prot · G909109 · 1985-12-31 00:00:00 — Men var 70 000 pensionärerutförsäkrade, Äv dessa var 50 000 inskrivna vid sjukhus, Def är väl infe en försumbarandel pensionärer. Jag yrkar bifall fill vår reservafion nr 2, Anf.22 (): Jag vill först yrka bifall fill reservationerna 3 och 4,Jag ansluter mig till vad har sagt på dessa punkter. Jag vill nämna aff def fill detta betänkande finns fogateft särskilt yttrande, som handlar om regeringens formella handläggning avregleringen av legitimation för medicinsk-tekniska assistenter. Jag skall intenärmare gå in på den frågan här - def är en konstitutionell fråga som jag utgårfrån att konstitufionsufskoffet tar upp vid eff senare fillfälle. Får jag säga några ord om Margö inlägg. Vpkåterkommer med eft förslag om en annan teknik för nedsättning av avgifterna förpensionärer. Vi har haft debatter om defta tidigare, och def var från börjansvårt aff förstå hur vpk-arna tänkte sig saken. De talade om automatik, vilketgjorde atf vi trodde atf def skulle ges centrala upplysningar från omvilka pensionärer som hade enbart folkpension. Vpk säger nu atf pensionären skall visa upp sittpensionsbevis när han kommer till sjukhuset. Vi menar i ufskoffsmajorifeten affdet naturliga är aft pensionären gör en ansökan om aff fä en nedsättning. Vpkvill hellre aft det skall göras en anmälan, I båda fallen lär def bli någonadministrativ hantering av frågan, Def är infe majoritetens uppfattning aft def skall skenågon förödmjukande granskning av pensionärernas utgifter. Jag hoppas aff vihar komniif bort från def systemet. Om en pensionär har låga inkomster skalldetta självfallet anmälas, och sedan beviljas den nedsättning som landstingethar bestämt. Vi har också utgått från atf detfa även fortsättningsvisär en landstingskommunal fråga och atf infe skall bestämma generellariktlinjer. Jag ber, fru talman, atf fä yrka avslag pä dennareservafion och bifall fill utskottets hemställan utöver de punkter där jag haranmält avvikande uppfattning. 23MARGÖ (vpk) replik: Prot. Jag kan förstå atf väljer afflåtsas tro aft def nya systemet med en fast avgift infe skulleinnebära aft människor, precis som tidigare, skall granskas vad gällerinkomster och utgifter. Det står i den proposifion som antog om detnya systemet, att vid införande av en fast avgift skall möjligheten filljämkning kvarstå om den sjuke exempelvis behöver pengar för att kunna betalasin bostad eller en rehabilitering. Hur skulle denna jämkning gå till, , utanett granskningsförfarande? Den som ser atf , , som den som ärvanlig folkpensionär får, inte räcker för att betala lägenheten och det som maneventuellt behöver pä sjukhuset, för besök hos härfrisörskan. cigarretter,godis, strumpor, toaleffsaker osv,, måste självfallet lämna in en ansökan,precis som tidigare, och tala om vad man använder sina pengar fill och anhållaom att få behålla en större del för personliga utgifter. Där har vigranskningsförfarandet. Den enda skillnaden är aff de som har goda inkomster, somkanske får en sänkning av avgiften för atf de hade en högre avgift med defdifferenfierade systemet och får betala ,, slipper detfagranskningsförfarande. Men alla som infe har råd aft betala , fårfortfarande finna sig i aft bli granskade in- och utvändigt. Där är det alltsåingen skillnad. Vpk föreslår aff man skall gå ifråndetta system genom att ha lika regler över hela landet, en fast nedsättning avvårdavgiften för dem som infe kan betala . Det är eff mycket enkeltsystem, som kräver en väldigt liten administration. Man behöver inte alls vararädd för all några dataregister skall kopplas in och att det skall bli enallmän övervakning. Anf.24 () replik: talar om en granskning in-och utvändigt. Det falas där enbart om en granskning avpensionärernas inkomster och fillgångar. Där står inte ett ord om granskning avpensionärernas utgifter. Det är vär bestämda uppfattning atf def är detta dethandlar om. Det blir då ingen större skillnad mellan den anmälan som vpk önskaroch den ansökan som vi utgår ifrån kommer att ske. Jag tror att def egentligenbara är fre bokstäver som skiljer vpk från majoriteten, 25 MARGÖ (vpk) replik: Ungefär samma formulering fanns i den gamlaproposifionen när de differentierade värdavgifterna infördes. Det skulle alltsåbli en granskning av inkomsfförhållandena. Men för aft man över huvud tagetskall komma i fräga för jämkning, inåste man mofivera pä vilket säff niananvänder sina inkomster och ange eff skäl fill att man behöver mera pengar förpersonligt bruk. Dä har vi igen hela def förnedrande förfarandet för granskningav pensionärernas ekonomi. Det blir alltså, som jag sade tidigare, fru falman.ingen skillnad i jämknings- och granskningsförfarandet med def nya systemet.Förändringen är atl det nu bara är de sämst ställda som riskerar att råka ut fördet. Prot.1985/86:109 Anf. 26 (): 4 april1986 Fru talman! Jag ber att få yrkabifall till reservation nr 3. som representanterhar anslutit sig till, Def är närmast stadgan som jag vill säga ett par ord om.Utskottet säger att någon allmän översyn av stadgan inte övervägs förnärvarande. Men utskottet har erfarit aff man inom uppfattarstadgan som delvis föråldrad och i behov av översyn i förenklande riktning.Detta menar jag är väldigt viktigt. Jag tycker att utskottet, med hänsyn fill den skrivningsom här finns, borde ge klara besked om nödvändigheten även revidering ochöversyn av stadgan, för stadgan bör vara sädan aft den ger utrymme för enutveckling inom värden. Förändringen skall inte komma i efterhand, sä aff manförst sedan man har seff att en god utveckling ägt rum är beredd att ändrastadgan i enlighet med den, Def händer mycket , och det kommer att hända mycketframöver. Därför finns def behov av betydande förändringar inom värden, så attvi klarar def stora värdbehov som finns. Dä får vi heller infe ha sfadgereglersom infe är anpassade till och inte ger möjligheter till en sädan utveckling, 27 (): När jag begärde ordet med anledning av dettabetänkande var det framför allt reservafion nr 1 av som jag tänktekommentera något. Skälen, fru talman, för en sammanhållen myndighet förhälso-. sjuk- och socialvård är lika viktiga, om inte ännu viktigare, somdä sammanslagningen skedde i slutet av 1960-falet, Defta framgår faktiskt infeminst av en annan motion av , med som första namn,nämligen So252 i är. Den behandlar och sjukvärdens ansvar inommissbrukarvården. Där pläderar en rad moderater för eft samarbete mellansocialtjänsten och sjukvården. Man understryker särskilt aff def är nödvändigtmed ett sådant samarbete, och man har för övrigt en läng mofivering för dettasamarbete. Det finns mycket i den motionen som jag inte kan ställa mig bakom,för den syftar egentligen till en "nygamniar" nykferhefsvårdslag. medall den rekvisita som fanns i den. Men just på den här punkten har man ju rätt.att det krävs ett samarbete mellan hälso- och sjukvård och socialtjänst. När den här sammanslagningen en gång skedde var faktiskten av de mera bärande motiveringarna just att det finns ett gränsområde mellansocialvård och hälso- och sjukvård, och dä kom naturligtvis missbrukarvården ini sammanhanget som eff ganska vikfigt argument, Def har ju allfid varit så aft det är socialdepartementetsom har skött frågor som rör hälso- och sjukvärden. Det behöver i och för signödvändigtvis inte betyda att man har en och samma myndighet inom sitt område.Men det ligger, som jag har sagt. nära till hands ocksä med tanke påde sakfrågor som här är avgörande, 1 dennafråga vill jag fill sist ta upp en mera principiell svnpunkt, Hälso- och sjukvärdentillhör faktiskt vär socialpolitik. Man kan säga att den åren del av 30 vår socialpolitik. Det är alltsäett överordnat begrepp. Därför skall det ocksä hetasocialstyrelsen, och infe medicinalstyrelsen, som man tidigare pläderade Prot. 1985/86:109 för. Det har man nu gått ifrån. Man vill dela upp det hela itvä ämbetsverk, Pä detfa kan man naturligtvis också anlägga en prakfisksynpunkt. Som utskottet framhåller har vi haft en omorganisation avsocialstyrelsen, och det har gjorts en nedbantning av antalet anställda. Om mannu skulle sätta i gång med en ny utredning och sä atf säga skära itu dennamyndighet, skulle det naturligtvis framkalla ytterligare oro. En del av denarbetskapacitet och de personella resurser som man har skulle föras över tillaft arbeta med mera administrativa frågor som en sådan delning ju måsteföranleda. Några besparingar är säkert inte atf hämta på defta område, fruHaglund, Det kan man nog vara alldeles övertygad om, Def blir en fördyradadininisfrafion. Med dessa ord yrkar jag bifall fill utskottets hemställanpä denna punkt och avslag pä reservation 1 med som första namn, Reservafion 3, som är en samlad borgerlig reservafion,gäller enskilda värdhem. Den punkten behöver man inte göra så stor affär av häri kammaren, Utskoftsmajoriteten säger, att om finner att manhar behov av att omarbeta stadgan, bordet ankomma pä styrelsen att själv ta ettinitiativ fill en sådan omarbetning. känner säkert tillförhållandena i denna fråga. Det finns alltsä en ganska stor samstämmighetmellan vad som sägs i ufskottets hemställan och vad som sägs i reservationen.Skillnaden är bara den att reservanterna vill ha ett beslut om att enomarbetning skall ske . När det gäller den slutna vårdensläkemedelsförsörjning har vi funnit aft Apoteksbolaget sköter dennauppgift alldeles utmärkt. Vi vill atf gällande ordning skall fortsätta. Jagyrkar alltså bifall till socialutskottets hemsfällan och avslag påreservationerna. 28ANN-CATHRINE (): säger att vi i en annan motionpläderar för samarbete mellan och hälso- och sjukvården. Ja,självfallet gör vi def! Samarbete behövs, det är viktigt. Men när det gäller hälso- och sjukvärden måste man i sinaställningstaganden kunna bygga på medicinsk vetenskap och beprövad medicinskerfarenhet. Vi anser atf de medicinska intressena bäst skulle tillgodoses omvi återfick medicinalstyrelsen, dvs, en särskild myndighet. Denmedicinsk-tekniska utvecklingen har gått sä långt atf skälen för detfa nuär ännu större än tidigare, vill inte göra sä stor sak av reservation3, som gäller stadgan för de enskilda värdhemmen. Jag tycker att valfriheten ivärden är en mycket stor sak. Det är viktigt atf man kan välja enskilda värdhemför samma kategorier av patienter som man kan välja värdhem för.Utskottet erkänner ju att stadgan är föråldrad och behöver ses över. Denbidrar, som sade, inte till utvecklingen. Därför behöver denses över. Om reservationen om den slutna värdensläkemedelsförsörjning gär igenom möjliggör det för sjukhushuvudmännen attminska sina läkemedelskostnader, och det tycker jag vore mycket värdefullt,inte minst i dessa tider. Prot.1985/86:109 Anf. 29 (): 4 april1986 Fru talman! Till def sista som fruHaglund sade vill jag bara säga: Tro't den ,,, , 7 Bj som vill! Def kommer säkerligen infe aft innebära några minskadekostnader om manslår sönder Apoteksbolagets utmärkta disfributionsordning. När def gäller reservafionen om de enskilda vårdhemmenvill jag säga aff det inte är valfriheten vi diskuterar, utan def är om viskall ha en ny stadga. Vi har sagt aff def kanske behövs; , somnyligen utarbetat rekommendationer pä def området, får väl överväga def. säger aft vetenskap och beprövad erfarenhetskall vara rådande i verksamhet. Ja, vem har bestridit att denmedicinska vetenskapen skall sitta i högsätet? Det finns inom socialstyrelsentvå avdelningar, en för hälso- och sjukvård och en för läkemedelsärenden, Defär mest en administrafiv fräga hur man ordnar def, men de principiella ochprakfiska skälen för atf ha def sammanhållet överväger. Jag erinrade här om denmofion frän där man talar om samarbete, Def är väl väldigt bra affha detfa samarbete manifesterat på högsta administrativa nivå! 30 (): Def finns goda förutsättningar atf dela uppsocialstyrelsen i och med aff man där, som sade, har enläkemedelsavdelning som skulle kunna utgöra grunden för en medicinalstyrelse,som entydigt kan arbeta för och ta ställning med hänsyn till medicinensintressen, Tro"t den som vill, säger n;ir jagsäger atf läkemedlen i den slutna vården skulle kunna bli billigare omsjukvårdshuvudmännen själva fick upphandla läkemedel frän leverantörer. Monopolbidrar inte till atf minska kostnaderna. Om sjukvårdshuvudmännen själva fickgöra sina beställningar och sluta avtal skulle de på eft helt annat sätt kunnapressa sina kostnader. Det är stadgan för de enskilda vårdhemmen vi skalldiskutera, säger , Visst skall vi göra det. Men faktum är att detändå gäller valfriheten, eftersom man av nu gällande anvisningar kan utläsa attt, ex, svårt åldersdementa personer inte bör värdas pä enskilt vårdhem. Detfinns ocksä andra kategorier som enligt stadgan och anvisningarna infe skallvårdas på de enskilda vårdhemmen. Därför innebär den nuvarande stadgan affvalfriheten begränsas, 31 (): Det är ju inte så aft det råder nägot monopolnär det gäller läkemedel. Vad det gäller är hur man köper läkemedel och hur mandistribuerar dem fill sjukhusen och apoteken. Här har skeff betydanderafionaliseringar genom Apoteksbolaget, Sedan undrar jag, när det gäller , om detinte i botten ligger en önskan från den medicinska vetenskapen och läkarkåren här i landet att ha ett eget litet ämbetsverk, som de kan vara alldeles ensamma om. Men jag håller fast vid att den medicinska vetenskapen, liksom hälso-och sjukvärden, är underordnad hela det sociala perspektiv som vi har i landet. Det är manifesterat på många områden - i och i den motion -2 som vi har skrivit pä det lokalaplanet - så jag finner det mycket naturligt. Och jagkommer aff motarbeta den moderata motionen så länge jag finns i det här huset, 32 (): Vi anser aff man med de ställningstaganden somfinns i reservafion 4 skulle ge ytterligare möjligheter atf rafionaliseraläkemedelsinköpen, Def tycker jag är viktigt för atf man skall kunna sänkakostnaderna. När det gäller reservation 1 om en medicinalstyrelse sägerEvert atf den medicinska vetenskapen är och skall vara underordnad. Vianser aft den medicinska vetenskapen måste få framträda med sinaställningstaganden. Sedan måste man självfallet göra olika avvägningar, ochman måste ha eff samarbete. Men de erfarenheter som vi har gjort visar atf denmedicinska vetenskapen inte gynnas med den organisafion vi har. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 5(utbyggnad av preventivmedelsrädgivningen) Utskottets hemställan bifölls med 260 röster mot 16 förreservation 1 av , Mom. 6 (preventivmedelsrädgivning för värnpliktiga) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 2 avInga Lantz -bifölls med acklamafion. Mom. 7 (kostnadsfria preventivmedel) Utskottets hemställan bifölls med 261 röster mot 16 förreservafion 3 av , Mom. 8 (preventivmedelsforskning) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 4 avInga Lantz -bifölls med acklamation. Mom. 9 (statsbidrag för abort- ochpreventivmedelsrädgivning) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 5 avInga Lantz -bifölls med acklamafion, 11 (psykosocialf stöd i aborfsifuafioner) Utskottets hemsfällan - som ställdes mof reservafion 6 avInga Lantz -bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2(äterinräffande av en medicinalstyrelse) Utskottets hemställan bifölls med 217 röster mof 60 förreservation 1 av ni, fl. 3 protokoll 1985/86:109-111 Prot.1985/86:109 Mom. 6 (nedsättning av vårdavgift) UtskoUets hemställan bifölls med 259 röster mot 15 förreservafion 2 av Åtgärder för förbättrad " 9(enskilda vårdhem) Utskottetshemsfällan bifölls med 144 röster mot 133 för reservafion 3 av DanielTarschys m, fl. Mom. II (den slutna vårdens läkemedelsförsörjning) Utskottets hemsfällan - som ställdes mof reservafion 4 avDaniel Tarschys m, fl, - bifölls med acklamafion. Övriga moment Utskottets hemsfällanbifölls. 6 § Åtgärder för förbättrad arbetsmiljö Föredrogs socialutskottets betänkande1985/86:12 om anslag fill arbetsmiljö m,m, (prop, 1985/86:100 delvis). 33 (): Jag skall fa upp tvä områden som det härbetänkandet berör -dels passiv rökning på arbetsplatser, dels arbetsmiljön iskolan. Vad gällerrökningen finns det tvä utbredda missuppfattningar. För det första: atf antalet rökare minskar snabbt i värtland. Def är fel. Ungefär en tredjedel av den vuxna befolkningen rökerdagligen. Under hela 1980-falet har andelen rökande män varit i stort settoförändrad. För kvinnornas del finns def en lätt tendens fill ökning. För det andra: aff def finns rökfria miljöer på allaarbetsplatser, Def är också fel. På ungefär hälften av landets arbetsplatserröks def utan hänsyn fill aft icke-rökare blir utsatta för rökig miljö. Det är helt uppenbart att många i utsätts förrökig miljö mof sin vilja och har stort obehag av detta. Vanligaste besvär ärirritation i ögon och luffvägar. En samstämmig forskning tyder på aff passivrökning ökar risken för framför allt lungcancer. Därför utdömdes i höstasersättning för arbetsskada för en kvinna som utsatts för rökig miljö päarbetsplatsen och som fått lungcancer, Def är orimligt aft vissa giftiga ämnen som ingår itobaksrök är fofalför-bjudna pä en arbetsplats om de kommer frän andra källormen tillåtna om de kommer från tobaksrök. Det är stora skillnader isammansättningen mellan den rök som rökaren andas in och den som avgår fillomgivningen. Mängden av olika ämnen är i allmänhet större i den s, k, sidorökensom gär uf i miljön. Det finns t, ex, drygt 50 gånger mer ammoniak ochdimefylnitrosamin i sidoröken än i huvudröken, Iförarbetena fill arbefsmiljölagen anges def klart atf lagen infe skall Det beror säkert på atf farorna med passiv rökning 34 inte var lika kända när lagen komfill som , Arbefarskyddssfyrelsen och socialstyrelsenhar gett ut allmänna råd om begränsning av tobaksrök på arbetsplatser. Rådenger infe fillräckligt skydd, eftersom det röks utan hänsyn till icke-rökare påungefär hälften av landets arbetsplatser. Med hänsyn till vad man vet om skador pä sikt ochom akuta besvär för många som tvingas vara passiva rökare på arbetsplatser, ärdet dags att låta arbefarskyddssfyrelsen utfärda bindande föreskrifter förarbetslokaler som används av icke-rökare. Jag yrkar därför bifall tillreservation 1, Vi har i med framgång lyckats bekämpa svärasjukdomar hos barn. Utvecklingen har tyvärr inte varit lika gynnsam när detgällt atf motverka olycksfall. Ca 200 000 barn skadas varje är så svårt attsjukhusbesök är nödvändigt, och olycksfall svarar för näsfan hälften av dentotala dödligheten bland barn i värt land. Bland 7-9-äringar sker en tredjedelav olyckorna i skolan, bland 10-15-åringar hälften i skolan. Konsumentverkefsundersökning tyder pä atf def är dubbelt sä vanligt aff barnskadas i skolan som aft vuxna skadas i arbetslivet. omfattar arbetsmiljölagen även elever fr, o, m,årskurs 7, SÖ fick i uppdrag aft utreda hur detta borde fungera i praktiken ochkom med en rapport , Där föreslogs att regeringen skulle vidta deförfattningsmässiga åtgärder som behövs för aff eleverna skall kunna medverka iskyddsarbetet enligt arbetsmiljölagen. Det föreslogs också aft utbildningen avskyddsombud skulle bekostas genom statliga medel. Ärendet ligger fortfarande kvar hosutbildningsdepartementet. har alltså gått utan att def fastslagits hurbeslutet skall tillämpas i prakfiken, defta trots atf def kom eftheltäckande förslag från SÖ - eff förslag som också tog hänsyn till låg- ochmellanstadieelevernas behov av skyddsåtgärder, Arbefsmiljölagen föreskriver att inte bara arbetsolyckorutan även tillbud skall utredas och åtgärdas. Detta är väl motiverat, eftersomman påvisat aft varje olycka inom industrin föregåtts av genomsnittligt tretillbud. Barnen har ingen fungerande arbetsmiljölag. De har ingenrätt till skyddsombud, ingen som är direkt ansvarig för atf deras intressentillvarafas i planeringen av skolmiljön, ingen som registrerar, utreder ochvidtar förebyggande ätgärder vid olycksfall eller tillbud. Det är oerhört viktigt aff vi fär mera kunskap ocherfarenhet om skololyckor och hur man förebygger dem och atf man kommer i gångmed registrering och utredning när def gäller skador i skolan. Skolbarnens vanligaste aktivitet vid olyckstillfället ärlek av olika slag, enligt konsumentverkefs undersökning. Vad man klassat som"lek" har varit ganska varierande, Helf klart är aft många skadororsakats av våld i leken, Def mest alarmerande i den senaste årsrapporten frånStockholms skolöverläkare, , är def ökade väldet mellan eleverna -ett våld som går allt längre ned i åldrarna och som orsakar en betydande del avkroppsskadorna i skolan. Bl, a, detta gör atf def är oerhört viktigt atfskyddsarbetet bland skolbarn snabbt kommer i gäng. bör därför redan nu hemsfälla atf regeringenutarbetar regler för hur skyddsarbetet för elever skall organiseras. Jag yrkarbifall även fill reservafion 17, Å tgärder för förbättrad arbetsmiljö Prot.1985/86:109 Anf. 34 (): 4 april1986 Fru talman! Arbetet med atfförbättra arbetsmiljön pågår på flera olika "7 ~, f.. f.. ... ~,områden, Arbefsmiljölagen, som antogs av 1978, har varit vikfig föraft nå fram fill bättre förhållanden. Men mycket återstår aff göra. Sedan lagen kom fill har def kommitåtskilliga larmrapporter, inte minst beroende på alla nya kemiska produkter,Def lär finnas mer än 60 000 kemisk-tekniska produkter på våra arbetsplatser.Arbetare utsätts för nya och ofta okända risker. Bland skadorna märks hudskadoroch allergier. Än allvarligare är de skador som ger sig fill känna först eftermånga år. Dit hör cancer och ärfflighefsskador. Nya problem uppkommer i takt med den tekniskautvecklingen. Ett uppmärksammat område är arbetet vidbildskärmar. Till att börja med dominerades diskussionen av ergonomiska frågorsom arbetsställning, arbetstid vid bildskärm och ögonbesvär. Under senare fidhar andra problem uppmärksammats, och då särskilt sfrälningsrisken vid bildskärm,som anses kunna ge gravidifetssförningar och hudskador. Datadelegationen överlämnade fillregeringen ett material om framtida bildskärmar vilket pekar pä en rad ätgärdersom statsmakterna bör vidta. Det gäller fortsatt forskning om hälsoriskerna vidbildskärmsarbete men också om att man skall ställa krav på nya typer avbildskärmar, Def pågår framgångsrikt utvecklingsarbete när det gälleraft fa fram nya typer av bildskärmar som tar bort eller minskar strålningen ochsom bygger på annan teknik än den hiffills använda katodstråleskärmen, Sverigesca 700 000 bildskärmar bygger näsfan alla på kafodsfrålefekniken, I dafadelegationens rapport. Framtida bildskärmar,redovisas utvecklingen av nya bildskärmar, Dafadelegafionen drog bl, a, slutsatsen atf offenfligaupphandlare bör fa initiativet fill en teknisk upphandling med utvecklingsstödför bildskärmar som baseras på en teknik med lägre spänning änkafodsfråleteknikens. Enligt budgetpropositionen är anskaffningsbehovet när defgäller datautrustning beräknat till 310 milj, kr, för /87,Beloppet är avsett för ersättningar, kompletteringar och nyanskaffningar. Detrör sig om en mycket omfattande upphandling. Vi anser därför aft regeringen börta initiafiv fill aft påskynda utvecklingen när det gäller bildskärmar sombygger på annan teknik än dagens eller som eliminerar nuvarande problem, Defkan ske genom teknikupphandling eller på sådant sätt att de krav som dafadelegafionenaktualiserat finns med. Forskningen inom detfa område behöver ocksäintensifieras. De problem som berör bl, a, forskning om riskerna vidbildskärmsarbete samt frågan om upphandling av bildskärmar har tagits upp imotion So7l2 av och och i motion So716 av GunnelJonäng, Motionärerna anser atf vad som i mofionerna anförts bör ges regeringentill känna, Detfa har representanter i utskottet följt upp ireservation 4, I mofion 712 understryks också aff yrkesinspektionen börinrikta sitt arbete på de centrala områden som rör säkerhet, liv och hälsa ochkoncentrera arbetet på områden där de största riskerna för arbetsskador Trivselfrågor ochliknande är viktiga, men de kan lösas på annat säff. Detfahar också påpekats av den utredning som har i uppdrag atf se överyrkesinspektionen och den kommunala tillsynen, den s. k. YKT-utredning-en. Fördenna inriktning av arbetet har vi uttalat oss i reservation 13.