prot · G90932 · 1985-12-31 00:00:00 — Inte heller tycker han om att den här saken skall blandas ihopmed jordbruket, eftersom det inte är riktigt samma sak. Men varför, HåkanStrömberg, skall vi då vänta? I så fall kan vi ju behandla skördeskadeskydd förträdgårdsnäringen separat. Vi behöver alltså inte vänta på jordbruket. För tycker jag att det är lika angeläget när det gäller jordbruket. Så vi börskynda på även där. Men vi skulle alltså mycket väl kunna klara av problemetmed skördeskadeskydd för trädgårdsnäringen. sade att det här inte är "en förstaprioriteringsfråga" från trädgårdsnäringens sida, och det är möjligt. Meneftersom regeringen inte uppfyller något av det andra heller, skulle ett besluthärvidlag ända vara ett steg i rätt riktning. Beträffande substanserna i våra importerade livsmedelsäger att vi måste förfina våra analyser av vad vi importerar.Men det är ju barafråga om stickprov. När resultatet av proverna är klara, har ju produkten nåttkonsumenten för länge sedan. Det är ju endast när man har konstaterat att enimportör har varor som innehåller preparat av aktuellt slag som man stoppar demvid gränsen och skall ha analysen klar innan man släpper in dem. Det är alltsåinget säkert sätt. Det enda säkra sättet är att se till att man har sammaregler för importerade varor som för de svenska. pekar på slakterierna, och jag tror attdet står någonting i utskottsbetänkandet om att vi skickar ut folk från Sverigesom kontrollerar vad som sker i andra länder för att på det sättet sätta tryckpå dem. Det är naturligtvis bra. Men det är en väldig skillnad i förhåHande tHlvad EG har gjort mot när det gäHer export av slaktdjur. EG-ländernamåste godkänna våra slakterier innan vi får exportera dit. Vi kan göra precislikadant när det gäller de produkter som vi nu diskuterar. Jag tycker att det finns all anledning att göra så som vihar föreslagit i vår reservation. 116INGVAR (): säger att han inte samtidigtvill lösa de här problemen när det gäller skördeskadeskyddet. Det är ju mycketlänge som vi har diskuterat ett nytt skördeskadeskydd för jordbruket. Det ärockså länge som olika motionärer har krävt att man skall införa ettskördeskadeskydd för trädgårdsnäringen. Trädgårdsnäringen är ju väldigt utsatt,för när det slår fel så slår det rejält. De ekonomiska konsekvenserna för deenskilda företagarna är mycket omfattande och besvärande. Det är just av detskälet som vi kommer igen med dessa krav. Jag tycker att skaH vi slå vakt om en trädgårdsnäring ochen trädgårdsodling i , så måste vi ta dessa frågor påallvar. Och jag anser att det är oroande att regeringen inte har tagitinitiativ och påskyndat utvecklingen på detta område. Därför vill jag frågasocialdemokraternas företrädare; Är regeringen beredd att införa ettskördeskadeskydd för trädgårdsnäringen? Jag kan också rekommendera det förslagsom BertH och jag har lagt fram om ett kompletterande skyddssystemmed införande av ett trädgårdskonto, som är uppbyggt ungefär som skogskontonaär uppbyggda. På det sättet kan näringen själv klara ganska stora variationer iskördeutfallet. Det tror jag att alla svenska konsumenter också skulle haglädje och nytta av. Beträffande kontrollsystemet för de svenska livsmedlen ärdet alldeles uppenbart att vi har ett bra kontrollsystem i och att desvenska konsumenterna kan känna trygghet när det gäller svenska livsmedel. Menjag undrar: Har ni socialdemokrater inga betänkHgheter när man kan importeraprodukter som varit utsatta för bekämpningsmedel som i är förbjudna?Detta är ju ett sätt att lura konsumenterna och t. o. m. skinna odlarna. Viskulle i själva kunna odla sådana produkter om vi hade fått odla undersamma förutsättningar. 117 (): Låt mig först säga till attjag har haft kontakt med företrädare för trädgårdsnäringen under de senastedagarna. De säger, precis som jag sade här, att detta är en svår fråga och attden i många fall också är angelägen, menman har inte hittat normer och ett system som man tycker skulle passa förträdgårdsnäringen. Man sade inte ens att man skulle titta på motion. Det fanns tydligen inte förslag där somträdgårdsnäringen var beredd att ställa sig bakom. Dendiskussion som pågår är ju en diskussion mellan dem som är involverade iskördeskadeskyddet för jordbruket - jordbruksnäringen och staten. Det ärsjälvklart att man bör föra den diskussionen mellan de inblandade parterna. Menman säger att man kanske kan hitta former som också skulle kunna vara lämpligaför vissa delar av trädgårdsnäringen. Sedanvill jag med anledning av inlägg säga vad som kanske harbhvit mer och mer uppmärksammat här i kammaren; Han lyssnar inte på vad andratalare säger. Vi måste självfallet se på orsaken till att man förbjuder ellerinför restriktioner för kemiska medel i . Det bör inte enbart vararisken att de odlade produkterna upptar substanser. Det kan, som jag sade, rörasig om olika växtsjukdomar som är av så ringa omfattning här i landet att manmycket väl kan låta bli att använda bekämpningsmedel. Det kan bero på urlakningav marken, klimatförhållanden och andra orsaker som gör att vi har en bättre situation.Då är det självklart att vi inte skall använda mer kemiska medel än vi behöver. Vibehöver inte titta på hela den kader av kemiska medel som finns i andra länderoch säga att vi måste ha samma medel i vårt land. Vi måste naturligtvis anpassamedlen efter våra förhållanden och vara restriktiva. Det viktiga är ju att vikan ge de svenska konsumenterna en trygg livsmedelsförsörjning, där vi harkontroll på att det inte finns substanser i livsmedlen som når över degränsvärden som är uppsatta även för de importerade produkterna och att viutvecklar kontrollen så att risken blir mindre och mindre. Det är det som dethandlar om, . Anf.118 (); Jag har inte sagt, , att vi skall använda alla depreparat som är tillåtna i andra länder. Jag vände på resonemanget och sadebeträffande de medel som det inte är tillåtet att använda i att vi inteheller bör importera produkter besprutade med dessa från andra länder. Det stårjag fast vid. Sedan är det riktigt som säger attvi kan ha andra skäl än att det skulle bli rester i livsmedlen för att förbjudavissa saker. Om behandlingen inte får någon inverkan på livsmedlen kan mannaturligtvis ha en annan uppfattning. Men vi har tillräckligt många produktermed just det problemet, och för de produkterna står det vi har sagt omhanteringen av problemen fast. 119 (): säger att man måste diskutera mellan parterna. Nog harman diskuterat i åtskiHiga år mellan parterna när det gällerskördeskadeskyddet. Det är bara det att det inte händer någonting, och HåkanStrömberg kunde tyvärr inte heller ge besked, om några förslag var näraförestående. Jag efterlyser fortfarande detta. Det är en angelägenhet förjordbruket och även för trädgårdsnäringen, som är en mycket känslig 1985/86:3220 november 1985 näring, där man är mycket beroende av att kunna klara sinekonomi också när vissa år ger bakslag i odlingen. När det gäller importerade produkter är jag angelägen omatt framhålla att det är viktigt att samtiiga livsmedel, oavsett om deproduceras i eller importeras, behandlas på likartat sätt. Inte minstgäller det kontrollerna och användningen av bekämpningsmedel. Jag tycker attlogiken bjuder att man när det gäller detta område verkligen tar itu med problemenpå allvar. Jag beklagar att socialdemokraternas företrädare inte är beredd attgöra detta utan föriitar sig helt på de kontroller som görs . 120 (): må ursäkta att jag inte hartagit upp en debatt om skördeskadeskyddet inom jordbruket. Jag har följtärendefördelningen i kammaren och diskuterat stödet till trädgårdsnäringen ochden del av skördeskadeskyddet som står i betänkandet. Vi får väl komma igen närdet gäller skördeskadeskyddet inom jordbruket och föra den debatten när vi harhandlingarna i det ärendet på bord. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(riktHnjer för det internationella miljösamarbetet m. Utskottets hemställan bifölls med 260 röster mot 43 förreservation 1 av och . 1 ledamot avstod frånatt rösta. Mom. 4 (ekonomiska styrmedel) Utskottets hemställan bifölls med 201 röster mot 104 förreservation 2 av i m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 5 a (avgiften för prövning och tillsyn) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 6 (täktavgift) Utskottets hemställan bifölls med 259 röster mot 44 förreservation 4 av och , 1 ledamot avstod frånatt rösta. Mom. 7 (miljöskyddsavgiften) Utskottets hemställan bifölls med 258 röster mot 44 förreservation 5 av och . 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 8 (miljörisker) Utskottets hemställan bifölls med289 röster mot 16 för reservation 6 av . Mom. 10(ozonskiktet) Reservation 7 av m. fl. bifölls med 161röster mot 143 för utskottets hemställan. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 11(koldioxidproblemet) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 146 förreservation 8 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 12 () Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 146 förreservation 9 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(jakträttsupplåtelser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 av JohnAndersson - bifölls med acklamation. Mom. 4 (kronans jakträtt) Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 23 förreservation 2 av , 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(skördeskadeskydd för trädgårdsprodukter) Utskottets hemställan bifölls med 201 röster mot 103 förreservation 1 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 (import av trädgårdsprodukter) Utskottets hemställan bifölls med 247 röster mot 57 förreservation 2 av och , 1 ledamot avstod frånatt rösta. Mom. 3 och 4 Utskottets hemställanbifölls. 20 § Cement- och kalkproduktion Föredrogs näringsutskottets betänkande 1985/86:2 omcement- och kalkproduktion. 121LENA (): och jag har också velatfästa uppmärksamhet på situationen vid cementfabriken i påÖland, i form av en motion med kravet att hos regeringenbegär åtgärder för att bevara och utveckla verksamheten. Anledningen till attvi önskar ett statligt ingripande är dels att staten har ett visst ägaransvar,dels att det råder en monopolsituation när det gäller cementtillverkning iSverige och dels att det finns ett särskilt avtal mellan Cementa och staten där hanteringenav produktionsinskränkningar regleras. Cementfabriken i är modern, och råvaran finns inärheten, likaså ett naturligt avsättningsområde. Man hade också den billigastetillverkningen inom koncernen. Trots detta planerade företaget för ennedläggning, vilket väckte våldsamma protester hos de anställda, hosbefolkningen, ja, i hela vårt län. De anställda lyckades få igenom ettbibehållande av cementtillverkning, men med halv arbetsstyrka. Man fick två årsfrist. Den tiden är snart ute, och därför är det viktigt också för staten attnoga följa vad som planeras. Jag vill gärna tacka utskottet för en seriös och noggrannbehandHng av vår motion. Jag kan instämma i slutsatsen att man för dagen intebehöver begära särskilda åtgärder. Det har hänt mycket sedan motionen skrevs,och jag har också alldeles fått färska uppgifter från både fack ochföretag. Jag kan därför rapportera att det råder en viss optimism. Man provar två nya produkter och har t, o,m, nyanställt fem reparatörer för att göra i ordning en ugn till för dessaprov. Om proven går bra kan det innebära en mycket kraftig utökning avtillverkningen från ca upp till det fyrdubbla, men i form avandra produkter. Förhoppningarnaär alltså stora. Jämsides med denna nya inriktning av produktionen prövasockså färgavfall som stödbränsle. Här har länge pågått en beslutsprocessbeträffande tillstånd av olika slag, och man har bara ettinterimistiskt tillstånd av regeringen. Vad som är viktigt är att man får ett snabbt beslut. Detär naturligtvis inte helt avgörande för framtidsplaneringen, men stödbränsletär ett värdefullt tillskott. Det handlar om en kostnadsminskning på ca 1 milj.kr., vilket skall ses i förhållande till omsättningen på ca 20 milj. kr. I detta sammanhang skadar det kanske inte att påpeka attdet färgavfall som används som bränsle måste tas om hand på annat sätt, omman inte gör det här. Här kan man alltså kombinera två målsättningar, både attminska bränslekostnaderna och att bli av med miljöfarligt avfall. Självfallet skall alla säkerhets- och miljöskyddskravuppfyllas, och det är just detta som prövningen i olika instanser skall gebesked om. Men, som sagt, det vore bra med ett snabbt beslut så att man vetutgångspunkterna när man planerar för framtida produktion. Just nu råder alltså full aktivitet och experimentenavlöser varandra. Jag hoppas jag kan ta det som ett tecken på att man nuplanerar för en utveckling i stället för en avveckling från Cementas sida. Det har sagts mycket om fabrikens betydelse för hela södraÖland, så det är väl känt och behöver kanske inte upprepas . För dagenbehövs alltså inget riksdagsinitiativ, men vi kornmer att noga följautvecklingen. Vi har inget särskilt yrkande. 122STEN (): Jag skall redovisa några synpunkter i anslutning till detsärskilda yttrande som näringsutskottets borgerliga ledamöter fogat tillbetänkandet om cement- och kalkindustrin, I 1982 årsvalrörelse gick socialdemokraterna ut med löften om ökat bostadsbyggandeoch bättre tider för alla de branscher som berörs av byggandet, alltifråncementindustrin till gardintillverkarna. Den ena branschen skulle dra denandra efter sig, menade i sitt uppmärksammade anförande i Kolmården- vilket kablades ut via massmedia till allmänheten, Samma utfästelser kom frånden nuvarande industriministern. Jag skall citera ett TT-meddelande från den 17augusti 1982, , yttrade vid ett valmöte i bl, a,följande: "Den främsta och omedelbara uppgiften för ensocialdemokratisk regering blir offensiv mot arbetslösheten. Ett av deviktigaste vapnen i den kampen blir det socialdemokratiskainvesteringsprogrammet - 'Bygga för framtiden' - som innebär statligamiljardsatsningar för att få igång byggandet och industriinvesteringarna. Ettgigantiskt program för reparationer och underhåll av bostäder ingår liksomomfattande beställningar hos svensk industri av vagnar och lok till StatensJärnvägar. Byggande av vägar och broar och stora investeringssatsningar för attminska oljeberoende." Dessa typer av löften har inte infriats, och företagen harblivit rejält vilseledda i sin planering. 1 vårt särskilda yttrande vill vi medskärpa framhålla detta faktum i anslutning till den nu aktuellamotionsbehandlingen rörande cementindustrin. Med facit i hand kan vi dess värre konstatera att lägetför byggmaterialindustrin ser väsentligt annorlunda ut. distribuerade AB - somingår i den statliga Procordiakoncernen - ett pressmeddelande, där man efterårets val tillkännagav att en produktionslinje i vardera resp. Hässleholmskulle avvecklas. Sammanlagt berörs ca 150 personer av nedläggningen. I enkommentar till beslutet anförde , att "den nu beslutadekapacitetsanpassningsåtgärden skapar förutsättningar att möta den framtidabekymmersamma marknadssituationen". Något senare kom ett varsel från i ,som tillverkar köksinredningar. pågår där förhandlingar som berör 80personer, varav 60 kollektivanställda. Några av dessa har redan fått besked omatt de gör sin sista arbetsdag vid företaget i julveckan. Ja, herr talman, när verkligheten talar ett annat språk ändet som används i valrörelserna, finns det anledning för regeringen tillsjälvrannsakan. Det var sannolikt därför som finansministern inledde sittanförande i höstens allmänpolitiska debatt med orden: "Jag är villig attmedge att vi socialdemokrater - det gäller åtminstone min person - i våra merinspirerade ögonblick beskrev framgångarna för den ekonomiska politiken ialltför lyriska ordalag." Så torde det förhålla sig, herr talman. Följdverkningarnahar nu blivit uppenbara, som jag gav exempel på inom justbyggmaterialindustrin. I stället för det lyft som utlovade har detblivit varsel och nedläggningar - och vad händer när konjunkturläget försämrasytteriigare? När det gäller cementfabriken i vill vi upprepavårt tidigare uttalande , nämligen att situationen i kundeha varit betydligt gynnsammare om Cementa, där staten har ett medansvar somdelägare med styrelserepresentation, på ett tidigt stadium hade inriktat sig påatt sälja anläggningen i till någon intressent som mera förutsätt- 1985/86:32 ningslöst än Cementa, med dessdominans på cementmarknaden i , hade kunnat övervägaolika produktionsalternativ. Grundskolefrågor m. m. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 21 § Föredrogs betänkande 1985/86:3Vissa detaljhandelsfrågor 22 §Grundskolefrågor m. m. Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande /86:1 om vissa grundskolefrågor m.m. 123 (): I utbildningsutskottets första betänkande förriksdagssessionen 1985/86 behandlas ett stort antal motioner av olika dignitetfrån den allmänna motionstiden . Det har runnit mycket vatten underStockholms broar , men innehållet i många motioner är fortfarandehögst aktuellt. Vi moderater har fogat åtta reservationer till betänkandet, ochjag skall nu kommentera dem - utom nr 8, som kommer att taupp. Vår reservation nr 1, som jag härmed yrkar bifall till,innehåller vår syn på skolstarten. Vi följer upp vår partimotion och begärförslag sänkt skolstartsålder. Vi anser att tiden är inne attutveckla vår svenska grundskola så att vi med ett nära samarbete mellanförskolan och skolan kan låta våra barn börja skolan när de är . Jag ärmedveten om att förskola-skola-kommitténs betänkande nu är ute på remiss ochatt i detta belyses alternativa utvecklingslinjer rörande skolstarten. Eftersomvi senare får tillfälle att återkomma till resonemangen kring skolstarten efterberedning av betänkandet, skall jag nu inte särskilt utveckla tankegångarnakring vår reservation. Jag vill dock konstatera att också anser attskolstarten skall tidigareläggas . I betänkandet finns också encentermotion av och om försöksverksamhet medskolstart vid . Centerrepresentanterna i utskottet ger dem visserligeninte sitt stöd, men det är ändå tydligt att vår åsikt är på väg att vinna gehöräven hos . Vår nästa reservation har nr 3. Den handlar om B-språken igrundskolan, dvs. tyska och franska, som man kan välja som andra främmandespråk efter engelskan. Vi har i utskottet fått reaktioner från språklärarna omB-språkens problem utifrån skolornas verklighet. Av deras brev framgår att deär bekymrade över att resurstilldelningen för B-språken har försämrats. successivtreducerats från femton till elva. Detta är i och för sig allvarligt, men detverkligt allvarliga är att eleverna genom majoritetsbeslut tvingasarbeta i stora heterogena grupper. Genom riksdagsbeslutet att avskaffa allmänoch särskild kurs tog man ifrån eleverna den hjälp och stimulans lärarnatidigare kunde ge dem på olika nivåer. Det är viktigt att de elever som enligt tidigarebestämmelser valde allmän kurs i tyska eller franska inte slås ut helt ochdärmed inte ges möjlighet att få en första kontakt med ettdera språket. Vi moderater anser att de elever som vill få kunskaper idessa främmande språk skall ha den möjligheten i . Men för att inte ställa för höga krav på de elever somvill "nosa på" språken och för låga krav på dem som vill fördjupa sigi dem, är det viktigt att skolan ges möjligheter att anpassa undervisningentill elevernas val - dvs. att svara mot den nivå eleverna önskar sig. I stora heterogena grupper kan elever med skilda önskemåloch inriktning inte få den inspiration och den hjälp de vill ha. Vi moderaterhävdar att det bästa sättet att tillmötesgå eleverna är att återge B-språken deresurser de tidigare haft, dvs. att alternativkurserna återinförs. Jag yrkarbifall till reservation nr 3. 1 läroplan för , Lgr 80,sägs att elever som är i behov av särskild hjälp kan behöva samlas i mindregrupper men att sådana grupper inte får bestå än en termin. Vi anser att en sådan tidsbegränsning bör tas bort. Finnerman i en skola att elever gynnas av att ett sådant specialarrangemang inrättasför än en termin skall vi politiker inte hindra det. Allamöjligheter att göra det som är bäst för eleverna måste tas till vara, och vimåste därvidlag lita på lärarnas bedömningar och bemödanden. Systemet är prövatoch har fungerat. Jag yrkarbifall till reservation nr 4. I det här betänkandet finner vi flera avsnittsom åtskilliga gånger har debatterats här i kammaren. Ett av dem gällerbetygsättningen för de naturorienterande resp. samhällsorienterande ämnena, omdet skall ges sammanfattande betyg inom varje block eller separata för varjeämne. Från moderat sida hävdar vi bestämt att gränserna mellan ämnena inom deolika blocken inte får suddas ut. Av hävd är vårt samlade vetande grupperat -och måste så vara - i ämnesspecifika områden. Eleverna måste få träning attorientera sig i varje enskilt ämne som ingår i resp. block. Kunskaper i vartoch ett av ämnena är en förutsättning för att eleverna skall kunna förståsambanden och helheten. Elevernas intresse för olika ämnen är också viktigt idiskussionen kring betygsgivningen. De har rätt att få kvitto på sina kunskaperi form av betyg i vart och ett av orienteringsämnena. Men det hindrar naturligtvis inte att man samverkar överämnesgränser när så är lämpligt. En sådan samverkan kan emellertid inte, om denskall belysa sammanhang, enbart ske inom SO- och NO-blocken. Det kan ju handlaom historia-svenska-bild-slöjd, teknik-historia-bild, ja, vilka ämneskombinationersom helst inom och mellan de två blocken och med ämnen utanför dem. Någotövergripande betyg för dessa ämnen har inte ifrågasatts. Vi anser attskrivningen i Lgr 80 om ett övergripande arbetssätt har getts en felaktigtolkning. Vi vill i vår reservation att hos regeringen hemställer omett förtydligande av skrivningen i läroplanen, så att det klart Grundskolefrågor m. m. Grundskolefrågor m. m. framgåratt varje ämne inom resp. block skall vara ett självständigt ämne ochbetygsättas för sig. Bifalltill reservation nr 5. I betänkandet behandlas också motioner om anslagen tillfristående skolor. Utifrån vår moderata ideologi och de internationellakonventioner som undertecknat betonar vi att föräldrar och elever skallha rätt att välja skola. Ni socialdemokrater säger nej till denna självklararättighet genom att medge statsbidrag till fristående skolor endast om de kan"tillföra det offentliga skolväsendet något av värde". Därmed tar ni ifrån föräldrar som inte har ekonomiskamöjligheter till det rätten att välja skola för sina barn. Ni ransonerarskolgången med plånboken! Vi moderater anser att det är den enskilda familjensom bäst kan bedöma värdet av undervisningen för deras barn vid olika skolor.En fristående skola som uppfyller skollagens krav på den fastlagda grundutbildningenskall ha rätt att få statligt och kommunalt stöd motsvarande högst det som gestill elever i det allmänna skolväsendet. Jag yrkarbifall till reservation 9. Jag går så över till reservation nr 13. Denhar tillkommit på grund av utskottsmajoritetens rigida syn på möjligheterna fören elev att förbättra en gång givna betyg. De regler som gäller är; Nytt slutbetyg får utfärdas förelever inom och statlig vuxenutbildning som tidigare fått slutbetygfrån eller motsvarande "om den studerande beviljatsutbildningsbidrag enligt bestämmelserna för arbetsmarknadsutbildning för attstudera på grundskolenivå. Nytt slutbetyg får också utfärdas om den studerandebeviljats särskilt vuxenstudiestöd för grundskolestudier eller om det ursprungligabetyget är ofullständigt eller om förflutit sedan det ursprungligaslutbetyget utfärdats." Medge, alla ni som lyssnar på eller läser protokollet fråndenna debatt, att detta är ett flagrant prov på diskriminering! Möjligheten attfå ett tidigare givet betyg omprövat omges av en mängd restriktioner. Det tasinte någon som helst hänsyn till de omständigheter under vilka det ursprungligabetyget sattes - sjukdom, skolleda eller annat. Många elever kan vilja förbättra sina betyg utantidsgräns, utbildningsbidrag eller vuxenstudiestöd.