prot · G909124 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag vill meddela kammarensledamöter att anslag nu har satts upp om kvällsplenum kl, 19.30. 45 () replik: Jag har tidigare i debattermed vännen sagt att han är en god företrädare för socialism ochplanekonomi. Det har ju bekräftats jämväl . När försöker attanalysera vad som avgör näringslivets utveckling, sker det självfallet utifrånhans socialistiska utgångspunkter. Han säger t, ex, att privata företagbekämpar varandra. Jag hävdar att en fri konkurrens är förutsättningen förframåtskridande, och det sker inom en marknadsekonomi. Jag tycker att det ärfel att rubricera detta som bekämpning av varandra. Det skall råda frikonkurrens och inte monopol, som i skilda sammanhang brukar slåvakt om. Jag vill påstå, herr talman, att marknadsekonomin är detenda ekonomiska system som har visat sig kunna ge människorna ett högrevälstånd, ökad valfrihet och inflytande. Vi kan bara göra jämförelsen med vadsom äger rum i de socialistiska . Vilken valfrihet har konsumenternadär? Vilken valfrihet har man när man stär i livsmedelsköerna och det är bristpå varor? Det systemet vill vi inte ha. säger att byråkratin inte är så särskiltavskräckande. Det är bara vi på den borgerliga sidan som pratar så mycket omdet. Jag vill uppmana att fråga en småföretagare, kvinna ellerman, som och nätter sitter och fyller i blanketter som måste skickasin till myndigheterna. De människorna vet vad byråkrati är, för de har praktiskerfarenhet av den i verkligheten. På en punkt ger jag rätt. Det finnsbyråkrati även i storföretagen. Just därför är småföretag många gångeröverlägsna de stora företagen när det gäller att fatta snabba beslut och ifråga om effektivitet. Det är en av orsakerna till att småföretagen trots alltkan hävda sig så bra gentemot de stora företagen, 46 () replik: Det är knappast någon uppseendeväckande nyhetatt vpk:s och näringspolitik ligger ljusår från varandra, JörnSvensson vill ha en samhällsägd industri, där staten skall peka ut vilkabranscher och vilka produkter vi skall satsa på, och det stämmer väldigt illamed vår syn. Framför allt skiljer sig synen när det gäller vär tro påmänniskornas förmåga att fritt välja. säger att talet om attkonsumenterna styr är falskt, för det är storföretagen som styr. Det måstebottna i att han inte tror på människornas möjlighet att själva göra rationellaval -de val som man gör i tusental ute i affärerna och i näringslivet varjeminut. Som också har sagt, finns det säkert enmängd onödig byråkrati i storföretagen. Vad jag inte kan förstå är hur vi skulle komma till 113 8 Riksdagensprotokoll 1985/86:123-125 rätta med det i en regleringsekonomi. Varken de anställdaeller konsumenterna fär ju mer att säga till om för att vi gör om direktörernatill generaldirektörer. Det här skall vi komma till rätta med genom att haeffektiva småföretag som vi ger möjlighet att träda in där storföretagenmisslyckas. Så till regionalpolitiken. Jag tror inte, ,att det är bra regionalpolitik att hålla fast vid en produktion som det intefinns någon efterfrågan på. Jag tänker alltså på , Tvärtom verkar dethämmande på den utveckling som vi måste få i nya industrigrenar som harframtiden för sig. De kanske underligaste uttalandena gör närhan kommer in på de offentliga monopolen. Vår önskan att ge människornavalfrihet - att välja mellan olika barndaghem, att välja läkare t, ex, - blir,tycker , ett angrepp pä demokratin i stället för att vara precismotsatsen. Bakgrunden till våra förslag skulle vara kapitaletsintresse av att tjäna pengar, som jag tror att uttryckte det. Vitror tvärtom att det viktiga är att få till stånd valfrihet, konkurrens ochförnyelse, vilket skulle vara till nytta för konsumenten. 47JÖRN (vpk) replik: Låt oss se på verklighetenbakom alla de propagandafraser som man slänger omkring sig i den politiskadebatten frän olika håll! Jag kan hålla med om att det finnsmycken byråkrati i statlig och administration som borde bort, och dethar jag sagt när jag har kritiserat den från den här talarstolen.Där finns många tendenser till fula grepp mot människorna som man borde ta itumed hårdare än vad man gör, det är riktigt. Men kunde vi också diskutera den våldsammabyråkrati som utvecklas inom delar av näringslivet, framför allt inomstorföretagarvärlden, och vad den får för effekter på produktionen och pånäringslivets sätt att fungera. Det gör ni aldrig. Vi är inte rädda för att taupp den statliga byråkratin från vänster. Jag tycker att ni från höger någongäng kunde bedriva den självkritiken att ni litet kritiskt såg in i er egensektor, som ni hyllar så. Jag skall inte ta upp någon diskussion med planekonomierna, eftersom planekonomierna i har arbetat under såväldigt skilda förutsättningar i jämförelse med vad som har varit typiskt förSverige, Vi i kommunisterna vill inte ha den typen av ekonomioch organisation, även om man i sanningens namn måste erkänna att den ekonomiskatillväxten i de ekonomierna, om man ser den över ett antal årtionden, har varitmycket större än inom kapitalismen. Det har ju litet att göra med att de ocksåi det avseendet hade ett annat historiskt utgångsläge. Men man skall inte sägaatt det bara är kapitalismen som skapar tillväxt, för det är helt enkelt intesant; det vet vi mycket väl. Socialisterna tror inte pä människorna, säger . Det tycker jag är ett lustigt påstående, för de som inte tror påmänniskorna är ju de borgerliga. De vill ju bevara ekonominsledningsfunktioner inom en mycket liten krets av ägare, där det dessutom råderoerhört ojämna maktförhållanden,där de stora direktörerna och ägarna har en kolossal makt Prot. och kan trycka ner eller köpa upp de små. Det är verkligenni som ser fill, att det inte tros på människorna. ,,.. . ! Näringspolitik Det är, som jag har påpekat, alls inte så,att vpk vill ha en samhällsägd industrisektorsom är styrd av generaldirektörer. Tvärtom vill vi ha demokratisk självstyrelseute på arbetsplatserna så att de många människorna kommer till tals. Se t. ex.på Junesco i , som är ett kooperativt företag där 170 textilarbeterskorgemensamt driver produktionen, väljer sin ledning demokratiskt, arbetar undermarknadsmässiga förhållanden och hävdar sig väl. Det tycker vi är en alldelesutmärkt form av praktisk socialism. Men det vill ni inte ha, för ni vill ha ägarmonopol,ni vill att lönarbetarna skall förbli maktlösa. Därmed tar ni heller inte varapå deras kunnande och erfarenhet sä som ni skulle kunna göra. 48 () replik: Jag noterar med tillfredsställelse att JörnSvensson tar avstånd från byråkratin, både den statliga och den enskilda. Menjag skulle vilja påstå att det finns en skillnad mellan de två byråkratierna.Om de stora företagen har byråkrati, får de ändå arbeta i härd konkurrens medandra företag och själva betala. Den statliga sektorn och dess byråkrati haringen konkurrens. Den lever väldigt skyddad. Det allmänna betalar. Det är detsom är den stora skillnaden. Den privata maktkoncentrationen är avförståeliga skäl väldigt rädd för. Men det finns också en annanmaktkoncentrafion, som exempelvis tar sig uttryck i löntagarfonderna. De skulletrygga sysselsättningen, de skulle skapa hundratusentals nya jobb. Efter tvåårs verksamhet kan vi konstatera att de här fonderna har köpt in sig i 133företag för ungefär 2 500 milj, kr. Tittar man på de av fonderna gjorda boksluten kanman konstatera att pengarna huvudsakligen satts in i börsnoterade företag.Endast en mycket liten del har gått fill nytt riskvilligt kapital i andraföretag. Därför har pengarna i stället hamnat hos de tidigare aktieägare somhar sålt sina aktier. Jag frågar : Tycker attfondernas aktivitet på något sätt för det första medverkat till att vi fåttfler jobb, för det andra förstärkt de anställdas inflytande i företagen? Jagvill pästä motsatsen, 49 () replik: Det är litet underligt att när både ErikHovhammar och jag håller med om att det säkert finns mycket onödig byråkrati,som är till skada för storföretagen, så konträr med att säga attvi inte vill diskutera frågan därför att den är helig för oss. Om vi säger att vi tror på människornas möjlighet attsjälva välja t, ex, barnomsorg eller läkare och säger att de inteklarar av det utan det måste ske genom centrala beslut, vem är det då som trorpå människorna? Får jag ta upp en annan aspekt, herr talman, nämligendetta med utlandsägande och utlandsberoende, är ett litet land med förhållan devis många storföretag. Detta gör att vi får en uppdragskoncentration, som kanske och jag kan vara överens om är av ondo, I det läget 115 Prot.1985/86:124 tycker vi det är nyttigt att vi får in internationella intressensom något slags 23 april1986 kontrollfunktion i vår ekonomi. Jagtror alltså att det finns mycket värdefulla ~ 77 inslag i detta ägande. Det inverkar bl, a, päaktiemarknaden, eftersom vi vet Näringspolitik , , ,,,.,.. , , , o , , . att det 1andra länder finns betydligt härdare bestämmelser nar det galler börsetik.Redan det faktum att det finns internationella intressenter hjälper alltså,indirekt, till att kontrollera verksamheten även i vårt eget land. skullevara intressant att höra reaktion på dessa synpunkter. 50 (vpk) replik: Jag skall inte klaga över att de borgerligaföreträdarna här nu börjar diskutera även den privata byråkratin. Jag noterarbara att det gör ni aldrig annars. Det gjorde ni inte i erainledningsanföranden. Det var bara när jag tog upp frågan som ni tvingades attgöra det. Jag menar att det är en obalans i ert sätt att barakritisera den offentliga byråkratin och inte se vilka verkningar den privatabyråkratin fär. Det finns en väldigt viktig skillnad mellan den samhälleligabyråkratin å ena sidan och den privata byråkratin å den andra. Den samhälleligabyråkratin är med alla sina brister, som jag gärna medger finns, underkastad enmedborgerlig kontroll och medborgerligt inflytande via rättssystemet, viaoffentlighetsprincipen som är garanterade i vär demokratiska grundlag. Men dengrundlagen gäller inte den privata byråkratin. Därför är den privata byråkratinmäktigare och farligare. Konsumenterna skall styra, säger . Hurmånga av de 190 kartellavtal och andra konkurrensbegränsande avtal omtillverkning och utbud av varor som det privata näringslivet här i Sverigeträffade enbart , 1984, det senaste redovisningsåret frän pris- ochkartellnämnden , har styrts av konsumenternas intressen? De har träffats överkonsumenternas huvuden. Det är dessa avtal som styr konsumenterna, intetvärtom! Fritt val av läkare talar om. Åk upptill , , och tala med dem sorn bor där och fråga demom de tror att några privatläkare skulle komma till läkarstationerna där uppeom det blev fri etablering och man fick välja läkare hur man ville. Då skullede mest lukrativa funktionerna som vanligt samlas i storstäderna. Där skulleprivatläkarna etablera sig. Läkarbristen i skulle bli ännu värre änvad den är . Det är en hänsynslös filosofi, och jag tror inte att den annarsså snälle är riktigt medveten om hur hänsynslös den är. Så till löntagarfonderna. Här inträffar den lustigasituationen att visst kan jag hålla med om att det finns mycket kritik attanföra mot dem - att de har engagerat sig i de stora företagen, inte minst detransnationella, att de har fört kapital ut ur vissa regioner och koncentreratkapital till andra, och att de inte har någon demokratisk struktur. Men vpk harju lagt fram förslag om att löntagarfonderna skall ha demokratisktrepresentantskap och en regional förankring, som skall göra dem just tillfolkliga organ för styrande av kapital och initiativ till de regioner som i daghar problem. Det är vpk:s program, men jag har inte sett att någon annan harställt upp på det. Så skulle vi kunna använda dessa löntagarfonder på ett braoch demokratiskt sätt. vicetalmannen anmälde att och /86:124 anhållitatt till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare 23april 1986 51 (): Efter den här intressanta ideologiskautvidgningen runt näringsutskottets betänkande nr 15 skall jag vara tråkig ochåterföra debatten till de sakområden som behandlas i detta betänkande. Om man utgår från de motioner som de borgerliga partiernaväckt inom det näringspolitiska området, så'kan man tolka vad som där anförssom ett stort missnöje med den socialdemokratiska regeringens industripolitik.Vi från majoritetens sida menar att industripolitikens huvudsakliga uppgift äratt inom marknadsekonomins ram påskynda och underlätta industrins tillväxt ochförnyelse. Det är viktigt att man stimulerar forskning och utveckling ochunderlättar nybildandet av företag. Det är detta som ligger till grund för densocialdemokratiska regeringens fortsatta agerande och arbetet med industrielltillväxt och förnyelse, helt i enlighet med det program som lade fastvåren 1984, Till skillnad från den industripolitik som fördes under deborgerliga regeringsåren , den som dominerades av stöd tillkrisdrabbade företag och branscher, är den socialdemokratiska industripolitikeninriktad på att undanröja hinder för tillväxt och förnyelse. Det känns faktiskträtt skönt när man får allt fler rapporter om att svensk industri har återfåttframtidstron, att svensk industri nu till stor del har övervunnit 1970-taletslångvariga kris och att en genomgripande förnyelse av industristrukturen pågår. Jag skall nu gå över till att något kommentera dereservationer som är fogade till betänkandet. Reservation 1 och reservation 2 kan jag nöja mig med attyrka avslag på med hänvisning till vad jag pekat på i inledningen. Reservation 3 tar upp frågan om teknisk forskning och utveckling.Moderata samlingspartiet och vill ha mera generella stöd ochåtgärder från statens sida. Majoriteten i utskottet anser dock att det riktadestödet till forskning och utveckling, t, ex, stödet från styrelsen för tekniskutveckling i form av forskningsbidrag till teknikbaserade småföretag, är ettmycket viktigt inslag i näringspolitiken. Därför avstyrker vi reservationen. Reservation 4 handlar om den tekniska forskningen ochutvecklingen. Men har ett i förhållande till ochfolkpartiet helt motsatt yrkande och vill öka stödet till småföretagen frånSTU. Majoriteten i utskottet menar att vi bör fullfölja treårsprogrammet, somvi lade fast 1984 och som för resten behandlats i näringsutskottets betänkande14, som vi debatterade . Jag yrkar avslag på reservation 4, Reservation 5 handlar om ufländska investeringar.Reservanterna, som består av moderater och folkpartister, vill förkorta prövningsfiden för tillstånd att förvärva svenska företag. En likalydande motion som den som ligger till grund för den här reservationen behandlade vi i kammaren , och såvitt jag kunnat få fram har inget nytt framkommit som skulle ge utskottet anledning att byta ståndpunkt. Därför avstyrker jag reservation 5, 117 Ett nationellt industrialiseringsprogram för att skapa 100000 nya jobb har kommunisterna i sin reservation 6 ställt sigbakom. Det är enligt utskottets mening inte möjligt att förena denmarknadsekonomi som utskottet tycker bör utgöra grunden för näringspolitikenoch det program som föreslås här. Jag kan också hänvisa till den föregåendedebatten här i kammaren beträffande betänkande 14, där man också behandlarliknande motioner från vpk. Jag yrkaravslag på reservation 6, Reservationerna 7 och 8 tar upp småföretagspolitiken ochär undertecknade av de tre borgerliga partierna. Reservanterna ställer sigbakom den kritik som framförs i oUka borgerliga motioner när det gällerregional småföretagspolitik. Även om det sker från olika utgångspunkter är mansom oftast enig när det gäller att kritisera den socialdemokratiska regeringen. Enligt vår mening finns det inte fog för sådan kritik. Desmå och medelstora företagen har utvecklats positivt sedan regeringsskiftet1982, T, ex. har exporten från de mindre företagen utvecklats gynnsammare änbeträffande de stora företagen. Intresset är också stort för att starta nyaföretag. Jag vill påstå att detta kunnat ske bl, a, på grund av den allmännaförbättringen av den svenska ekonomin, som speglas i ökning av tillväxt,investeringar och sysselsättning. Vi förväntar oss också positiva effekter pålängre sikt av de olika industripolitiska åtgärder som regeringen tagitinitiativ till och som just haft småföretagen som avnämare. Motbakgrund av vad jag här framfört avstyrks reservationerna 7 och 8. I reservation 9, avlämnad av de borgerliga partiernagemensamt, krävs en översyn av bestämmelserna om förbud mot retroaktivlagstiftning. Motion N307, som ligger till grund för reservationen, är en aningvag i sina formuleringar. Det framgår inte om motionärerna syftar pålagstiftning inom något bestämt område. Föregående år behandlades ett liknandeyrkande på skatteområdet. Då ansåg att det inte var tidatt se över retroaktiv lagstiftning på skatteområdet. Utskottet menade att manborde ha ytterligare erfarenheter av nuvarande grundlagsregler innan manaktualiserar en översyn. majoritet anser inte heller nu attdet är aktuellt med en sådan översyn utan avstyrker reservationen. Utskottsmajoriteten avstyrker också reservation 10, sombygger på samma motion och behandlar detaljhandeln. Reservation 11 behandlar kravet på personlig borgen,Likalydande motioner har behandlats i den här kammaren under en rad år ochavstyrkts med hänvisning till att det faktiskt råder stor försiktighet vidutkrävande av personlig borgen från ägare till småföretag när det gäller t, ex.lån från utvecklingsfonder. Även avstyrker vi motionen och därmed reservationen. Jag vill yrka avslag också på reservation nr 12, somgäller näringspolitik. Efter att ha tagit del av en rapport frånstatens industriverk, som refererades i näringsutskottets betänkande1983/84:42, menar utskottet att insatserna endast har haft marginell betydelseför konkurrenssituationen inom industrin. Just nu arbetar dessutomstat-kommun-beredningen med en analys av kommunernas kompetens inomnäringspolitiken. Den skall vara klar . Vi anser att dennautvärdering bör inväntas. De regionala utvecklingsfondernas verksamhet behandlades inäringsutskottets betänkande nr 14, som debatterades här i kammaren i torsdags.Därför vill jag bara hänvisa till den debatten när det gäller frågan om attutvidga målgrupperna för utvecklingsfonderna, har vi inte ekonomiskaförutsättningar för att klara en utvidgning. Men naturligtvis är det viktigt attkvinnor inte ställs utanför möjligheterna att få del av de regionalautvecklingsfondernas stöd. Detär glädjande att kvinnorna är på frammarsch också när det gäller att startaeget företag. Och visst finns det möjligheter för kvinnor att på olika sätt få hjälpfrån utvecklingsfonderna. En del fonder har avsatt en person fill att heltinrikta sig pä service till kvinnor som är företagare eller som vill startaföretag. Det har på sina häll också ordnats särskilda starta-eget-kurser justför kvinnor. Genomdet landsomfattande forskningsprojekt om kvinnor såsom företagare som bedrivsvid kan vi få den kartläggning av kvinnliga företagare sombegärs i reservation 14. Jag yrkar härmed avslag på reservationerna 13 och 14. Reservafion15 från vpk handlar om att storföretag vid nedläggning av företag skall ta ettstörre ansvar för att skapa ersättningsarbeten. Jag kan instämma i att det voreönskvärt att så alltid skedde, men har ingen formell möjlighet attkräva detta. Därför är det inte stor mening med att utskottet eller vi här ikammaren gör ett sådant uttalande. Jag yrkar avslag på reservationen. Jagyrkar avslag också på reservation nr 16 från vpk, som bygger på ett gammaltbekant motionskrav som har återkommit i litet olika skepnader. Detär enligt utskottet inte realisfiskt att tro att ett forskningsprogram för enbegränsad del av skulle leda fill nya industriverksamheter avnågon större omfattning. Jag vill avsluta med att yrka bifall till hemställan i dess helhet inäringsutskottets betänkande 1985/86:15 och avslag på samfliga reservationer. 52 () replik: anförande kan i huvudsak sammanfattas med att hontyckte att allt var i stort sett bra inom näringspolitikens område. Jag delarinte den uppfattningen. Dennuvarande utvecklingen har lett till en mängd negativa konsekvenser, som jagpekade på i mitt inledningsanförande. Det gäller den förstärkta koncentrationeninom näringslivet, den ökade byråkratin och den havererade regionalpolitiken,som får till följd att stora delar av landet är på väg att avfolkas. Det finns utantvivel många och allvarliga problem som vi måste söka lösa. Densocialdemokratiska politiken inriktas på att undanröja hinder, sade Wivi-AnneRadesjö, Men det finns en hel del hinder som man inte är beredd att medverkatill att undanröja, och jag pekade i mitt anförande på några av dessa hinderför en positiv näringsutveckling framför allt i småföretagen. Det gäller t, ex,att få till stånd ett slopande av beskattningen på det arbetande kapitalet ismåföretagen - om vi kunde enas om den saken skulle det definitivtinnebära undanröjande av ett allvarligt hinder för en positiv utveckling. Detgäller också att få till stånd enklare administrativa regler för nyföretagande,och det gäller framför allt att undanröja det stora hinder som löntagarfondernautgör för en positiv utveckling. Löntagarfonderna medverkar de facto tillkoncentrationen. Man dränerar småföretagen på pengar som förs över tillkapitalägarna i främst de stora börsnoterade företagen, och löntagarfondernasverksamhet leder till och skyndar på den här koncentrationsprocessen. sade också att det sker en positivutveckling inom industrin och att det där finns en framtidstro. Ja, så är utantvekan fallet inom stora delar av svensk industri. Men det beror inte, herrtalman, på den socialdemokratiska regeringspolitiken utan i första hand påinternationella ting: den sjunkande dollarkursen, sjunkande oljepriser. Detberor även på att den internationella räntenivån och den inhemska räntenivånhar sänkts. Det är detta slags faktorer som har lett till framtidstron, inteden socialdemokratiska regeringspolitiken. Reservation 4, som handlar om inriktningen av STU:sverksamhet, gick väldigt snabbt förbi. Vi inom tyckeratt det är rimligt att en större del av STU:s verksamhet inriktas på de småföretagen, eftersom de stora företagen vanligen har egna resurser att satsa iforskning och utveckling, vilket småföretagen däremot oftast saknar. 53CHRISTER EIREFELT (fp) replik: Det är riktigt, , att mångaföretag-stora som små - drar nytta av de förbättringar i ekonomin somhuvudsakligen, precis som har sagt, beror på låg dollarkurs.och på sjunkande oljepris. Men det är också viktigt att komma ihåg att dettapä intet sätt är resultatet av den åtgärder när det gällerindustripolitiken. Det är inte resultatet av en förbättrad konkurrenskrafteller uttryck för någon industriell förnyelse, som sade.Därför är vår kritik precis lika aktuell i nuvarande ekonomiska läge - ja, mankan faktiskt säga att den är mer aktuell, för det är ju så mycket lättare attåstadkomma dessa förändringar i ett sådant här ekonomiskt läge. Det är fråga omatt få till stånd ett skattesystem som gör att det lönar sig att arbeta, det ärfråga om att förstärka konkurrenskraften genom att undanröja bäde offentligaoch privata monopol och slå vakt om näringsfriheten genom att undvika olikaformer av etableringskontroll. Vi anser att detta är precis lika viktigt i dethär läget, framför allt som vi kan vara förvissade om att det kommer sämretider. Vi fick höra att de icke-socialistiska regeringsårendominerades av stöd till krisdrabbade företag. Jag tycker uppriktigt sagt attdet här börjar bli litet träigt. Det är riktigt att det skedde en hel delstrukturförändringar som kostade mycket pengar, och med facit i hand kan vi välsäga att en del saker var bra, annat var mindre välbetänkt, Pä några områdenfick för resten de borgerliga regeringarna väldigt gott betyg avnäringsutskottets ordförande . Men jag tycker att det som är viktigtär att på var och en av dessa punkter ville den socialdemokratiska oppositionenbidra med mera pengar till dessa strukturförändringar, som vi fortfarande fårkritik för. tyckerinte att det här är fair play. Alltjämt är det enligt min mening så, ,att den politik .som förs är påtagligt storföretagsinrik tad.