prot · G90960 · 1985-12-31 00:00:00 — Det ärdess bättre också ytterst sällsynt att daghem stängs. Om personalbristen vid daghem I det aktuella fallet, ett daghem i , har en radolyckliga omständighe- Prot, 1985/86:60 ter bidragit till en svårpersonalsituation. Jag har inhämtat att kommunavser att vidta olika åtgärder för att undvika att sådana situationer upprepas. AnL 55 (); Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Det är naturligtvis oerhört svårt när personal på dagheminsjuknar. Det är inte alltid möjligt att snabbt ordna vikarier, och det ärsvårt för föräldrarna att helt gardera sig för att sådana situationer uppstår.Därför är det oerhört viktigt att man har rätt till ledighet och rätt tillersättning för inkomstbortfall när sådant trots allt inträffar. Jag efterlyser inte några särregler för föräldrar med barnpå just daghem, Samma rätt existerar för vissa föräldrar, nämligen för dem somhar barn hos dagmamma, barnflicka eller någon annan. Det finns en regel om attnär ordinarie vårdare är sjuk, så har föräldrarna rättighet till ledighet ochersättning för inkomstbortfall. Jag hoppas att statsrådet vill se över lagstiftningen medhänsyn till denna inkonsekvens. Jag efterlyser alltså en översyn av reglernaför tillfällig föräldrapenning, så att sådana här besvärligheter i framtideninte skall behöva leda till alltför stora problem för föräldrarna, AnL 56 Statsrådet ; Låt mig först konstatera att jag är överens om att föräldrarna inte skall behöva hamna i en sådan härsituation. Det som inträffat har på ett riktigt sätt skildrats i denframställda frågan. Men min lösning är ändå en annan. Har föräldrarna ochkommunen kommit överens om att barnomsorg skall ges, så skall föräldrarna ocksåkunna lita på och känna trygghet i att kommunen fullgör sin uppgift att förseföräldrarna med en fungerande barnomsorg, I de allra flesta fall skalldaghemmen inte behöva stängas. Om de i något sällsynt fall - det är då närmastfråga om en katastrof-måste stängas, skall kommunen känna ansvar för att barnentas om hand genom något tillfälligt arrangemang, som också fungerar. Det är denutgångspunkten jag tycker att man skall ha i detta fall. Frågan om att jämställa daghem meddagbarnvårdare när det gäller rätten att få ersättning från försäkringskassanhar prövats, och man har funnit att riskerna för komplikationer är så stora omman inför en sådan här rätt att man avstått från att göra det. Jag tyckeralltså att man skall koncentrera sig på att se till att kommunen fullgör sin uppgiftgentemot föräldrarna. AnL 57MARIA (); Jag tycker att det är alldeles utmärkt tydligen tagit itu med detta speciella problem när det gäller daghemmet iKista, Men det hindrar inte att jag tycker att samma regler borde kunna gällaändå för dagbarnvårdare, vare sig det är fråga om en dagmamma eller ett daghem.Det är självklart att man skall kunna lita på barnomsorg, vilken formden än har. Jag anser att det är lika självklart att man skall ha samma rätttill inkomstersättning och rätt till ledighet, oavsett vilken form avbarnomsorg man fått. Prot.1985/86:60 jag skulle vilja fråga statsrådetvad det är för fel på tanken att ha lika 16 januari1986 behandling av de olikakategorierna. Omekonomiskt stöd till blivande adoptivföräldrar Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på fråga 1985/86:305 om ekonomiskt stöd tillblivande adoptivföräldrar AnL 58 Statsrådet : har frågat mig om det ärregeringens avsikt att genomföra ett ekonomiskt stöd till blivandeadoptivföräldrar. Frågan är föranledd av att regeringen tillkallaten särskild utredare för att undersöka förutsättningarna för att minska denenskildes kostnader i samband med adoption av utländska barn. Mitt svar är att regeringen kommeratt ta ställning till frågan när den särskilda utredarens förslag föreliggeroch i sedvanlig ordning har behandlats. AnL 59INGA (vpk); Jag skall be att få tacka för svaret. Frågan om de ökande kostnaderna för blivandeadoptivföräldrar i samband med internationella adoptioner har diskuterats längebåde här i och bland föräldrar och adoptionsorganisationer. Riksdagenbeslöt med anledning av socialutskottets betänkande 1984/85:17 att denutredning som tidigare aktualiserats av regeringen skulle ha till uppgift"att utarbeta förslag till ekonomiskt stöd till enskilda för utgifter isamband med en internationell adoption". har regeringen tillsatt denna aviserade utredning. Mennär man tar del av direktiven blir man tveksam om beslut kommer attföljas. Ännu mer tveksam blir jag när jag hör statsrådet svar.Det som gjort mig oroad är formuleringen att utredningen skall "undersöka förutsättningarnaför att minska den enskildes kostnader ", Det är inte samma saksom att utreda formerna för ett ekonomiskt stöd som faktiskt harbegärt. Vidare skall man inventera och analysera kostnaderna. Vi vet vilkakostnader det är som är de stora posterna för familjerna. Vad begärtär att få själva bidragskonstruktionen utredd. Jag tycker, efter att ha fått det här svaret, attregeringen struntar i beslut. Vi har faktiskt begärt att man skallutreda formerna för ett bidrag - om det skall vara lån eller bidrag eller hurdet skall konstrueras - och inte några förutsättningar. Vi har utgått från attdet här är så svåra problem att de måste åtgärdas. Jag vill ha ett rakt svar, för det här tycker jag inte ärnågot svar. Blir det ekonomiskt stöd eller blir det inte något sådant stöd tilladoptivföräldrar? AnL 60 Statsrådet : Får jag för det första stillsamt påpeka attjag tycker att har varit i för att vetaatt regeringen inte brukar gesig in på konstruktion av olika lösningar när utredning pågår. Det är först närregeringen har förslagen framme som den skall ta ställning till dem. För det andra vill jag säga att man kan minska denenskildes kostnader på mer än ett sätt. Man kan se över de kostnadsposter somfinns och försöka medverka till att kostnaderna sänks. Det är alltså inte givetatt ett ekonomiskt stöd är det enda sättet att minska den enskildes kostnader. För det tredje vill jag påpeka att avslogmotionerna med förslag till olika lösningar i det här fallet. gjordeett uttalande om att en sådan lösning borde prövas, som sade, menmotionerna avslogs. Så rent konstitutionellt har inte bundit uppregeringen för vilken lösning det skall vara. Prot, 1985/86:60 16januari 1986 Om ekonomiskt stöd till blivande adoptivföräldrar AnL 61INGA (vpk): Självfallet har man inte bundit upp sig förnågon lösning. Men socialutskottets betänkande, där motionerna behandlades, varenigt. Vi krävde ett bidrag till de blivande adoptivföräldrarna, förslag tillekonomiskt stöd till enskilda för utgifter i samband med en internationelladoption. Sedan kommer direktiven till utredningen där det sägs att man skallundersöka förutsättningarna. Det är någonting helt annat. adoptioner, där jag för övrigtsjälv sitter med, har påtalat detta - det har jag också kontrollerat. Här ärett glapp. Det är därför jag har ställt frågan om de här föräldrarna kanpåräkna ett ekonomiskt stöd eller ej. Jag tycker att det är ganskaanmärkningsvärt att regeringen struntar i ett förslag som beställtoch faktiskt fattat beslut om. Det är ett gammalt förslag. AnL 62 Statsrådet ; Två påpekanden i sammanhanget för att detinte skall bli något missförstånd. För det första: Utredningen är i gång och det är juviktigt att vi kommit i gång med arbetet. Men jag medger att det har dragit utpå tiden. För det andra; Det är knappast någon idé att dra i gång enutredning om man inte menar att någonting skall ske. Inriktningen är ju att viskall försöka underlätta för de blivande adoptivföräldrarna. Vad det handlar omär ju att finna vägarna för detta. AnL 63 INGA (vpk): Man vet vilka kostnader som är förenade meden adoption. att adoptera ett barn från , 52 000kr. Det är resekostnader och vårdkostnader i utlandet som är dedryga posterna. Dollarkursen har fördubblats . Det har spelat en storroll för ökningen av kostnaderna. Därför är det svårt att påverka kostnaderna inågon nämnvärd utsträckning. har adoptionskostnaderna ökat . Det är därför vi har begärt ett bidrag och begär att regeringen skall kommamed förslag till en konstruktion. Men att hålla på att utreda och analyseraförutsättningarna är ett slag i ansiktet på både de 1985/86:60 riksdagsledamöter som engagerat sigi frågan och de adoptivföräldrar som faktiskt väntar sig något positivtefter år av halande i denna fråga. Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Föredrogs och hänvisades 1985/86:14till arbetsmarknadsutskottet 20 § Anmäldes och bordlades 1985/86:82Bidrag till idrottsföreningar för vissa arbetsgivaravgifter 21 § Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1985/86:104 av () till utrikesministern ombehandlingen av svenska medborgare som besöker svenska ambassader: Sedan den långdragna affären medIvan Dragicevic har fått ett lyckligt slut och han efter lång och tålmodigväntan återbördats till och återförenats med sin familj återstår någrafrågor som pockar på svar. En sådan fråga är den som själv harställt. Han säger: Jag har funderat och funderat över varför jag hölls kvar...och jag har än inget svar. Motiven till att den jugoslaviska staten egenmäktigthandlar med en enskild människa på det sättet, att hon mot sin vilja och utandom och rannsakan hålls kvar och lämnar henne i ovisshet om varför det sker ochom vilken den slutliga lösningen kan bli utgör exempel på det godtycke som enstat befriad från demokratisk insyn kan kosta på sig. Men det är den enskildesom får betala. Frågor som däremot borde kunna få klargörande svar gällerden minst sagt märkliga behandling som fick på den svenskaambassaden i . Att han själv inte vill uppehålla sig vid den missräkninghan måste ha känt över behandlingen är en sak, men det var ur hans synpunktkanske en liten missräkning i förhållande till en betydligt större ochvitalare. Genom massmedia, tidningar, TV och radio tog svenska folket del avvad som hände i . Många fäste sig då vid den behandling som han fick påsvenska ambassaden när han tog sin tillflykt dit. Man fick ett starkt intryck av att den behandling han fickpå vår ambassad såsom svensk medborgare inte var i nivå med vad man har rättatt förvänta. I en liknande situation för en svensk medborgare som söker sintillflykt till en svenskambassad är det inte tillfredsställande att inte allt görs för att Prot.1985/86:60 underlättaoch understödja också när det gäller de mest elementära behoven. Det kan gällaen sängplats och mat för dagen och framför allt ett humanitärt omhändertagande.Då jag utgår ifrån att utrikesministern delar känslan av besvikelse överbehandlingen av vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder ämnar utrikesministern vidta för att garantera enpositiv behandling av svenska medborgare som söker sin tillflykt till våraambassader? 22 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1985/86:323 av andre vice talman ()till statsrådet . Å. om alkoholreklamen i vissa tidskrifter; I lagen med vissa bestämmelser ommarknadsföring av alkoholdrycker föreskrivs starka restriktioner föralkoholreklam till konsumenter. Dessa restriktioner gäller dock inte för marknadsföring tillåterförsäljare såsom restauranger. Det finns bl. a. flera tidskrifter sominnehåller ett stort antal annonser för alkoholhaltiga drycker. Där talar mant. ex. om "innedrin-ken ute i stora väriden". Det är tveksamt om spridningen av dessa tidskrifter följerde gällande reglerna. Det förekommer att dessa tidningar finns utlagda t. ex.på hotell så att de når även den vanlige konsumenten. Detta har ävenuppmärksammats av KO som har för avsikt att granska dessa tidningar. Jag villmot denna bakgrund ställa följande fråga: Avser statsrådet att ingripa motden reklam för alkohol som förekommer i dessa tidskrifter? 1985/86:324 av () till jordbruksministernom förbud mot export av försöksdjur; 1 svenska djurförsök får enligt 12§ i lagen om djurskydd endast användas djur uppfödda för ändamålet.Lantbruksstyrelsen skall godkänna djuruppfödarna. Lagen syftar dels till ensanering av branschen, dels till att skapa möjligheter till kontroll av undervilka betingelser djuren föds upp. Lagen reglerar inte frågan om huruvida djur får födas uppi och säljas för djurförsök i annat land. Det förekommer därför attuppfödare som ej blivit godkända av lantbruksstyrelsen exporterar försöksdjur.Detta kan enligt min mening inte överensstämma med lagstiftarnas intentioner. ' Vilka åtgärder är jordbruksministern beredd vidta föratt täppa till denna lucka i lagen? 1985/86:325av () till jordbruksministern om tillförseln avtillväxthormoner till djur: trädde en ny lagom foder i kraft. Den syftar bl. a. till att förbjuda det osunda i regelmässigtillförsel av tillväxthormoner till djur. Enligt uppgifter i pressen riskerar dessa bestämmelser attkringgås genom att läkemedelsföretag och producenter med stöd avsocialstyrelsen "döper om" de preparat som åsyftades från hormonertill antibiotika. Vilka åtgärder ärjordbruksministern beredd att vidta för att hindra detta kringgående av lagen? 1985/86:326 av () till statsrådet . Å. om verksamhet gentemot konsumentrådgivare; är en centralförvaltningsmyndighet för konsumentfrågor och har till uppgift att stödjakonsumenterna och förbättra deras ställning på marknaden. Verket har tilllandets konsumentrådgivare distribuerat en samling argument mot införandet avreklam i TV-enligt generaldirektören för att skapa balans i debatten. Då det inte synes vara förenligtmed ett statligt verks åligganden att i en politiskt kontroversiell frågautnyttja sin ställning för att på detta sätt påverka den allmänna opinionenvill jag fråga statsrådet om han avser att vidta någon åtgärd. 1985/86:327 av () till finansministern omlagstiftningen rörande ledningsfunktioner i fåmansbolag och familjeföretag; Enligt skall somsjälvständig inkomsttagare betraktas de som har på eget ägande baserat, väsentligtinflytande i ett företag. Enligt taxeringsmyndigheterna kan i ett företag avtyp fåmansbolag-familjeföretag i princip endast en av ägarna, verksamma iföretaget, ha denna funktion. I praktiken leder detta till en diskriminering avden kvinnliga maken. Med anledning härav vill jag fråga: Är finansministern beredd att låtautreda i vilken utsträckning tolkningen av lagstiftningen rörandeledningsfunktioner i fåmansbolag-familjeföretag i praktiken leder till endiskriminering av kvinnor, verksamma inom denna typ av företag? 1985/86:328 av () tilljordbruksministern om åtgärder mot vanvård av djur; I har endjurägare lyckats att förhala myndigheternas föreläggande omförbud för derine att ha hand om djur. Genom att ständigt överklagamyndigheternas förbudsföreläggande och senare överlåta djuren på annan hardjurägaren lyckats förhindra myndigheterna att ingripa. Följden blevatt djuren utsatts för svår vanvård . Motbakgrund av detta vill jag ställa följande fråga: Prot, 1985/86:60 Ämnar regeringen vidtanågra åtgärder för att förhrndra i detta fall i----------- använda möjligheter att kringgå myndigheternasförbudsförelägganden? Ii §Kammaren åtskildes kl, 16,20.