prot · G909140 · 1985-12-31 00:00:00 — Redan från början strävade emellertid efter ettmer omfattande samarbete med EG än det samarbete som kom till stånd genomfrihandelsavtalet såsom det uttrycktes , I sitt s, k,Tetra Pak-tal 1981 klargjorde att vi var beredda att diskuterasamarbete på alla områden utom i fråga om utrikes- och säkerhetspolitiken.Bedömningen att ett medlemskap i inte är möjligt med hänsyn till den svenskaneutralitetspolitiken kvarstår naturligtvis. För och övriga EFTA-länder är det av avgörandeekonomisk betydelse att vi på lika villkor kan delta i det uppbyggande av eneuropeisk hemmamarknad som kommer att äga rum. Annars riskerar vi att hamnai underläge i konkurrensen, vilket är till skada för vår tillväxt ochsysselsättning. Samarbetet mellan EFTA-länderna gemensamt och EG spelaralltså en mycket viktig roll i sammanhanget. Den politiska grunden för detfinns i den gemensamma deklaration som antogs vid det första gemensammaministermötet mellan alla regeringar under svenskt-fransktordförandeskap i . Den deklarationen fastslår alla deltagandeparters intresse av att bygga upp vad som kallas ett dynamiskt ekonomisktområde i omfattande både EFTA- och . Gemensamma arbetsgrupperhar tillsatts på flera områden, och nya arbetsområden och grupper tillkommer isnabb takt. Det finns en god styrfart i det här arbetet. Anledningen till att vi lyckades nå enighet iLuxemburgdeklarationen är också en ökad insikt inom att samarbetemellan EG och EFTA också är i intresse. Det finns kanske återigenskäl att återkomma till vad vi ofta understryker, nämligen att EFTA för EG- ländernaär den i särklass största exportmarknaden, större än , ochSovjetunionen sammantagna. I denna samarbetsanda har i ett meddelandetill EG;s ministerråd tagit fasta på EFTA-ländernas önskemåloch föreslagit att handelshindren skall avvecklas mellan EG- och EFTA-ländernaparallellt med genomförandet av den inre marknaden i EG, Naturligtvis måste vivara medvetna om att det finns grupper inom EG, som inte har ett engagemang somär så starkt för EG-EFTA-samarbetet som det har framkommit av deregeringsuttalanden som jag just har talat om. Det finns naturligtvis alltidrisker för bakslag i arbetet. Inom EG kan man kanske oavsiktligt, i ekonomisktträngda lägen, komma att förbise EFTA-samarbetet och i första hand se om sitteget hus. Som den mindre parten måste vi i EFTA alltid vara beredda att självata initiativ, uppträda som konstruktiva partner och vara kompetentasamtalspartner i EG, Det kräver ett bra förberedelsearbete inom EFTA, Självfallet kommer genomförandet av en gemensamvarumarknad i att ställa stora krav på oss själva också i ,Vi måste vidta en rad åtgärder på hemmaplan för att detta mål skall uppnås. Detkommer att bli en mångårig process. Alla berörda - företag,näringslivsorganisationer, fackliga organisationer, regering, statligamyndigheter och riksdag- måste i större utsträckning väga in en europeiskdimension i enskilda frågor. Om vi genom att arbeta inom vattentäta skott eller medöverdrivet revirtänkande tidigt hamnar i låsta positioner i tekniska detaljerkan vi riskera de långsiktiga strategiska fördelarna av gemensamma europeiskalösningar. Vi bör inte anklagas för att kräva att få vara med i högtidligadeklarationer för att sedan rada upp onödiga invändningar i det praktiskaarbetet. Men vi är heller i inga gratisåkare i det europeiskasamarbetet. Vi ger bidrag till det samarbetet som vi menar är till ömsesidignytta. Det här arbetet kommer att beröra enlång rad områden: förenkling av gränskontroller, handelsdokumentation, inteminst införandet av ett enhetligt handelsdokument, det s,k, SAD, tekniskahandelshinder - för oss är det också viktigt att mera öppna den offentligaupphandlingen -, lagstiftning om joint mellan företag i olika länder,immaterialrätt, osv, Pä transportområdet har vi stora intressen -jag går alltsåigenom områden som tas upp i vitboken. På det finansiella området har viktiga avregleringar ägtrum i , har möjligheten öppnats för utländska banker attetablera sig här. Ytterligare steg till lättnader redovisas ikompletteringsproposifionen, osv. Deltagandet i ett fortsatt och intensifierat Europaarbetekommer att ställa oss i inför en rad nya krav och utmaningar. Detbehövs en ökad medvetenhet om de krav vi ställs inför, och det behovet finnssom sagt i alla delar av samhället, såväl inom förvaltning och näringsliv sominom den fackliga rörelsen. Som ett led häri kommer jag att inbjudatill ett större symposium med deltagande från berörda organisationer ochförhoppningsvis från och , Det finns behov av framförhållning, nu när EG går in i enny beslutsprocess. Det är ju nu sorn vitbokens förslag kommer att börjaaktualiseras, efter Frihandelsavtal ' med EG, m. m. Frihandelsavtal med EG, m. m. den nyabeslutsordning som antogs för något halvår sedan. Det är angeläget att vi kanframföra synpunkter till EG i ett tidigt skede, innan positionerna har låsts ide interna EG-diskussionerna, Det gäller områden som miljö, arbetsmiljö ochkonsumentskydd, där har höga ambitioner. Därför är det utomordentligt betydelsefullt attavvecklingen av handelshinder bedrivs hand i hand med ett intensifieratsamarbete om produktsäkerhet, miljö, arbetsmiljö, osv. Det innebär också attvi i ökad grad måste ta hänsyn till det harmoniseringsarbete som pågårutomlands. Man skall vara på det klara med att flera av är länderdär den moderna arbetarrörelsen har fötts och att de också har höga krav vadgäller miljövård, arbetsmiljö och konsumentpolitik. Det har inte minstillustrerats i det som skett efter den ryska olyckan i Tjernobyl, fackliga samorganisation, NFS, har för övrigtnyligen antagit ett uttalande, där man ger starkt stöd åt tanken pä en gemensamhemmamarknad i , fackliga samorganisation ser detta som ettled i en politik för ökad tillväxt och sysselsättning, utveckling av välfärdoch aktiv näringspolitik, Harmonisering av föreskrifter och standarder bör hasom mål att förbättra arbetsmiljön och konsumentskyddet, säger man. Utvecklingen får inte leda till uppsplittring av handelnoch en ekonomisk uppdelning av , säger fackliga samorganisation.Man betonar att det är ett ömsesidigt intresse att avvecklingen avhandelshinder sker parallellt inom och mellan EG och EFTA, och man uppmanar defackliga organisationerna i att bidra till arbetet. Regeringen kommer att förstärka insatserna för attavveckla handelshinder i , De nya initiativ som tagits i EG leder tillbehov av en klarare samordning av de här frågorna på ett tidigt stadium iSverige, Det är på det sättet vi kommer att möta de förslag som finns ivitboken. Vi kommer att tillsätta en särskild samrådsgrupp påpolitisk nivå i kanslihuset för att effektivt styra arbetet med Europafrågor,Till handelsavdelningen knyts också en särskild samordnare med inriktning påhandelshinder och konkurrensrättsfrågor i de europeiska sammanhangen. Förrenäringsfrihetsombudsmannen har accepterat att ta på sig denuppgiften. måste vi verka för att EFTA-samarbetet stärks ide här frågorna. Vi befinner oss i ett nytt skede, där relationerna med EG harblivit den centrala frågan i EFTA:s arbete. Det gäller att se till att vi haren hög handelspolitisk beredskap inom EFTA, så att vi kan ta initiativ innan EGlåst olika handlingsalternativ, för EG är öppet för en diskussion medEFTA innan man själv går till beslut om sina olika alternativ, frånkommissionens sida till rådet. Vid i kommerrepresentanter för att vara med. Vi måste då ta ställning tillviktiga frågor som enhetsdokumentet SAD, samarbetet på forskningsområdet inteminst. Men lika viktigt är det att vi säkrar en effektiv samordning mellan detarbete som bedrivs för att avveckla handelshinder i och detvästeuropeiska samarbetet. Här spelar en utomordentligt viktig roll sombrobyggare mellan EG och de nordiska länderna. Också det arbetet utökar vi . Frågan omett ramavtal på forskningsområdet väcktes i sambandmed statsminister besök hos i . höll EG pä att utarbeta ett omfattande forskningsprogram som syftadetill att öka EG;s konkurrenskraft utåt på det industriella området, inte minstmot bakgrund av den s, k, amerikanska och japanska utmaningen. Det är alltsåviktigt för svensk industri att bli delaktig i denna forskningssatsning, I har de forskningspolitiskainitiativen avlöst varandra. tog den franska regeringeninitiativ till ett nytt europeiskt forskningssamarbete, kallat Eureka, Samtligavästeuropeiska länder inkl. har ställt sig bakom syftet att stärka deneuropeiska industrins konkurrenskraft på den internationella marknaden, framförallt sådan forskning som liksom är nära marknaden, till skillnad frånEG-programmen, som ligger en bit längre ifrån marknadstillämpningar och närmaregrundforskningen. Eurekas högnivågrupp har också föreslagit attSverige skall bli nästa ordförande för under den ordförande-period sominfaller . lade fram ett tänkepapper om en s.k. ny europeisk teknologisk gemenskap vid sidan om de tre redan existerande,också det ett förslag som har mottagits positivt och antagits av EG:sministerråd. Parallellt med de här förslagen av multilateral karaktärhar EFTA-länderna, med undantag för , förhandlat fram bilaterala ramavtalmed EG om tekniskt och vetenskapligt samarbete. Avtalen är likartade, I dengemensamma forskningskommitté som resp. land skall sätta upp kommer ocksåsamarbetets detaljer att regleras. De här avtalen innebär inte för svensk del att värindustri får en fri tillgång till eller automatisk rätt att ingå i de olikaEG-programmen, men jag är övertygad om att de svenska företagen, som har storkompetens inom en rad områden, kommer att kunna betraktas som intressantasamarbetspartner och kunna hävda sig väl i konkurrensen. Vi har redan genom våraktiva medverkan i det s. k, COST-programmet i visat att vi har godkompetens i , och våra bidrag värdesätts av de andra länderna. Vårt avtal med Euratom på fusionsforskningsområdet ärytterligare ett exempel på vår beredvillighet att samarbeta europeiskt. Men enförutsättning för ökat svenskt industrideltagande i EG-programmen ärnaturligtvis att EG inte stänger ute s. k. tredje länder. Också på den punktenfinns det dock skäl till opfimism. har gjortklart att man avser att föreslå EG;s råd att öppna forskningsprogrammen för deländer med vilka man har tecknat bilaterala ramavtal. Om det beslutet fattas avEG-rådet, är en av de farhågor som tog upp i sitt första inläggundanröjd. Redan har för övrigt det svenska blivit deltagare i dets. k. Race-programmet som är ett från svensk botten rent eget program pätelekommunikafionsområdet. Sammanfattningsvis ter sig alltså utsikterna för att viskall kunna driva våra intressen i den vidare utvecklingen i som ljusaför närvarande. Det finns en klart manifesterad vilja inom EG att samarbeta medEFTA-länderna. Vi vet litet om framtiden, men vi vet om nutiden att denna viljaär reell. Det finns goda möjligheter för oss att förstärka detta samarbete; det Frihandelsavtal med EG, m. m. Frihandelsavtal med EG, m. m. gällersåväl om kommissionen som om EG-huvudstäderna, För att den här politiken skallkunna följas upp i praktisk handling krävs alltså ett ordentligt stöd inte barafrån regering och riksdag utan i lika hög grad från näringslivet ocharbetsmarknadens parter. Vi bär alla ett gemensamt ansvar för att politiken iförhållande till den europeiska gemenskapen är långsiktig, konsekvent ochtrovärdig. Den debatt som har förts visar ju att det finns en godgemensam grund och en god vilja frän de svenska riksdagspartiernas sida attaktivt delta i det europeiska samarbetet. Jag vill avsluta med att säga att själv - vilketockså underströks av - har en viktig funktion i förhållande tillEG-parlamentet, som vi inte får glömma bort som en betydelsefull del av deEuropeiska gemenskaperna. Det intensifierade samarbete som kommer att skemellan den svenska och är också en mycket viktig delav vårt europeiska samarbete, sä som det drivs från de svenska riksdagspartiernassida. 21PÄR (); Låt mig först säga att jag tycker att detmetodiska och pragmatiska sätt som arbetar på för att utvecklasamarbetet med EG på olika områden är bra. Det är någonting som vi har glädjeav och kommer att kunna ha ännu mera glädje av. är det naturligtvis viktigtatt vi är medvetna om att EG inte är någon välgörenhetsorganisation utan en imånga fall tuff förhandlingspart, som gärna ser till att den själv får så godavillkor som möjligt. Det är naturligt i en förhandlingssituation. Då är detviktigt att vi också anstränger oss för att för vår del se till att de avtalsom träffas blir så gynnsamma som möjligt. Det är självklart att ju mer vi haratt ge t, ex, på det vetenskapliga området - det är ett samspel och ettsamarbete - desto intressantare blir vi som förhandlingspart. De satsningar somvi gör på forskningens vitala område är naturligtvis väldigt viktiga där. Vidare är det väsentligt att vi uppträder gemensamt medandra stater. Därför tycker jag att samarbetet med EFTA i relationerna till EGär positivt och viktigt. Vi har särskilt stor anledning naturligtvis attsamarbeta med de övriga nordiska länderna, som har likartad position visavi EGsom vi. Ju mera vi kan uppträda gemensamt med andra berörda stater i vårarelationer fill EG, desto starkare stär vi. Utrikeshandelsministernillustrerade själv vilken roll EFTA faktiskt spelar som handelspartner till EG. I det här sammanhanget kan jag säga att uppgörelsen päfiskets område, som är aktuell, är litet oroväckande. Jag kan inte tycka attdet är en särskilt bra överenskommelse ur svensk synpunkt. På något sätt har vifått betala tullfriheten ungefär . Visserligen är det riktigt att detinte fanns någon formell knytning mellan det svenska medgivandet om tullfriimport av beredda fiskeprodukter och EG;s medgivande om tullfrihet för svensksill. Nog uppfattades det som att det fanns ett reellt samband. Vi betaladealltså redan den gången för tullfriheten genom att tillåta tullfrihet förimporterade fiskeprodukter, I det sammanhanget förlorade vi de förmåner som vihaft i samband med export av svensk fisk till och . Det är denandra gängen som vi betalar. Den tredje betalningen utgörs av de torskkvotersom vi lämnar till EG enligt denna uppgörelse. man fårbetala för en förmån om tycker jag inte att det är ett särskiltbra-avtalsresultat. Som exempel på avtalssituationer med EG är detta litetoroväckande. Vår reaktion berör naturligtvis först och främst fiskets situationmen har också en viss principiell karaktär. Det är viktigt att vidförhandlingar verkligen ta vara på svenska intressen men även att ta vara påsmå näringars, som naturligtvis fisket är, intressen. Frihandelsavtal med EG, m. m. 22HÄDAR (); Det var värdefullt att utrikeshandelsministernså starkt betonade likheterna när det gäller målen i fråga om miljö,arbetsmarknad m.m. som präglar och EG. Det är inte stora skillnader ide avgörande synsätten på samhällsutvecklingen, den ekonomiska utvecklingen ochhur livet skall gestalta sig för människorna. Det är bra att detta sägs, därföratt medvetenheten om likheterna innebär att samarbetsklimatet mellan Sverigeoch EG underlättas. nämnde att samarbetsklimatet är bra. Enbidragande faktor därtill är naturligtvis att EG nu har nått ungefär så långt isin utvidgning som man hade tänkt att man skulle nå. EG omfattar 320miljoner människor. Till EG hör praktiskt taget alla de europeiska demokratierna.Det finns, vid sidan av , ett fåtal som står utanför. Flertalet av demingår i det europeiska frihandelsområdet, EFTA, med en befolkning på totalt 30miljoner människor. Jag tror att EG inte vill ställa till problem för derelativt få och relativt små europeiska demokratier som står utanförgemenskapen utan försöker skapa samarbetsformer som fungerar för allademokratierna i . är målet att handelshindren inom EG helt skallförsvinna och att en verkligt gemensam marknad skall upprättas. Därför är detpositivt att man från EG:s sida sagt, att handelshindren mellan EG och EFTAskall avskaffas parallellt med arbetet inom EG. Jag tog fasta på det som sade om att arbeteti med dessa frågor kräver en europeisk dimension. Ett av de problem vikan komma att möta på svensk sida är ett vaktslående kring sådant som är invantoch välkänt. Detta kan sätta en del käppar i hjulet - förhoppningsvis lättbrytbara käppar- för att samarbetet skall drivas vidare. Därför krävs det enpolitisk vilja från regeringens sida att se till att myndigheterna sätter dennaeuropeiska dimension främst. Man måste visa att man tar det stora målet,upprättandet av en i alla avseenden fungerande gemensam marknad, på allvar. Detär min förhoppning att just denna europeiska dimension skall prägla regeringensarbete på att åstadkomma denna för EG och EFTA gemensamt fungerande marknad, sade också att det är viktigt attsamarbetet sker på lika villkor. Men när vi trycker pä detta, mäste vinaturligtvis också vara medvetna om att den ena parten är mycket stor ochmycket stark i förhållande till den andra och att lika villkor från dessautgångspunkter inte alltid är lätta att uppnå, EG kommer naturligtvis att iförsta hand se till att hitta lösningar som passar för de länder som ärmedlemmar i den europeiska gemenskapen. Inbjudan till EFTA-länderna, däriblandSverige, kan i rätt Prot.1985/86:140 många fall komma att bli att ansluta sig till den lösning somman inom EG har 14 maj1986 funnit vara den bästa, _ ,, , , , , Jag tror visst att vi får mängatillfällen att vara med och diskutera, och jag j tror visst att man kan komma att tahänsyn också till svenska synpunkter i dettaarbete, men EG;s storlek ä ena sidan och EFTA:s och å den andra gördet ändå svårt att tro att samarbetet alltid kommer att kunna ske på "likavillkor". Det här kan naturligtvis leda oss tillfortsatta överväganden om hur vårt samarbete med den europeiska gemenskapenskall utformas även formellt. Det vore naturligtvis önskvärt om man på deområden där vill delta på samma villkor som , helt ochfullt, också kunde finna lösningar som gjorde att vi verkligen varlikaberättigade och i alla avseenden fick arbeta på lika villkor med ländernainom den europeiska gemenskapen, 23 (): avslutade med att säga attframtidsförutsättningarna för samarbetet mellan och EG är ljusa. Jaghoppas han har rätt; jag tror dessutom att så faktiskt är fallet. Han gjorde också en kort tillbakablick på vad som harinträffat sedan 1970-1971 när vi fick den formella form församarbete som vi har levt med . Han konstaterade-alldeles riktigt,tror jag-att det har gått bättre än vad många då väntade. Man kan konstatera att vi inte fick den anslutningsformsom vi strävade efter. Vi ville ha mer än bara ett frihandelsavtal. Vi ville haen tullunion, vi ville ha ett utökat samarbete på en rad områden. Vi fick nöjaoss med detta avtal men kan konstatera att det inte var så dåligt som vibefarade, vare sig från den sida som ville gå ännu längre eller från den sidasom företrädde den förhandlingsuppläggning som dä var den dominerande. Jagtycker det är viktigt att detta sägs. skall man ha klart för sig att ett av de viktigaskälen till att det gått bättre än vad vi väntade oss 1970-1971 är att detdelvis gått sämre för EG än vad vi då förväntade oss. Då diskuterade vi itermer av mycket långtgående dokument frän EG :s sida. Det gällde t, ex, vanAir-planen, som talade om att upprätta en ekonomisk och monetär union tillslutet av . Av detta har blivit intet. Från svensk utgångspunkt ärdet förmodligen positivt att det blev litet problem för EG när det gällde demer vittflygande samarbetsplanerna. Men i ett vidare europeiskt perspektiv ochett långsiktigt perspektiv är det måhända så att även vi har anledning attbeklaga de problem som EG haft. Det är också riktigt som säger att det ärpå det utrikespolitiska området, om än vid sidan av det formella samarbetet,som EG-staterna gått framåt i sina samarbetssträvanden. Detta är något somställer till problem för oss i det längre perspektivet. Det diskuterade vi nyssi den tidigare debatten. Det ärockså viktigt att påpeka att detta innebär positiva inslag i den Jag noterade att i ett anförande inför 26 uttrycktesig sä här: Det är i supermakternas värld avomistligt värde med ett som självständigt kan stå upp till försvar Prot. för de småstaternas oberoende, de mänskliga rättigheterna och respekten 14maj 1986 Frihandelsavtal med EG, m.m. för deninternationella legaliteten. Jag tycker det är bra att detta blir sagt. Det ärEG:s utrikespolitiska samarbete som här talar om, och det ärett bidrag till avspänning och till bättre internationella relationer och därmedockså till ett förverkligande av vidare utrikespolitiska skall vi se framåt, fördjupa och bredda samarbetet.Mats har tagit en del initiativ. Det har tillsatts en samrådsgruppunder ledning av en statssekreterare inom . Det tyckerjagar bra. Man kan möjligtvis göra kommentaren att det är ganska märkligt atten sådan samrådsgrupp inte funnits redan tidigare. Inom finnsen rik flora av samrådsgrupper. Om jag inte missminner mig finns det t. o. m.en som handlar om . Att vi nu får en som också handlar om vår egenvärldsdel tycker jag är i hög grad påkallat. Men när det nu skall bli en insats för att aktivera ossgentemot får vi inte glömma att det nere i i EG-staterna ocksåfinns en viss skepsis gentemot . Vi ses ibland som ett land som väljeroch vrakar, som förmanar och utövar förmynderskap när det gäller olika delar avEG-samarbetet. Man tycker ibland att den verkliga viljan från sida attgöra en egen insats i det europeiska samarbetet har saknats. Därför tror jagatt vi måste gå in och intensifiera våra kontakter. Det gäller ,där regeringen har ett speciellt ansvar. Det gäller , där vihär i har vårt ansvar. Det gäller de EG-ansvariga i alla denationella regeringarna och alla de nationella regeringskanslierna. Trots alltsom sägs om en federal och överstatlig struktur inom EG-arbetet är EGfortfarande en koalition av självständiga nationer där de avgörande beslutenfattas i de olika nationella huvudstäderna. Till slut, fru talman, något kort om EFTA. Enutrikeshandelsminister i måste tycka bra om EFTA. Det gör också MatsHellström. Det kan man inte rikta någon invändning mot. Men skall vivara medvetna om att EFTA är en skugga av vad det var. Det är en europeiskrestprodukt som är väsentlig när det gäller att samordna vissa frihandelsfrågorgentemot EG men som därutöver, tror jag, inte kan tjäna som en vidare bas församarbetet mellan t. ex. och EG. Där tror jag i stället att vi haranledning att titta mer på de möjligheter som innebär. roll som brobyggare mellan och . Det pågår enEuropadebatt i som jag tror kommer att innebära intressanta resultatlängre fram i tiden. Det finns ett förnyat intresse i för de europeiskasamarbetsfrågorna. Vi skall se som en nödvändig del också av våreuropeiska samarbetspolitik. 24 (): Jag hade i den här debatten inte tänkt attnämna vita zonen, men vill ändå understryka den stora betydelse som en lösning av problemet med vita zonen skulle innebära. Det är ett oerhört fisketryck i det område 'som ligger öster om . De försiktigaste beräkningar som vi har kunnat göra pekar på att EG har tagit upp torsk. Prot.1985/86:140 dvs. nästan dubbelt så mycket som hela fiske inbringadeunder fjolåret. En lösning beträffandevita zonen skulle på ett fantastiskt sätt kunna ., , . j betyda en uppryckning för detsvenska fisket. Jag hoppas innerligt att man , r. kommer att lyckas - jag vet att detpågår förhandlingar. talade om att bygga upp en marknad. Menarhan därmed uppbyggandet av en marknad för fisk, vill jag säga att de avtal somvi beslutar om är alldeles för små. Avtalen täcker knappast vår export . Jag har frågat mig varför inte regeringen vill skydda svensktfiske och svensk beredningsindustri. Ingen kan påstå att detta har skett genomde avtal som träffades 1972. har det inte hänt så särdeles mycket. säger att han skall försöka att få borthandelshindren. Tänk då på svenskt fiske och på svensk beredningsindustri, därman har så stora handelshinder .