prot · G90978 · 1985-12-31 00:00:00 — Men det skall väl inte vara så attregering, riksdag och SJ tar detta till intäkt för att dra in tåguppehåll iAlingsås. Vad vi nu kan se är en nygammal trend som återkommer: manplockar här och var i tabellen, och så finner människor inte det tåg de brukaråka med. kan man heller inte åka med nattåg till utan attförst resa låt mig säga baklänges till för att därifrån komma fillStockholm . För infe så länge sedan fanns det faktiskt två nattåg.som man kunde åka med från . Jag tycker inte att det här är attkonkurrera med flyget, det är att skjutsa över resenärer till flyget. Jag anser fortfarande att statsrådet inte har gett mig detsvar jag vill ha när det gäller servicen och tåguppehållen i . Om privata sjukhem och privata daghem Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på fråga 1985/86:360 om privata sjukhem ochprivata daghem har frågat mig om varförregeringen säger ja till privata sjukhem men nej fill privata daghem. Inledningsvis vill jag klarlägga att det inte finns någotförbud mot privata daghem. Regeringen har tvärtemot i olika uttalandenunderstrukit sin uppskattning av alternativa barnomsorgsformer, bl. a. iföräldrakooperativ form. Regeringen har dock klart uttalat sig emot att statsbidragutgår till daghem som drivs i uppenbart vinstsyfte. Motiven härför harredovisats i proposition 1983/84:177 om statsbidrag till alternativabarnomsorgsformer, vilken ställt sig bakom. Statsbidrag utgår inte till privata sjukhem, varförmotsvarande fråga där inte är aktuell. 69 (): Jag ber att fåtacka för svaret på min fråga. Jag är överraskad över det sista som : "Statsbidrag utgår inte till privata sjukhem, varförmotsvarande fråga där inte är aktuell." Men, Bengf , viasjukförsäkringen utgår bidrag till landstingen, sjukvårdshuvudmännen. Och deutnyttjar privata sjukhem för att bedriva sjukvård. Landstingen får göra det.Kommunerna får däremot inte utnyttja sina statsbidrag för att lägga utbarnomsorg på privata daghem. Där har regeringen intagit två helt olikaståndpunkter för verksamheter som är i högsta grad jämförbara. Regeringen haralltså intagit två radikalt motsatta ståndpunkter, och det finns faktiskt intenågon god förklaring till detta. Om det skulle finnas det, hoppas jag att BengtLindqvist kan redovisa den. Den förklaring som givits i svaret är intetillfredsställande. Jag vill bestämt tillbakavisa påståendet attdessa verksamheter är väldigt likartade. Jag tycker för det första att man kanskilja på verksamheterna som sådana - aff bedriva sjukvård resp.daghemsverksam- Om privata sjukhem och privata daghem het - ochför det andra att betingelserna runt omkring i grunden är mycket olika. Jagtänker då på den historiska utvecklingen på dessa båda områden, de ersättningarsom finns i sammanhanget, det statsbidrag som utgår och det utvecklingsskedesom dessa båda verksamheter befinner sig i. Det ger då också olika behandlingfrån statens sida. Egentligen skulle man med någon förenkling kunna säga attstaten ger ett sanktionerat bidrag, ett direkt statsbidrag, till alternativabarnomsorgsformer men inget statsbidrag direkt till sjukhemmen, vilket alltsåskulle innebära i princip ja till daghem och nej till sjukhem. I grunden handlar det, herr talman, i den här diskussionenom någonting annat; det handlar om skilda uppfattningar om marknadsekonominsroll och uppgifter i vårt samhälle. Vi socialdemokrater menar attmarknadsekonomin har sin givna uppgift när det gäller att producera varor ochtjänster i allmänhet. Men när det gäller socialt viktiga funktioner för ossmänniskor, där andra motiv kommer in, såsom omvårdnad, värd, utbildning osv. ärdet av avgörande betydelse för samhället och för rättvisan att dessa verksamheterbedrivs pä lika villkor, att de bedrivs under trygga och öppna former och somsagt ger en rättvis behandling av alla människor. I fråga om daghemsverksamhetenär huvudprincipen denna. Sedan finns det undantag som sanktionerar vissa typerav alternativ barnomsorg. 71 (): Jag tror faktiskt inte att BengtLindqvist kan övertyga någon om att barnomsorg och sjukvård i dessa avseendenär olika. säger att marknadsekonomin har sin givna roll när detgäller produktion av varor och tjänster men att man när det däremot gäller vårdoch omvårdnad skall utnyttja offentliga huvudmän. Men hur är det med de privatasjukhemmen - producerar de varor? Utövar inte de vård? Jag tycker att det ärobegripligt varför man gör denna distinktion. Inom sjukvården är det värdefulltatt ha de privata komplementen, säger socialdemokraterna. De kan få offentligfinansiering. Man kan lägga ut uppdrag till privata sjukhem för att bedrivavård. Detta är helt i enlighet med socialdemokratisk politik i landstingen ochhos regeringen, men man har en radikalt annan uppfattning vad gäller privatbarnomsorg. Man säger att det är profifverksamhet, en verksamhet som bedrivsför att tjäna pengar-det är fullkomligt oacceptabelt för offenfligfinansiering. Detta är mycket intressant och kunde ledatill en lång och djup diskussion. Det finns inget förbud mot att starta privatadaghem, precis som det inte finns något förbud när det gäller att anordnaprivata sjukhem. Varför finns det då inga privata daghem i aktiebolagsform, ihandelsbolagsform, dvs. Mitt svar på den frågan bliratt det finns två skäl härför: dels att den verksamhet som vi bedriver ihuvudsak i den kommunala barnomsorgen är av så god kvalitet, att det intebehövs privata daghem, dels att den kommunala barnomsorgen erbjuds medborgarnai så generösa former aff privata daghem inte behövs. Jag hartre frågor'till : Varför uppstod inte den här typen av privat barnomsorgnär borgarna satt vid makten? Varför uppstod den inte när statsbidragen varlåga? Varför är det så intressant just nu när staten/ samhället gör en ambitiössatsning pä en kraftig förstärkning av statsbidragen till denna verksamhet? 73 (): Jag har en minut på mig, och då får vi nog användafrågestunden till vad den är avsedd för, nämligen frågor från fillregeringen och inte i motsatt riktning. Det är fortfarande, tycker jag. ett helt besynnerligt resonemangnär säger att det gärna får finnas privata daghem bara definansierar sig själva. Men beträffande de privata sjukhemmen för regeringenoch socialdemokraterna i landstingen en helt annan politik. Där säger man: Detär bra att de finns, vi använder gärna offentliga resurser för att utnyttjadessa sjukhem fill att ge den värd vi behöver ge. Beträffande daghemmen har manen radikalt annan uppfattning. Jag tror fortfarande efter denna debatt, herr talman, attjag inte har fått något svar på frågan. Jag frågade ursprungligen om BengtLindqvist kunde ge någon förklaring till att socialdemokraterna hade radikaltolika uppfattningar när det gäller dessa olika vårdformer. Svaret var nej. Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Föredrogs och hänvisades 1985/86:289fill arbetsmarknadsutskottet 21 § Anmäldes och bordlades 1985/86:95Ändring av reglerna för produktionskostnadsanpassad belåning m. m. vid beslut om statligabostadslån 1985/86:96 Ny administration av förlängt barnbidrag, m.m. 22 §Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1985/86:116 av () till industriministern omutländska förvärv av svenska företag: Mot bakgrund av vad som skett iStensele i , där ett utländskt företag, finska Rauma-Repola,fått regeringens tillstånd att förvärva skogsmaskintillverkaren och sedanefter lägger ner Prot.1985/86:78 verksamheten, ställer västerbottningarna frågan hur regeringenhandlagt detta ärende. Det förefaller som om förvärvet skett enbart för att detfinska företaget skall kunna bli av med en konkurrent och i stället ökaförsäljningen från sina finska fabriker. och befolkningen i kommun drabbasextremt hårt eftersom drygt 200 anställda hotas av arbetslöshet- defta i englesbygdskommun med 8 000 invånare. har ytterligare ett Västerbottensförefag, iSkellefteå, sålts till utländska köpare. Företaget, som har 160 anställda ochtillverkar hydraulpressar för verkstadsindustrin, har sålts till enföretagsgrupp i , . Facket på företaget i är tveksamttill affären dä inga garantier om fortsatt anställning ges och då det kanfinnas risk för att det som skett med SMV upprepas och produktionen flyttastill annan fabrik utomlands. För att affären skall kunna genomföras fordras dock attregeringen godkänner den. Mot bakgrund av vad som skett i vill jag veta omindustriministern liksom jag delar de anställdas farhågor. Vilka åtgärder är industriministernberedd att vidta för att förhindra ett återupprepande av vad som skett med SMV? 23 § Meddelande om frågor Meddeladesaff följande frågor framställts 1985/86:379 av () till utrikesministernom kultur- och informationsutbytet med andra länder: I ett hårdnande internationelltklimat ökar betydelsen av information till andra länder om och svenskaståndpunkter. I årets budgetproposition framför utrikesministernangelägenheten av att organisationen och samordningen av de statliga insatsernainom det svenska kultur- och informationsutbytet med utlandet utvärderas. Med anledning därav önskar jag ställa följande fråga: I vilken form kommer en sådanutvärdering aff ske och när kommer den att påbörjas? 1985/86:380 av () till statsrådet om utnyttjandet av publikundersökningar: Radiospublikundersökningar har använts för insamlande av uppgifter till projekt dataarkiv. Enligt uppgift har någon informationinte lämnats om att de insamlade uppgifterna skulle användas för annatändamål än för radiokoncernens eget behov. Enligt min mening är det intetillfredsställande att publikundersökningar utnyttjas pä dettasätt. Jag vill med anledning av detta fråga kulturministern: Har detta skett i fler fall än detnu avslöjade? Vilka ätgärder avser kulturministern vidta för att förhindraåterupprepningar ? 1985/86:381 av () till statsrådetBengt om villkoren för statsbidrag till studiecirkelverksamhet; Den bestämmelse som gäller om högstaantalet studietimmar per sammankomst för studiecirklar med statsbidrag harvisat sig vara ett pedagogiskt "hinder" i vissa studieämnen. Iblandbehöver man fortsätta mer än "tillåtna" . I åtskilliga ämnen skulle studieverksamheten förenklas, vore tillåtna med den förutsättningen att de"kompenserades" av ett lägre timantal vid andra sammankomster medsamma studiecirkel. Medel-timtalet per sammankomst skulle alltså för varjestudiecirkel med statsbidrag ej tillåtas vara mer än tre, men friheten attdisponera fiden skulle vara större -och därmed mer i linje med principen om"fritt och frivilligt" i folkbildningen. Man kan t.o.m. hävda attdet är ett misstag att denna möjlighet ej redan inskrivits ibidragsbestämmelserna. En ändring av bidragsbestämmelserna i detta stycke skulleinte förorsaka staten mer kostnader. Kontrollen av att bidragsbestämmelsernaföljs skulle ej försvåras. Därför borde en ändring av bidragsbestämmelsernakunna ske omgående. Är statsrådet beredd att nu vidta sådana åtgärder, attdet relativt omgående blir tillåtet att med statsbidrag genomföra studiecirkelmed enstaka sammankomst öm enligt vad som skissats ovan? 1985/86:382av () till finansministern om ändrade regler för kommunalaavgifter och skatter: "Staten drar in pengar fränkommunerna för att minska det statliga budgetunderskottet. Kommunerna måste dåfä möjlighet att möta dessa inkomstminskningarså att de inte slår alltför hårt mot verksamheten. Statligaregler som hindrar förnyelse och omprövning måste bort." Denna uppfattning framförs av finansborgarrådJohn-Olle , som bl. a. vill införa bilavgifter och avgifter påkommersiella lokaler. Medanledning härav vill jag fråga: Är finansministern beredd att iöverensstämmelse med ovanstående önskemål lämna förslag om ändring avde statliga regler som hindrar en avgifts- och skattepolitik attkompensera kommunen för effekterna av den statliga utgiftsåtstramningen? Prot.1985/86:78 1985/86:383 av () till socialministern omförekomsten av datalagrade personregister inom sjukvården: Meddelande om frågor Enligt uppgifthar alla kvinnor som i genomgått abort mellan åren 1966 och 1974dataregistrerats utan att de fått kännedom om detta. Många upplever denna formav faktainsamlande via dataregistrering som kränkande. Detta gäller inte minstinom sjukvården. Jag anser att det är nödvändigt att ansvarigt statsråd lämnarbesked beträffande omfattningen vad gäller denna form av dataregisfrering. Medanledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Finns det ytterligare datalagradepersonregister av hemlig natur inom sjukvården och vad är i sä fall syftet meddessa register? 1985/86:384 av () till statsrådet om de regionala TV-sändningarna i : kommer norraSörmland att erhålla regionala TV-sändningar via "". Redannu står det klart att dessa sändningar kommer att bli ett fiasko. NorraSörmland och speciellt Strängnäs-Mariefredsdelen befinner sig nämligen ikanten av tre sändarområden, varför många tittare inte kommer att kunna seprogrammet. , Även det faktum att genom nämnda förhållanden såsom endalän i landet blir delat dä det gäller regional TV-bevakning inger betänkligheter.Inte heller i årets budget anvisar regeringen de medel som erfordras för attproblemen skall kunna få en tillfredsställande lösning. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följandefråga till kulturministern: Vilka åtgärder ämnar regeringenvidta för att ge sörmlänningarna bättre regional TV-service? 24 § Kammaren åtskildes kl, 16,45, In fidem