prot · G90950 · 1985-12-31 00:00:00 — Allalåneansökningar som uppfyller villkoren bifalls. Vad som har skett är ettallmännt minskande behov av nya bostäder, vilket också har påverkatsmåhusbyggandet. Detkan förmodas att sjunkande reaHnkomster under en lång följd av år och samtidigtbesvärande strukturförändringar som medför risker för instabihtet isysselsättningen medverkar till en återhållsamhet när det gäller för denenskilde att göra ett så långtgående åtagande som uppförandet av ett småhusinnebär. Denviktigaste åtgärden för att öka efterfrågan på småhus är att ånyo få till stånden positiv realinkomstutveckling och stabiHtet i sysselsättningen. Det ärdärför nödvändigt att fortsätta den ekonomiska poHtik som har inneburit att dennedåtgående trenden har brutits. Närdet gäller trähusbranschens speciella problem är det en allmänt omfattaduppfattning att branschens produktionskapacitet har varit för stor iförhållande till den nyproduktion av bostäder som vi har och somkan förväntas framöver. Då trähusbranschen brottas med storasvårigheter och ofta har sina produktionsställen placerade på orter med svagalternativ sysselsättning, har vi fortlöpande kontakter med företrädare förbranschen för att undersöka vad som inom ramen för det befintliga bostadsstödetkan göras för att underlätta deras situation. I samband därmed har frånbranschens sida påtalats vissa punktvisa svårigheter i det nuvarandelånesystemet. Vi prövar om dessa svårigheter kan undanröjas. AnL171 (): Jag ber attfå tacka bostadsministerna för svaret på frågan. Jagvill slå fast vissa konstateranden. av bostadskonsumenterna avsvenska folket vill bo i eget hem. Ännu fler vill äga sin bostad. Anserbostadsministern att dessa önskemål skall uppfyllas i bostadsproduktionen? Jagställer frågan därför att jag tvivlar på att regeringen har den ambitionen. Omvi ser på utvecklingen , finner vi att 26 813 småhus påbörjades underdenna femårsperiod. Man har räknat med att 14 000 småhus skall påbörjas 1985.Men trenden visar på kraftigt sjunkande siffror när det gäller fritidshusen.Under åren 1980-1985 har småhusindustrin förlorat över 3 000 helårsjobb. Enbartunder försvann ungefär 1 800 jobb. har ungefär25 större husfabriker försatts i konkurs. Nusenast gällde det storföretaget i mitt Till detta kommeratt även mänga småföretag har försvunnit på grund av att marknaden ärsom den är. Jagvill fråga; Anser bostadsministern att den nuvarande produktionsnivån ärriktig? Jag ställer frågan med anledning av att bostadsministern konstateradeatt den nuvarande produktionsvolymen är för stor. Vidarevill jag fråga: Anser bostadsministern att de nya pålagor som lagts påsmåhusägare skall finnas kvar ? Jag delar intebostadsministerns uppfattning att småhusen subventioneras i samma omfattningsom flerbostadshusen. Om man analyserar detta, finner man att flerbostadshusenhar större subventioner, I första hand är det inte subventioner jag ber omutan jag ber om en riktig, en total bostadspolitik med långsiktig inriktning. Baraunder har regeländringar gjorts i inte mindreän 14 gånger. Omåtgärderför att öka småhusbyggandet Som svar på frågor vill jag gärna säga att jag tycker attfolk skall bo så som de själva önskar och har resurser till. Därför bedriver vien bostadspolitik som är neutral i förhållande till upplåtelseformerna. Detankommer på de enskilda människorna att själva bestämma hur de vill ha det. Deundersökningar som här hänvisar till kan inte tas som utgångspunktför ett planerat bostadsbyggande, eftersom de inte är kopplade tillkostnaderna. Det är ju bara fråga om en önskan. Beträffandebyggandet i övrigt' vill jag bara säga att om man tidigare byggde 114 000lägenheter och bara 30 000 lägenheter byggs , påverkar detsjälvfallet antalet påbörjade småhus. Vi kan ju inte bygga bostäder för enbefolkning som inte finns utan vi måste ta hänsyn tHl rådande behov. Somsvar på den tredje frågan huruvida nya pålagor kan förväntas framöver ochframför allt om man kan ta bort befintliga pålagor, vill jag säga följande tiHGöte ; Om jag hade kunnat, skulle jag ha tagit bort de pålagor som deborgerliga regeringarna lade på småhusbyggarna i och med att den garanteraderäntan kraftigt höjdes. Det är den verkliga inskränkningen! AnL 173 : Tiden är ute. AnL 174 (): Jag konstaterar att jag inte fick något svar från bostadsministern närdet gäller produktionsvolymen. Anser bostadsministern att det är tillräckligtatt 14 000 småhus påbörjas ? Det är faktiskt så, bostadsministern, att kostnadenper kvadratmeter för en producerad lägenhet är större när det gällerflerbostadshus än när det gäller småhus. Detta talar således för en ökadsmåhusproduktion. Somsvar på min tredje fråga hänvisar bostadsministern till hur det var under deborgerliga regeringarna. Men bara lades ju en rad nya 1985/86:50 pålagor på småhusägarna. Dessutom fattades beslut som var negativa för öm åtgärderför att öka småhusbyggandet JagviH peka på småhusskatten och på diskontohöjningen. Diskontot höjdes nämligenmed . Vidare vill jag peka på prisstoppet, som har påverkatproduktionsinriktningen, och på tidskoefficienten, som inte har räknats upp.Dessutom vill jag peka på beloppen när det gäller tomt-och grundberäkningar,vHka har frysts. Stämpelskatten har också höjts, från och denstatiiga låneräntan har höjts , har allt detta hunnit ske, AnL175 Bostadsminister : Herr talman! Jag tycker att det iframtiden inte är tillräckligt att påbörja 14 000 småhus, men är dettillräckligt. tror jag att det när det gäller efterfrågan påsmåhus skulle vara väldigt värdefuHt om och andra som talarom hur iHa det är för småhusägarna och som beskriver dem som enförföljd grupp som är särskilt utsatt för regeringens åtgärder, i ställettalade om hur det verkligen förhåller sig. har det nämligenvarit väldigt bra att bo och att satsa sina pengar i egna hus. Så kommer detatt vara även i fortsättningen. Om alltså talade om hur det är iverkligheten, skulle det bli en ökad efterfrågan på småhus och en ökadförsäljning inom trähusbranschen. Hurskall folk kunna köpa småhus, om ni talar om hur eländigt det är,hur förföljda småhusägarna är och vilka risker de löper? AnL176 (): Det är inget självändamål för mig att tala om att småhusägarna ärförföljda. Jäg redovisar bara det faktamaterial som regeringen har presenteratoch som den socialistiska majoriteten i har beslutat om. Jagkonstaterar också att av svenska folket vill bo i småhus. Samtidigttvingas jag konstatera att bostadsministern säger att det ärtillräckligt att producera 14 000 småhus. Det innebär att man inte skall tanågon hänsyn till önskemålen. Om önskemålen beträffande bostadsproduktion skallkunna uppfyllas räcker det nämligen inte, herr bostadsminister, att producera14 000 småhus. Det räcker inte att ha målsättningen att av den totalaproduktionen skall produceras i form av småhus. Man måste kapacitetsmässigt ökasmåhusproduktionen av den totala produktionen som sådan. Detta är gynnsamt ävenur kostnadssynpunkt - bostadsministern vet också att det är bHligare attproducera en kvadratmeter bostadsyta i småhus än i flerbostadshus. Detta visarbostadsstyrelsens statistik. Överläggningenvar härmed avslutad. 27 § Svar på fråga1985/86:277 om regeringsprövningen av vissa industrianläggningar Med anledning av regeringens förslag tiH naturresurslag har LeifMarklund frågat mig om regeringen avser behålla den prövning av verksamheter medhänsyn till hushållningen med träfiberråvara som sker enligt 136 a § byggnadslagen. Erfarenheternaav tillämpningen av 136 a § byggnadslagen visar att en prövning av användningenav träfiberråvaror behövs, I vilka former en framtida prövning lämpHgen skallske övervägs i . Avsikten är att ett förslag om den framtidaprövningen skall föreläggas . Omregeringsprövningen av vissa industrianläggningar Omförbudmot arbete med asbest vid gymnasieskolans fordonstekniska linjer AnL178 (); Jag tackar bostadsministern för svaret. Jag har ställt min fråga tillbostadsministern med anledning av att 4 kap. i naturresurslagen, som ersätter 136 a § i byggnadslagen, ej omfattar hushållning med energi och träfiberråvara. Detär för alla bekant att vi i har begränsade tillgångar av skogsråvara,och det är av stor vikt att den fördelas rätt. Medstor övertygelse vill jag påstå att det skulle vara förödande, dels ur regionalsynpunkt, dels ur fördelningssynpunkt mellan kust och inland i , om viskulle slopa detta styrinstrument. Inlandssågverkeni är av så stor betydelse för dessa orter att det vore fel attäventyra råvambalansen. Exempelvis i är av den arbetsförabefolkningen sysselsatt inom denna näring. Enligtpropositionen överväger regeringen särskild hantering, och av bostadsministernssvar framgår att denna hantering innebär att det bhr myndighetsprövning avutökad råvaruförbrukning även . Med bostadsministerns svarär jag för dagen nöjd. Överläggningen varhärmed avslutad. 28 § Svar på fråga1985/86:280 om förbud mot arbete med asbest vid gymnasieskolans fordonstekniskalinjer har frågat mig vad jag avser att göra för att förhindraatt elever vid gymnasieskolans fordonstekniska linjer behöver arbeta medasbest. VadYlva syftar på är, att elever i årskurs två på den fordonstekniskaHnjen arbetar med inlämnade privatbHar, som de får reparera iundervisningssyfte. I vissa av dessa bilar finns asbest i broms- ochkopplingsbelägg och i packningar. Jagär medveten om att undervisningen på de yrkesinriktade linjerna så långt sommöjligt bör överensstämma med förhållandena i arbetslivet. 1985/86:50 vadjag har erfarit förekommer det emellertid vid en del skolor att man på fordonsteknisk linje inte för renovering av bromsar tar emot bHar med r s, .. j /.. .., bromsband av asbest. I StäHet lär man ut dettekniska förfaringssättet genom Om åtgärder for att oka " ° .jl , attanvända övningsmateriel som inte innehåller farliga ämnen. .,,.., , dennaordning bör vinna allmän tillämpning. sjuksköterskor " f & AnL180 (): Jag får tacka utbildningsministern för det positiva svaret. Det ärviktigt att få det här beskedet. Troligenär det så att man på många skolor inte ens uppmärksammat problemet. Elevernamåste självfallet få träna alla förekommande arbetsmoment. Man kan ju träna t.ex. byte av bromsbelägg på det sätt som utbildningsministern föreslog. Närfrågan om asbestfaran kommer på tal säger somliga att man ju är skyddsutmstadmed mask och handskar. Men vet vi att sådan utrustning inte räcker. Skallman arbeta med asbest, skall man använda den skyddsutrustning somarbetarskyddsstyrelsen fastslagit. Och en sådan utrustning lämnar inte enmiHimeter av kroppen oskyddad. Den1 januari sänkte arbetarskyddsstyrelsen gränsvärdet för asbest.Gränsvärdet motsvarar den halt av asbestfibrer i luften på en arbetsplats somman tiHåter, mätt under en arbetsdag. Sänkningen innebar att man nu tillåter500 000 fibrer per m-' luft. Vid de mätningar som har gjorts i verkstäder därman utför sådana här reparationer har det ibland uppmätts upp till 800 000fibrer per m'' luft. Detfinns risk för att det positiva beskedet från dagens debatt inte når ut. Jagvill därför fråga utbildningsministern: statsrådet beredd att genast geskolöverstyrelsen i uppdrag att underrätta aktuella gymnasieskolor, så attarbeten där asbest kan förekomma upphör? Jag är bereddatt underrätta om den diskussion vi har haft häri dag och om behovet av att skolorna får ta del av de Överläggningenvar härmed avslutad. 29§ Svar på fråga 1985/86:290 om åtgärder för att öka tillgången påsjuksköterskor MargaretaMörck har frågat mig om vilka åtgärder som regeringen ämnar vidta för att öka tillgången påsjuksköterskor. Jag är väl medveten om problemen vad gäller tillgången påsjuksköterskor. Utbildningsdepartementetsamarbetar sedan en rad år med universitets- och högskoleämbetet, UHÄ, ochLandstingsförbundet angående rekrytering tiH vårdyrkena, ' tar upp lönesättningen försjuksköterskor. avgörs i förhandlingarmellan parterna på arbetsmarknaden. Vadbeträffar antalet sökande tiH hälso- och sjukvårdslinjen, främst inriktningenmot allmän hälso- och sjukvård, kan en viss uppgång nu märkas. Situationen ärändå inte tillfredsställande. Från denna synpunkt välkomnar jagLandstingsförbundets kampanj angående rekrytering tHl vårdyrkena. Om antaletsökande stiger, finns det också goda möjHgheter att öka utbildningskapaciteten. AnL183 (): Jag tackar utbildningsminister för svaret och dess i stortsett positiva innehåll. Bakgrundentill min fråga är en rapport angående läget inom vårdutbildningen, och dåsärskilt utbildningen för sjuksköterskor. Innehållet i rapporten, somrefererades i radion härorriveckan, bekräftas av i mitthemlandsting. Intressetför utbildningen har minskat markant . Enligt de uppgifter somjag har, har antalet ansökningar i hela landet till utbHdning våren 1986minskat med uppåt jämfört med antalet ansökningar . Ilandstingen är nian orolig för följderna, dvs. man fruktar att det inom en snarframtid skall uppstå en allvarlig brist på sjuksköterskor. Vilkakan då skälen vara? Debatten om sjuksköterskornas låga löner och obekvämaarbetstid i förening med deras stora ansvar har troligen haft betydelse.Hursomhelst: Yrket är tyvärr inte längre attraktivt, och det är ett aHvarligtproblem för sjukvården. Somutbildningsministern säger i sitt svar startar nu enkampanj för att öka intresset för vårdutbHdning, Om nu kampanjen inte ger någotresultat, kommer då utbildningsministern att vidta åtgärder? Det gäller jufaktiskt den framtida hälso- och sjukvården där vi alla är överens om att vivill ha hög kvalitet. Det måtte vara i regeringens intresse att försöka höjasjuksköterskeyrkets status, så att fler vill utbilda sig och så att vi åtminstonefår behålla sjukvårdens nuvarande standard. Som jag sadei mitt svar är vi beredda att ta emot ett ökat Av detskälet är det också önskvärt att utbildningen kan bedrivas på många håH i landet. Det kan underlätta.När det sedan gäller förhållandena på sjuksköterskornas arbetsmarknad är det en sak som måstediskuteras mellan parterna. 30 § Svar på fråga1985/86:267 om förtida uttag på jordbruksföretags investeringskonton AnL 185 ; Herr talman! har frågat jordbruksministern omförtida uttag från jordbruksföretags investeringskonton. Omförtidauttag på jordbruksföretags in vesteringskonton Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skaH besvara frågan. Deallmänna investeringsreserverna är inte generellt frisläppta.Några individueHa tillstånd till enskilda rörelseidkare och jord-bmkare ges iprincip inte heller. Bestämmelsernai lagen (1979:610) om allmän investeringsreserv är förhåHandevis förmånhga. Detill reserverna kopplade bankkontona är räntebärande. Bankmedlen kan utantillstånd disponeras för sitt ändamål redan två ä efter inbetalningen.Reglerna för aktiebolagens investeringsfonder är på dessa punkter inte likagenerösa. Motbakgrund av investeringsreservernas konstruktion anser jag att det finns godaskäl att vara restriktiv med tillståndsgivningen. Jagvill slutHgen nämna att en framställning har getts in till regeringen medbegäran att jordbrukare i och som drabbats avskördeskador skall få utnyttja sina investeringsreserver. Regeringen har ännuinte tagit ställning till framställningen. AnL 186 (): Jag tackarför svaret. är överlevnad det viktigaste just , i synnerhet iNorrland, Försämrad lönsamhet tHlsammans med ett dåligt skördeår med förstördagrödor är orsak till att allt fler jordbruksföretag tvingas begära bidragoch/eller eftergifter av olika slag för att över huvud taget kunna överleva somföretag. detta läge säga nej till att tidigare än vad som avsetts få använda sig avfonderade medel är svårt att förstå för dessa företagare. Jag vill frågafinansministern; Är det rimligt att samhället använder sig av skattemedel iform av bidrag och eftergifter - t. ex, räntor - innan företagens egna medelhar tagits i anspråk? EnhgtLRF har samtliga ansökningar om dispens avslagits. Är detta förenligt med godomsorg om statens medel? Eftersom avskrivningsunderlaget i investeringenminskar i motsvarande grad bhr ett tidigare lyft egentligen inte någonbelastning för statskassan. Jagnoterar också att det har kommit en skrivelse från de norra länen. Minförhoppning är att regeringen snabbt tar ställning i frågan. Det är mycketsnara åtgärder som behövs för att rädda jordbruksföretagen i ochVästerbotten, Jag vill frågafinansministern: vHken tidrymd kan ett svar komma? AnL187 Finansminister : Herr talman! Så snart det över huvud tagetär möjligt. Överläggningenvar härmed avslutad. 31 § Svar på fråga1985/86:282 om villkoren för att få disponera vissa exportdepositioner Enligt beslut skall exportdepositionerna för skogsprodukterbetalas tillbaka den 1 juh 1987 eller den tidigare dag som regeringenföreskriver eller i särskilda fall beslutar. Tillregeringen har inkommit ett betydande antal ansökningar om dispens frånskyldigheten att ställa exportdepositioner, eller om förtida återbetalning avredan inbetalade depositioner. Ansökningarna har bifallits i omkring hälften avde fall som prövats, I huvudsak är det sågverk med svag ekonomi ellermed stort investeringsbehov som har medgetts dispens eller förtidaåterbetalning. Jag är medveten om att sågverkens lönsamhet minskat det senasteåret. Regeringen följer noga utvecklingen inför kommande beslut om förtidaåterbetalningar, AnL189 (): Först etttack för svaret på min fråga. har utöver en usel lönsamhet även stora likviditetsproblem. detta läge tvingas hålla pengar hos till ränta somman måste gå ut på marknaden och låna till 15 å ränta är oförsvarligt.Tala om Ebberöds bank! Inteminst med tanke på att svensk sågverksindustri tillhör störstanettoexportörer - större än exempelvis - och därigenom utgör en avlandets ekonomiska hömstenar, så är det oansvarigt att undergräva ekonomin pådetta sätt i en lågkonjunktur för de enskilda sågverksföretagen. Menkanske beror det hela på att det enskilda sågverksföretaget är ganska litet.Ett genomsnittligt exportsågverk har mellan 25 och 30 anställda och lika mångamiljoner i omsättning. Därför är det kanske inte så politiskt intressant atttillgodose dessa 700-800 mindre företags behov, jämfört med VolvosUddevallakrav eller Zenits behov, trots att det här är fråga om branschens egnapengar och inga statsbidrag alls. Nuär det branschens förhoppning att konjunkturen skall vända under andra halvåret1986. Men för att företagen till dess skall klara sig - dvs. dels överleva,dels om möjhgt klara sina marknadsandelar - måste regeringen föra en politiksom är marknadsanpassad för oss i dessa företag. Låtmig därför be finansministern ge mig en motivering till varför ett generelltfrisläppande av exportdepositionerna inte kan ske för sågverksföretagen, närde nu har så stora problem. Överläggningenvar härmed avslutad. ömvillkoren för att få disponera vissa exportdepositioner 32 § Svar på fråga1985/86:287 om preliminärskatteuttaget för lantbrukare har med hänvisning till en skrivelse från Lantbmkarnas riksförbundtiU frågat vilka åtgärder regeringen tänker vidta för attanpassa preliminärskatteuttaget för lantbrukare till den troligainkomstutvecklingen. Huvudregelnär att den preliminära B-skatten skall betalas av den senastdebiterade slutliga skatten. Den skattskyldige har dock möjlighet att efteransökan få B-skatten jämkad av den lokala skattemyndigheten om detta skullemedföra en bättre överensstämmelse mellan preliminär och slutlig skatt. Metodenmed en uppräkning av den preliminära B-skatten till har tillämpatsunder , dvs. Metoden infördes för att söka minska detundemttag av preliminär skatt som regelmässigt visat sig föreligga. Den hardock inte gett något påtagligt utslag. Underuttaget har generellt settfortsatt att vara stort både för juridiska och för fysiska personer. För desenaste åren har underuttaget för fysiska personer varit ca 2,5 miljarder perår. Några särskilda uppgifter för jordbrukarna finns inte tillgängliga. Deundersökningar som gjorts för att söka bedöma hur uppräkningen kan väntasutfalla för tyder på att underuttaget också detta år generellt settkommer att bli stort. har i sin skrivelse som kom in till departementet den 26 novemberhemställt att någon uppräkning inte skall ske av den preliminära B-skatt somför skall påföras skattskyldiga som redovisar inkomst avjordbmksfastighet. Någon slutlig ställning har inte ännu kunnat tas med anledningav förbundets skrivelse men ett besked bör kunna lämnas . AnL 191 (): Jag tackar finansministern för svaret. Finansministern ger visserhgeninte något besked om hur man kan tänkas förfara, men jag utgår från attfinansministern instämmer i att inkomstökningen för lantbmkarna för närvarandeinte är sådan att ett så högt preliminärskatteuttag som nämns i svaret ärberättigat. Underuttagetär ett problem i sig, men jag tror inte att man kan räkna med några positivaresultat av den metod som man nu har valt för att komma till rätta med detta.Om regeringen inte vill ändra prehminärskatteuttaget i det här avseendet,återstår bara för lantbmkarna att överlag preliminärdeklare-ra.Preliminärskatteuttaget om blir därmed automatiskt för lågt, eftersom manalltid tar till htet i underkant när man preliminärdeklarerar. Problemetär att det ofta är högre inkomsttagare som preliminärdeklarerar och därmedtillskansar sig en skattekredit, medan sådana som kanske sitter ganska illatill, däribland landets småbönder, inte preliminärdeklarerar utan lojalt finnersig i det för höga preliminärskatteuttaget. Överläggningenvar härmed avslutad. 33 § Svar på fråga1985/86:264 om införande av fiskevårdsavgift har frågat mig om jag avser att föreslå införande av enfiskevårdsavgift eller på annat sätt stärka anslagen till fiskevården. Sedanår 1981 har anvisat ca 5 milj, kr, av budgetmedel som bidragtiif fiskevård. Någon minskning av de samlade fiskevårdsbidragen har inte sketti anslutning till riksdagsbeslutet om det fria handredskapsfisket i våras.Organisationsbidragen till fritidsfisket har räknats upp lika mycket som andraorganisationsbidrag. Det är således fel som antyder i sin frågaatt resurserna för fiskevård har försämrats, Fiskeristyrelsenhar i sin anslagsframställning för nästa budgetår begärt en ökning av stödettill fiskevården. Förslaget kommer att behandlas i budgetpropositionen, AnL193 (); När jag nu tackar jordbmksministern för svaret kan jag konstatera attden fråga som jag har ställt om fiskevårdsavgiften egentligen bara finns med irubriken på frågesvaret. Jag har egentligen inte fått svar på frågan omhuruvida en fiskevårdsavgift behövs eller inte. Fritidsfisket i de många sjöarsom vi har i vårt land är en av våra största fritidsaktiviteter. Det finnsmiljontals mer eller mindre aktiva sportfiskare i , Jordbruksministernoch vi andra har fört en omfattande debatt om det fria handredskapsfisket ilandet. gick emot förslaget om dettas införande, eftersom vi menadeatt det stred mot allmänna rättsregler. Vi menade att det i och för sig varangeläget att få till stånd ett fritt fiske, men att det borde ha gått attgenomföra förslaget därom frivilligt och med normala ersättningar till deberörda. För att finansiera fritidsfisket föreslog vi att det skulle tas ut enfiskevårdsavgift. Jagskall nu inte återigen ta upp en debatt om detta med jordbmksministern, mengenomförandet av regeringens förslag om det fria handredskapsfisket har ändåmedfört att fiskevården fått mindre resurser. Anslagen står kvar på nominelltsamma belopp, vilket medför att de minskar med inflationsutvecklingen och deårliga kostnadsökningarna. Jagvill ställa ytterligare en fråga till jordbmksministern. Det har sagts attberörda myndigheter har fått i uppdrag att inom ramen för tillgänghga resursergenomföra en bättre planering av fiskevårdsinsatserna. Det vore intressant attfrån jordbmksministern få höra om detta är riktigt, Bl.a, medför utvecklingenvad gäller försurningen behov av ökade insatser för fritidsfisket. Slutligen,jordbmksministern: svar får jag på frågan om införande av enfiskevårdsavgift? AnL194 Jordbmksminister : Herr talman! Det är riktigt att detförelåg ett förslag om fiskevårdsavgift i samband med den utredning som hadegjorts. Men när frågan sedan diskuterades, fann vi att det skulle bh så svårtmed administration och