prot · G90973 · 1985-12-31 00:00:00 — Därför måste regionalpolitiken arbeta med att minskaskillnaderna mellan dessa regioner och andra. Det är därför som jag är så heltövertygad om att arbetet måste koncentreras på insatser för att förbättrainfrastrukturen och förbättra varje regions naturliga förutsättningar attutvecklas. måste detta ske utan att tillväxtkraften i dentotala ekonomin skadas. Särskilt mot bakgrund av de stora problem den svenskaekonomin fortfarande brottas med är det nödvändigt att ta till vara allamöjligheter till utveckling och tillväxt. Annars förvärras ju problemen, ochresurserna för satsning på regional utveckling minskas. Detta måste ocksåläggas till i den regionalpolitiska debatten, annars för den oss fel. Det ärinte minst på den här punkten som det har varit så våldsamma överdrifter undersenare tid. Jag delar den uppfattning framförde i sittförsta inlägg om nödvändigheten även nationell politik. 'Det vore farligt ocksåför regionalpolitiken och våra möjligheter att skapa resurser för den, om vi bortsågfrån att måste betraktas som en helhet. Jag har sagt vid frågestunden, Per-OlaEriksson, att det har varit oerhört svårt att få ett gensvar från de privataindustriföretagen och industrikoncernerna på den vänliga ekonomiska politikenoch politiken för industriell tillväxt, ett gensvar från deras sida så att deär beredda att förlägga verksamhet och göra nyetableringar i skogslänen. De harvarit så väldigt bundnatill att just koncentrera tillväxten till orter och regioner där de redan äretablerade eller till orter och regioner som har en väl utbyggd infrastruktur. Vid mina kontakter med näringslivet får jag ständigt höra- det gäller speciellt Bergslagen och inre stödområdet - att där saknas derätta vägarna, där är inte kommunikationerna utvecklade, där ärutbildningstillgången sämre, där finns inte teknikutvecklingen och därför anserman att man inte kan etablera sig där. Jag skulle kunna delge kammaren mångaexempel på svar från de privata företagen med den här bakgrunden. Därför är jag helt säker på att jag ligger rätt iregionalpolitiken när jag hävdar att en viktig del av det regionalpolitiskaarbetet är att förbättra infrastrukturen och öka regionernas möjligheter att konkurreraom tillväxten och därmed om olika etableringar. Det är i denna miljö och medutgångspunkt i de här förhållandena som de regionalpolitiska satsningarna skallgöras. Regional utjämning måste därför åstadkommas jämsides medstörsta möjliga tillväxt för att skapa nya resurser. Jag erkänner att detta ären svår balansakt, men självfallet bör det gå. Jag ser det som ytterstvärdefullt, om vi i riksdag skulle kunna få en samling kringregionalpolitiken, där vi lugnt och sansat kunde diskutera hur vi skall gåvidare för att snabbt nå de regionalpolitiska målen, utan att vi för den skullskadar totala intresse av ekonomisk tillväxt och effektivt utnyttjandeav våra resurser. Därför hoppas jag att den fortsatta behandlingen iSveriges riksdag av de regionalpolitiska frågorna skall präglas av en sådangemensam syn, att vi måste åstadkomma förbättringar i regionalpolitiken så attregional balans snabbare kan uppnås. 134RUNE (): Jag har med intresse lyssnat till dentidigare debatten om de regionala frågorna. Inte minst har jag varitintresserad av att höra vad industriministern har att säga. Den statistikredovisning som industriministern gav stämmerrätt illa med verkligheten. Jag tror att det är mycket viktigt attindustriministern gör besök i glesbygderna och tar reda på hur de verkligaförhållandena ser ut. Jag trof att de där statistiska uppgifterna förlorar sinverklighetskaraktär vid ett sådant besök. Jag vill instämma i en del av vad industriministern sade.Det är inga enkla lösningar som står till buds då man skall komma till rättamed den regionala obalansen i landet. Det gäller att uppmuntra människorna iglesbygderna, sä att de blir optimistiska med tanke pä framtiden, för utanoptimism kommer glesbygden att dö. Då det gäller att befordra optimismen besitternaturligtvis regeringen, och i första hand industriministern, de verktyg sombehövs. Jag hoppas att den koncentration på uppgiften som har präglatindustriministerns anförande här också omsätts i verklig handling ute ibygderna. Industriministern tog teknik- och utvecklingscentra somexempel på de satsningar som kan vara värdefulla för framtiden. Jag måste frågaindustriministern: finns dessa teknikcentra i glesbygden? Jag vet att manhar startat 12 protokoll 1985/86:72 - 73 teknikcentrai och i anslutning till universiteten, men i glesbygderna har jag intehört talas om några teknikcentra. Jag tror att just åtgärden att föra ut "tekniken i glesbygden och omsätta den i industriell drift kan vara ett sätt attfä liv i den industriella verksamheten. När man talar om flyttningsströmmarna bör man komma ihågatt det inte bara finns flyttningsströmmar mellan t. ex. ochstorstadsområdena, utan också en stor flyttningsström som går frän inlandet nedtill kustbygderna. Den flyttningsströmmen är ju i högsta grad ödesdiger för debygder som utarmas, även om denna befolkningsreserv sedan samlas vid vissastörre centra nere vid kustområdena. Det är den verkliga glesbygden som lider svårt under denuvarande förhållandena, och det är här den stora utarmningen sker. Jag beklagar att industriministern måste lämna kammaren,varför jag inte fär några svar på mina frågor. Jag vill ändå framföra en delförslag hur man skulle kunna komma till rätta med de svårigheter somglesbygderna har då det gäller att få fart pä den regionala politiken. Jag tror att en viktig sak i sammanhan,get är att få enökad förädling av råvarorna i anslutning till råvarukällorna. Om jag tar skogensom exempel kan jag säga att med varje planka och varje oförädlad stock som viskickar från skogsområdena ner fill de expansiva områdena i Syd- ochMellansverige och till utlandet utan förädling, med varje sådan stock ochplanka skickar vi också bort arbetstillfällen från våra glesbygder. Dessaarbetstillfällen hade kunnat komma väl till pass då det gäller att ge våraungdomar jobb. Det är också viktigt att man satsar på en infrastruktur.Industriministern nämnde att man förbereder en större satsning på turismen.Detta vill jag välkomna. Det är utomordentligt bra om vi kan få en satsning påturismen, för det är ju en råvara som vi kan sälja frän glesbygdsområdet. Härkommer kommunikationerna in som en mycket viktig del i komplexet. Jag villuppmana regeringen att ha ett samarbete över departementsgränserna. Vi behöveralltså ha hjälp av för att ordna kommunikationernapå ett sådant sätt att turisterna kan komma till vårt område och ta del av debegivenheter sorn naturen erbjuder och av de fina anläggningar som vi har där.I har vi stora svårigheter då det gäller kommunikationer tillövriga delar av landet. Det finns inga sovvagnar pä tågen till större centra iinlandet och i fjällvärlden. SJ har inte resurser att ta fram dessa sovvagnar.När man besöker resebyråerna här i och försöker sälja turismen tillden här delen av landet får man svaret att kommunikationerna är så dåliga inte kan tillråda turisterna att åka dit. Det är naturligtvis nedslåendeatt få sådana besked. Jag vill än en gäng betona att vi här behöver verklighjälp för att få en bättre ordning. Vi har också svårigheter med att locka till oss turistersom utnyttjar chartertrafik. Det finns ett militärt flygfält i , icentrum av . har landshövdingen iVästerbotten, olika myndigheter och insfitutioner försökt att få detta flygfältöppnat för den civila chartertrafiken. Men byråkratin harlagt hinder i vägen.Nu hoppas jag att vi snart kan få begagna detta flygfält för civilt ändamål.Det skulle betyda otroligt mycket dä det gäller att hjälpa upp turistnäringen iden här delen av . Jag vill också påpeka att det norrländska jordbruketspelar en mycket vikfig roll för regionalpolifiken och möjligheterna att beredasysselsättning. Möjligheterna inom det mindre jordbruket har i mycket hög gradunderskattats. Jag vill peka på att nya arbetstillfällen i jordbruket medstatliga stödmedel i genomsnitt drar en kostnad på ca , medanmotsvarande nya arbeten inom tillverkningsindustrin skulle kosta . Jag tycker att den siffran visar att det är möjligt att skapasysselsättning även inom jordbruket. Också här är det viktigt att de olika departementenarbetar över departementsgränserna. För en regional utveckling i spelar Umeåuniversitet, i och tekniska högskolan i roll. Dessa läroanstalter har öppnat nya utbildningsmöjligheter för dennorrländska ungdomen. Med den forskningsverksamhet som bedrivs där har detskapats en ny och mera progressiv profil åt landsändan. Träteknikutbildningenoch forskningen på samma område i är också viktiga i detta sammanhang.Jag anser att det är viktigt att definitivt slå häl pä myten om somett i förhållande till övriga underutvecklat område. Ett verksamt medelhärför skulle vara om - det här är ett förslag somindustriministern efterlyste - fick bli värd för den superdator som landetstekniska expertis anser behöva anskaffas. Den behöver anskaffas för att viskall kunna hävda oss i den alltmer hårdnande konkurrensen med utlandet inomdatateknikens område. Orsaken fill att den bör placeras i är naturligtvisbl. a. av regionalpolitisk art men dessutom att ligger långtframme inom datatekniken. Där finns lokaler och personal redo att ta emotsuperdatorn. En placering av en superdator här skulle ha en mycket storpsykologisk betydelse. Det skulle vara en oerhörd stimulans för forskningen ochutbildningen i . Betydelsen av detta psykologiska lyft kan inte noguppskattas. Jag vill också betona i det här sammanhanget att placeringen av ensuperdator är geografiskt neutral, dvs. den opererar oberoende av avstånd. vill jag peka på kulturområdet och framhålla attde resurser för TV-produktion som finns i landet nu används mycket ensidigt.Under /85 skapades av den svenska TV-produktionen iStockholm, i och i . Ytteriigare gjordes i Syd-och utanför de tre största städerna, men i -trots att TV-anläggningarna i , och moderniserats pä lokal-och tekniksidan. I det regionalpolitiska sammanhanget kan man inte nogbetona vikten av att norrländsk kultur får större genomslagskraft än ,och televisionen är ett mycket viktigt medium i detta sammanhang. Särskiltviktig är utvecklingen av s. k. tung produktion, dvs. manusbunden och gestaltadproduktion av mer dramafisk karaktär. Vi norrlänningar ser det som en storangelägenhet att till övriga landet sprida kunskap om , och dä inteminst om vär kultur och särart på skiftande områden. Avslutningsvis vill jag sammanfatta det hela: Vi tar gärnaemot en invitation och accepterar en samling kring regionalpolifiken.Industriministern sade att han skulle välkomna en sådan samling. Jag hoppasatt den dä kan genomföras i en lugn och avspänd atmosfär och att man utgår frände Prot.1985/86:73 verkliga förhållandena i glesbygden och inte försöker döljaverkligheten bakom stafisfik och siffror. Det ärmänniskor det gäller i det här fallet! Allmänpolitiskdebatt (): I den allmänpolitiska debatten har hittillsinte sagts mycket om energipolitiken. Det har dock efter valet hänt åtskilligtsom jag tycker bör noteras i denna debatt. Socialdemokraterna har gjort enmarkant helom-vändning och i långa stycken anslutit sig till centernsenergipolitik. Vi noterar självfallet detta med tillfredsställelse, DN kommenterade den socialdemokratiska omvändelsen i sinhuvudledare på följande sätt: "Ser man kärnkraftsdebatten i backspegeln, framträdercenterpartiets väldiga framgång. Partiet har lyckats vända den övertro påkärnkraften som höll på att ge oss 25 eller fler reaktorer. Och fått enmajoritet att i stället tro på hushållning och miljövänliga alternativ," På samma sätt är den verklighetsbeskrivning somenergiminister gör ett slående bevis på hur rätt haft isina bedömningar: "Dagens energiförbrukning är av vad vi" -socialdemokraterna -"förutsäg och planerade förtio är sedan, t, o, m, såsent som 19801981, var energiförbrukningen , Vi "- socialdemokraterna -"planerade för att använda540 TWh," En bekännelse kan knappast göras mer rakt och klart,säger rent ut att socialdemokraterna hade fel men att kunskapennu är bättre och att man kommer att handla därefter. Vi i har tagitfasta på denna deklarafion och kommer självfallet att stödja regeringen, om denför centerpolitik, redovisar också en turordning för attersätta kärnkraften som i väsentliga delar stämmer med partimotion iämnet. Först kommer hushållning och effektivare energianvändning, därefter nyvärmeteknik inkl. solenergi, inhemska bränslen, värmepumpar och naturgas, fördet tredje en mycket medveten elanvändningspolitik och i sista hand nyelproduktion, som mottryckskraft och vindkraft. Om vi utnyttjar de möjligheter som finns att enligt detta"körschema" ersätta kärnkraften, kommer det att bli mycket lönsamtför el- och värmekonsumenter. Av vad jag har sagt framgår med all tydlighetatt ser positivt på den socialdemokratiska omvändelsen ienergipolitiken. Vi vill nu se den nya politiken omsatt i praktisk handling.Ett första prov på att det finns en överensstämmelse mellan ord och handlingblir regeringens ställningstagande till byte av änggeneratorerna på Ringhals2, Det hävdas från , statens energiverk m,fl, attdet skulle vara lönsamt att byta ånggeneratorerna på , Jag hävdar attlönsamhetsberäkningarna är konstruerade för att bevisa en god lönsamhet ochatt de i flera avseenden inte beaktar den verkliga situationen påenergimarknaden. Jag skall peka på några förhållanden som inte beaktats, Pä grundav att vi använder allt större del av elströmmen för uppvärmning/ elvärmehar vi fått ett mycket köldkänsligt elsystem. 172 sjunker några grader under noll ihela landet får vi mycket besvärande toppbelastningarsom medför dyr oljebaserad elproduktion och stora risker för driftstörningargenom överbelastningar i ledningsnätet. Genom att nästan hela ökningen avelanvändningen har utgjorts av elvärme finns det, sedanForsmark 3 och 3 - de två förhoppningsvis sistakärnkraftsreaktorerna - tagits i bruk, inte plats för som fullvärdigbasproduktion, utan att man gör en mycket omfattande utbyggnad förtopplastproduktion och för stärkning av distributionsnätet. För att så attsäga "primagöra" strömmen från krävs det eneffektutbyggnad i storleksordningen av 2:s egen effekt. Därtillkommer betydande kostnader för nätförstärkningar. Det är lätt att förstå attdetta blir dyrt. Ändå räknar både och statens energiverk med högstapris för primaström för att få lönsamhet på bytet av ånggeneratorerna, men detar inte upp en enda krona i kostnad för att "primagöra" denna ström.Detta är anmärkningsvärt, och det är i högsta grad ansvarslöst gentemot desvenska elabonnenterna. Ett drastiskt bevis för vilken ekonomisk betydelseelsystemets köldkänslighet har fick vi , som var ovanligt kallt. Dåsteg genomsnittspriset för el på kraftbörsen med inte , från ca 9till /kWh, Att mot denna bakgrund drastiskt öka elsystemetsköldkänslighet utan att vidta några kompenserade åtgärder innebär stora riskeroch framför allt onödiga kostnader för elabonnenterna. Om skall ta ett rimligt ansvar för sina kunder,måste verket sälja i stort sett all ström från utan någraeffektgarantier. Det innebär lägre pris och att abonnenterna själva svarar förden reservkapacitet som krävs. Alternativet är betydande investeringar i effektför topplast och nätförstärkningar, I båda fallen blir bytet av ånggeneratorerpå klart olönsamt. Det bästa alternativet är att nu stänga avRinghals 2 och i stället satsa på framtidsalternativet, ökadanvändning av biobränsle och effektivare energianvändning. Vi kan på så sätt ersätta den energi som skulleha kunnat producera till lägre kostnad för konsumenterna. Sysselsättningen ökarmed ca 1 000 årsarbeten. Vi får mindre använt kärnbränsle att ta hand om, ochsjälvfallet minskar de skadliga stråldoserna. Vid en verklighetsförankrad totalanalys måste var och enkomma till slutsatsen att förslag att satsa på ökad användning avbiobränsle och effektivare energianvändning är vida överlägset alternativet attbyta ånggeneratorerna på , Det är konsumenterna, miljön ochsysselsättningen som värnar om med sitt förslag. Vi hoppas attsocialdemokraterna, och även de övriga partierna, skall vara mäktiga att frigörasig från kraftintressenas maktsfär och förena sig med , förkonsumenternas och bästa. 136ROLAND (): har för mindre än sedanbeslutat om mål och riktlinjer för den framtida regionalpolitiken. Målen är attskapa förutsättningar för en balanserad befolkningsutveckling i landets olikadelar och att ge människor tillgång till arbete, service och god miljö oavsettvar de bor i landet, 13 protokoll 1985/86:72-73 Vi har en situation där avbefolkningsökningen i hamnar i . Det har gått sålångt att ett borgarråd i i sade:"måste statsmakterna ingripa. De måste se till att det finns jobb ialla delar av landet, så att folk inte tvingas flytta till för att fåarbete." kunde redovisa ettflyttningsöverskott på inte mindre än 11000-12 000. Det märkliga är att det endast ett tiotal mil från dennaexpansiva region, i Eskilstunaområdet, i och i län, harägt rum en ständigt pågående befolkningsminskning sedan början av 1970-talet.Här ligger också den region som industriministern i samband med behandlingen avden regionalpolitiska propositionen konstaterade var den mest sargade av våraindustriregioner, nämligen Bergslagen. Hur kan det komma sig att ett borgarråd iStockholmsregionen ropar på hjälp därför att denna region växer så snabbt,medan det bara något tiotal mil därifrån, i kommunerna som tillhörBergslagsdelegationen, hörs högljudda rop pä hjälp att stoppa den pågåendeutflyttningen? Det beror, som borgarrådet i mycket riktigt påpekar,på att det inte finns tillräckligt med jobb. Nära 5 000 jobb har försvunnit enbart i under1980-talet. Anledningen är de strukturförändringar som skett inom vårabasindustrier -gruv-, järn- och stål- samt skogsindustrin - och den pågåendeutvecklingen av från ett industrisamhälle till ett informations- ochservicesamhälle. Denna förändring av samhället uppställer speciella villkor förhur näringsliv och sysselsättning skall utvecklas. Det krävs tillgång på högreutbildning och forskning, ett utbud av kvalificerad teknisk och ekonomiskproduktionsservice, en arbetsmarknad för såväl kvinnor som män samt inte minstyrkesutbil-dad arbetskraft. Bristen på det senare blir alltför ofta enflaskhals i utvecklingen av det högteknologiska samhälle som vi successivt gårin i. Det måste finnas möjligheter att sprida"Stockholmsexpansionen" till vidare geografiska områden - områden därdet finns gott om bostäder, en överetablering av kommersiell service och ävenbra samhällelig service och dessutom närhet till en god miljö och socialtrotade samhällen med historia och tradition. Bra kommunikationer, som med en snabbjärnvägsförbindelse från in i , är något som skulle skapaen bättre balanserad utveckling mellan det yttre och inre av Mälardalsområdet.Jag sade i mitt anförande i samband med beslutet om riktlinjer för den framtidajärnvägspolitiken, och jag vill upprepa det , att inga Bergslagspengar ivärlden kan göra större nytta för näringslivet i Bergslagen än en snabbjärnvägspulsåder från in i den inre . med godaanslutningsförbindelser till Bergslagskommunerna. Bergslagsregionen har trotssitt relativt centrala läge mitt i landet en mycket dålig tillgänglighet. finns det en positiv inställning till detta projektfrän såväl kommunerna och näringslivet som ochstatens järnvägar. Dessa intressenter har finansierat en förstudie som blirklar i slutet av detta år. Då bör etappvisa steg börja tas mot ettförverkligande av och anslutningarna till den. Att högre utbildning, forskning och teknikspridning ocksåleder till utveckling av en region visar inte minst befolkningssiffrorna från1985, enligt vilka det främst är regioner runt universitetsorter som ökar sinbefolkning. Därför är det viktigt för vår regions utveckling att högskolanEskilstuna/ , som har ett stort befolkningsunderlag, får möjligheteratt utveckla för regionen viktiga utbildningar, bl. a. grundläggandehögskoleutbildning i teknik och ekonomi samt ett centrum för olikaflygutbildningar. Det är också viktigt att åstadkomma etappvisautbildningsnivåer samt att högskoleutbildning kan förläggas till olika platser,vilket ju är tankarna bakom det vi kallar . Det ärglädjande att kunde meddela att regeringen kommer att lägga framförslag om en utspridning av utbidlningen enligt de tankar som finns på enBergslagens tekniska högskola. De viktiga regionalpolitiska styrmedlen är satsningar,iinfrastruktur som utbildning, kommunikationer, service och energi. Vi får dockinte glömma att grundläggande för all utveckling i värt landar den ekonomiskapolitik som förs. Tillväxten i svensk industri bygger på ökadexport, och säljer vi mer än hälften av vad som produceras, utanförlandet. Kan vi icke bevara vår konkurrenskraft kommer vi inte att ha sä mycketsysselsättning att fördela. Det är viktigt att komma ihåg med tanke på den diskussionsom förs , att det är inte höga nominella löneökningar som är viktiga förlöntagarna och för sysselsättningen utan en real löneökning som erhålls genomlåg inflation motsvarande den vi har i våra viktigaste konkurrentländer. Vi harupplevt hur det försvann ca 170 000 jobb inom svenskindustri. Genom den ekonomiska politik som förts sedan vi fick ensocialdemokratisk regering ökar återigen antalet industrijobb, med 30 000 underde . Det är särskilt viktigt för , som är det länsom har den största andelen verksamma inom industrin. Jag vill avslutningsvis peka på att vi socialdemokraterfrån till årets riksdag har lämnat en motion med förslag till meranäraliggande åtgärder som skulle kunna främja sysselsättningen i Bergslagen.Det handlar om att temporärt flytta upp , och till stödområde B och till stödområde C. Dessutomlämnar vi förslag till en del industriella satsningar som bör prövas, t. ex.kiselmetallverk, järnsvampverk och industricentra samt träförädlingsindustri iFagersta, resp. . Vi föreslår också att det statligatransportstödet ändras till att omfatta alla Bergslagskommuner samt attföretagens investeringsfonder skall kunna kombineras med lokaliseringslån isyfte att öka den ekonomiska fördelen av satsningar i Bergslagen. Vi tror ocksåatt det vore värdefullt om Bergslagsdelegationen i samverkan medlänsstyrelserna och utvecklingsfonder inrättade fältkontor i i syfteatt nå nya och smidigare beslutsvägar i regionalpolitiska stödärenden. Jag har med detta anförande velat peka på denstora obalans vi har i utvecklingen i , liksom på vägar att nå enbättre balanserad utveckling helt i enlighet med de riktlinjer vi har förregionalpolitiken. 137PER STENMARCK (m): Jag lade märke till att industriministernhade anmält sig för att tala . Under hela detta anförandenämnde han inte vid namn, trots att det är ett ärende som uppenbarligentagit mycket av hans tid. När ett varv som - med ett gediget,världsomspännande rykte, präglat av generationers kunnande - på bara någotdecennium förvandlats från en blomstrande institution till ett företag i djupkris har detta satt sin prägel på hela situation. Oavsettvilket det kommande beslutet blir är hela avvecklingen en tragedi. De åtgärder som regeringen uppenbarligen funderar på - deavslöjades i massmedia och i Rapport - i form av ett s.k.Kockumspaket är på många sätt bra och nödvändiga. Detta gäller egentligenoavsett vad som händer med . Det finns anledning att understryka ett par saker infördet beslut som skall fattas beträffande civila fartygsproduktion. För det första är det av ytterst vital betydelse attsamtliga berörda parter får ett snabbt besked. Det gäller givetvis företaget,vars ekonomiska situation försämras för som går utan att ägaren, dvs.staten, kan ge något besked. Men det gäller framför allt alla de anställda ochalla andra som för sin försörjning är helt beroende av . Var och en somupplevt en situation som denna vet vilket inferno dessa människor förtillfället genomlider. Svårigheterna blir sannolikt inte mindre av att de fårmer eller mindre ryktesvisa besked via massmedia i stället för direktinformation från industriministern.