida menar vi aff denna gräns bör kunna avskaffas helf. Även i fräga om partrederierna har utskottet uttalat sigtidigare och betonat hur viktigt det är att frågan om rätt beskattningsortlöses. Vi tycker atf man nu borde kunna komma fram till en lösning. Utskottethänvisar nu fill bostadskommitténs betänkande och för över problemet till defrågor som behandlas där. Frågan om partrederierna kan kanske infe påstås hakommit ur askan i elden, men man kan fräga sig orn det skall vara nödvändigtaft föra över frågan fill dessa mycket komplicerade sammanhang. Socialdemokraterna har talat mycket om atf införa den s,k, staketmefo-den. har en positiv inställning till grundtankarnabakom den metoden. Med hänvisning till reservation 16, som gällernyefableringskonto, vill jag emellerfid säga aft det, om man genomför staketmetoden, är naturligt aft av rättviseskäl införa en liknande metod som kantillämpas när en person med inkomst av tjänst sparar för atf starta rörelse.Med stakefmefoden fär företagarna en viss frihet aft omdisponera kapital, ochvi tycker atf löntagarna bör beredas motsvarande förmån. Beträffande frågan om ianspräktagaiide av investeringsfondi annan förvärvskälla vill jag säga atf vi kan konstatera aff det pä vissaplatser i landet finns akuta behov av lokaler. Vi kan ocksä konstatera aft detfinns privata "industrihotell" som fungerar mycket väl, Def är därförsvårt aft förstå skälen till aft utskottsmajorifeten avstyrker kravet på aftinvesteringsfondsmedel skall få tas i anspråk för aft uppföraindustrifastigheter för uthyrning. Det skulle innebära ökad tillgång tillindustrilokaler och naturligtvis också atf man minskar inlåsningen av kapital,vilket jag tror att t, o, m, regeringen har uttalat sig för. Handelsbolagens inbetalning av medel på allmäntinvesteringskonfo tycker vi kan ske efter precis samma regler som tillämpas förenskild firma. Som regel är det ju handelsbolagefs bokslut som är avgörande förnär delägarnas deklarationer kan avlämnas. Visserligen kan det inträffa aft endelägare på grund av att han är delägare även i annan verksamhet blir fördröjdmed sin deklarafion, men enligt vär mening motiverar detta infe ensärbehandling av handelsbolagen, utan i sädana fall bör en delägare kunna fäuppskov med inbetalningen till dess hans deklaration är klar. Frågan om det arbefsräftsliga skadeståndet har viaktualiserat tidigare. Vi påpekade då atf de nuvarande bestämmelserna ärotrohgt svåröverskådliga och mycket svårtolkade och aft def närmast kanbefraktas som naturligt aff en företagare då och då gör fel när han skalltillämpa dessa bestämmelser, Atf arbetsräffsligt skadestånd skall anses utgöradriftkostnad i arbetsgivarens rörelse tycker vi är helt naturligt. Man kan däockså utdöma rimliga sanktioner, vilket annars är omöjligt. har i en mofion tagit upp frågan omavskrivning av reservelverk i jordbruk och krävt aff direkfavskrivning skallmedges. Vi ser def som ett mycket billigt säff aft stimulera lantbrukarna atfinstallera reservelverk. undrar omutskoftsmajoriteten egenfligen har tänkt på beredskapssifuatio-nen för svensktjordbruk i det här avseendet med tanke på den mekanisering av jordbruket somskett. En direktavskrivning innebär som sagt en för staten mycket billig modellnär def gäller aff stimulera fill investeringar på det här området. Jag ber aff få yrka bifall till samtligareservationer som bär mitt namn, Därfill yrkar jag bifall även fill reservafion4, Anf.140 (): I skatfeutskoffets betänkande 28 om vissaförefagsskaftefrågor behandlas en rad motioner. Många av dessa har förekommitfidigare år, och i en del fall har då också uttalat aff det ärangeläget med vissa förändringar. Men är regeringsparfiet, näsfan mer änfidigare, inte villigt atf fa någon hänsyn till även starka sakskäl, Deftatrots att regeringen förra äref genomförde ganska betydande skattesänkningarför vissa löntagare -dock genom ett slumpartat och orättvist sysfem som vi infehar kunnat godta. Trots detfa är man inte beredd aff över huvud taget diskuteraförändringar, som det som sagt finns starka sakskäl för atf göra, I är, när man talar sä mycket om förståelse mellanparfierna, hade man förväntat förståelse för blygsamma förslag som t, ex, atten företagare skulle kunna fä göra avdrag för personlig pensionsförsäkring iförvärvskällan i stället för "under allmänna avdrag". En sådanbegäran borde ha kunnat tillmötesgås. Men infe ens defta har socialdemokraternakunnat gå med på, utan man har hänvisat till pågående utredningar. En avförufsäffningarna för ökad förståelse mellan partierna är att ävenregeringspartiet visar någon vilja till en sådan förståelse. Motsättningarna i utskottet pä dessa områden framgår bl,a, av def stora antalet reservationer som fogats till utskottsbetänkandet, I reservation 1 om arbetande kapital framhållerreservanterna atf de delar den av företagsskattekommiffén och i bl, a, fleracenfermotioner framförda synpunkten aff kapitalskatterna utgör en allvarlig belastningför företagen. En nödvändig förutsättning för aff lönsamheten i de mindre ochmedelstora företagen skall kunna bevaras och för aff företagen skall kunna görasig gällande i konkurrensen är aff de har tillgäng till riskvilligt kapital.Detta tillgodoser man bäst genom sänkta kapitalskatter. Det är därför som vi idenna reservation yrkar på aft man far bort beskattningen av def arbetandekapitalet i företagen, I reservafion 2 berörs kapitalskatterna generellt, och häryrkar reservanterna på en sänkning av dessa till den nivå som gällde före denhöjning som socialdemokraterna med vpk:s hjälp genomförde , Ser vipå inflationens inverkan på skafteuftaget, finner vi aft kapitalbeskattningen är betydligt hårdare än 1971, Def är en följd av regler som socialdemokraternasjälva föreslog och genomdrev, Def är märkligt atf man här infe vill ta hänsynfill den skärpning som inflafionen innebär när def gäller kapitalbeskattningen, I reservafion 3 berörs småföretagens beskattning pä skildaområden, och vi reservanter begär en översyn av skafteregler för småföretag, Ireservafion 8 berörs vinsfandelssysfemet. vilket vi reservanter anser vara Företagsskattefrågor m. m. effbetydligt bättre system än de kollekfiva löntagarfonderna. Vi anser atf mandärför bör underlätta inrättandet av eff sysfem med frivilliga vinstandelar iföretagen, I reservation 9 far upp frågan om initialaskattelättnader för kooperativa företag. Vi anser i likhet med utredningen omkooperationen i samhället att åtgärder bör vidtas på skatteområdet för attunderlätta uppbyggandet av eget kapital i ekonomiska föreningar, I reservation 10 behandlas frågan om egenföretagarnaspensionsförsäkringspremier, vilka jag redan något berört, Def kan inte vararättvist att en företagare skall betala egenavgift även på det belopp som hanerlägger för pensionsförsäkringar, Def är beklagligt atf socialdemokraternainte ens på denna punkt har kunnat gå motionärerna till mötes. Frågan har varituppe vid åtskilliga tillfällen. Det har ibland verkat som om man fränregeringspartiet skulle vara beredd atf gå oss till mötes pä denna punkt föratt åstadkomma en rättvis regel, där egenföretagare behandlas pä samma sätt somandra skattskyldiga. För dem som driver företag i aktiebolagsform är def infefal om annat än atf de andra reglerna skall tillämpas. Varför de som driversina företag som enskild firma skall ha en hårdare belastning än andra pä dennapunkt har vi inte kunnat få nägot besked om från regeringspartietsförespråkare, I reservation 12 har representanter iskaffeufskoffet reserverat sig för införandet av eff fribelopp föregenföretagare vid beräkning av egenavgift. Redan vid skatteuppgörelsen 1981uttalades aft denna fräga skulle snabbutredas. Starka skäl föreligger för afftillmötesgå defta krav. Utöver vad som nämns i reservationen kan tilläggas atfi underlaget för beräkning av egenavgifter ligger också inkomst av egetkapital, I reservafion 15 om partrederi berörs beskattningen avpartrederiförefa-gen. Situationen har förändrats väsenfligt sedan nuvarandelagstiftning infördes, och starka skäl föreligger för atf ändra den nuvarandelagsfiftningen, I reservafion 16 berörs frågan om införandet av ettnyefableringskonto, Eft liknande förslag har framförts i en centermofion omprivata investeringskonfon, Def förslaget har en kanske något annorlundautformning, sorn öppnar möjligheterna för en större grupp atf ha sådant konto.Denna motion har hänförts till finansutskottet och behandlats av iannat sammanhang. Syftet är dock likartat, och vi frän har givetvisanslutit oss till reservafionen och begär aft regeringen framlägger förslag förriksdagen, I reservation 19 beträffande tidpunkt för inbetalning avmedel på allmänt investeringskonfo yrkar vi reservanter aft samma regler som nugäller för delägarna i ett fåmansbolag som drivs som enskild firma ocksä skallgälla för handelsbolag, I reservafion 20 om arbefsrätfsligt skadestånd yrkar vi päen återgång till tidigare regler, som medför aft avdrag vid beskattningenmedges för arbetsräffsligt skadestånd. Def är många frågor som behandlas i dettautskottsbetänkande. Det är kanske svårt för den som infe sysslar medskattefrågor aff sätta sig in i den mängd av ärenden som är samlad i dettautskottsbetänkande. Tyvärr har man knappast i någon fråga kunnat nå enighet,trots att man tid efter annantycks finna vissa gemensamma utgångspunkter, har man infe alls Prot.1985/86:106 lyckats med detta, och jag kan inte annat än beklaga det förhällandet. Med utgångspunkt i vad jag anförtyrkar jag bifall till samtliga reservationer där mitt namn förekommer. Anf.141 (vpk): Företagsbeskattningen i är ganska omfattande, ochjag skall nöja mig med aft ta upp bara några punkter: bolagsbeskaftningen-skattesatsen och def underlag som denna skall beräknas pä -, förmögenhetsbeskattningenför juridiska personer och möjligheten till övergång fillprodukfionsbeskattning. har en av den västliga indusfrivärldens mestliberala bolagsbeskatf-ningar. Grunderna för denna är ett omfattande nät avavdragsmöjligheter som minimerar den beskattningsbara vinsten. Jämförelser medbolagsbeskaftningen i visar aft den svenska bolagsbeskaftningen är mycketlåg i jämförelse med denna. Detta bör man ha i minnet när jämförelser görsmellan dessa båda skattesystem. kommunisterna har i mofion föreslagit atfskattesatsen inom bolagsbeskaftningen höjs frän nuvarande förakfiebolag, ekonomiska föreningar och familjestiftelser samt för övrigajuridiska personer frän 40 fill , föreslår vi aff underlaget förbeskattningen skall breddas, Detfa betyder aff avdrags- ochbokslufsdispositionsmöjlighe-ferna inskränks, Aft detta är nödvändigt visar bl,a, de rekordvinster som framför allt de större transnationella bolagen gjortunder en rad av år, Samfidigt har också - def kan finnas skäl aff påpeka detfa- löneandelen av produktionsresultatet minskat kraftigt, som självfallet är enav grunderna för de ökade profiterna. Det kan med fog påstås aff bolagens andel av beskattningeni samhället är låg. Den utgör infe mer än av samhällets totalaskatteinkomster, Defta kan jämföras med exempelvis den kommunala inkomstskaftenför vanligt folk som arbetar, som utgör av samhällets totalaskatteinkomster, eller med den stafliga inkomstskaften, som utgör . Företagen är dessutom befriade från atf erläggaförmögenhetsskatt - detta fill skillnad från bl, a, fysiska personer,Förefagsförmögenheterna har vuxit väsentligt , och det visas bl,a, av statistik över den s, k, riksförmögenheten.Enligt denna har företagen, främst finans-, bank- och försäkringsbolag,övertagit stora delar av riksför-mögenheten - delar som fidigare ägdeskollektivt av samhället. Förmögenhetsbeskattningen är alltså enligt vpk:s meningför låg, även vad gäller den del som faller på fysiska personer. Vi harföreslagit höjningar av denna, vilket tas upp i annat sammanhang, Aff vi härhar föreslagit att även aktiebolagen skall betala förmögenhetsskatt bottnar iatf det inte finns någon sådan beskattning, Såvitf jag har kunnat utrönahar det inte heller i direktiven till förefagsskafteufredningen getts någrapekpinnar om atf man skall fa upp förmögenhetsbeskattning i akfiebolag, Deffinns skäl aft uttalar sig för atf förefagsskafteufredningen fårdetta som eft tilläggsuppdrag. kommunisterna föreslår också i en mofionaff en produkfionsbeskattning skall införas. En förutsättning för atf deftaskall kunna bli möjligt är atf också frågan om en sädan beskaftningsformutreds. Vi har föreslagit aff en framtida produkfionsbeskattning skall tjänabäde som inkomstkälla för samhället och som styrinstrument för produkfionen,Aff def nuvarande skaffesysfemef måste förändras kraftigt är säkerligen deflesta överens om - frågan är bara hur, I direktiven fill företagsskatfeufredningen berörs justproduktionsfaktorer och produktionsfaktorsbeskattning ganska mycket, men såvittjag har kunnat utröna finns infe rikfigt den vilja fill styrning genom enprodukfionsbeskattning som vi uttalar i vär mofion, där vi förespråkar ensådan, Med den typ av produkfionsbeskattning som vi föreslår, med sikte bl, a,pä energiuttag, mängden råvaror och framför allt omsättningen, kan mannämligen styra en del av produktionens såväl negafiva som positiva sidor genomatf differentiera beskattningen. En differentiering av beskattningen tillsamhällets nytta är ytterligare en styrform som borde gynna värt samhälle. Det nuvarande systemet rikfas i alltför hög grad motinkomst av arbete, medan kapitalinkomster och förmögenheter slipper lindrigtundan, Def nuvarande systemets tyngsta del för normala arbetsinkomster utgörssom bekant av kommunalskatten. Av den anledningen skulle man kunna tänka sigatt ersätta kommunernas inkomster från inkomstbeskattningen med exempelvisinkomsterna frän produkfionsbeskaftningen. Härigenom skulle rimligen ocksäarbetsinkomster på låga och normala nivåer kunna lindras ibeskattningshänseende till att kanske endast utgöras av något fiotal procentenheter,Pä sä sätt skulle också en ökning av arbetsinkomsten leda till atf mer komarbetaren till godo. Självfallet skulle en progressiv skatteskala finnas kvarför atf utjämna de övriga inkomstskillnader som sannolikt även efter eftproduktionsskaffeinförande och ersättande av stora delar avinkomstbeskattningen skulle behövas föi' att jämna ut inkomsterna.