prot · G909164 · 1985-12-31 00:00:00 — Den sneda regionala fördelningen av arbetstillfälleni landet, barnfamiljernas bekymmersamma ekonomiska situation - speciellt de meden hemarbetande eller deltidsarbetande make eller maka - visar attfördelningspolitiken är oacceptabel. För att skapa en ekonomi i balans medfull sysselsättning krävs att den svenska industrins konkurrenskraft förstärks.Att dämpa prisstegringstakten är därför en mycket viktig del för enframgångsrik ekonomisk politik. Det krävs nu en fördelningspolitik,skattepolitik och lönepolifik som begränsar de nominella löneavtalen. Dethandlar om sänkta marginalskatter, indexskyddade skatteskalor, höjdadelpensioner, ökat stöd till barnfamiljerna, ökade regionalpolitiska insatseretc. Nämnas bör också att ett införande av vinstdelningssystem i näringslivetenligt kds-modell skulle bidra till mindre inflationsdrivande löneavtal. Dekollektiva löntagarfonderna gör det däremot inte, trots allt tal om motsatsen. För att inflationsnivån skall kunna sänkas måste ocksåräntan pressas ned. har, trots de senaste räntesänkningarna, en av dehögst räntenivåerna bland . Ett sätt att få ned räntan i nivå medvåra konkurrentländer är att underlätta för utlänningar att placera sina medeli . Valutaregleringen är i detta sammanhang en effektiv broms för detutländska kapitalet, och befäster ett högt svenskt ränteläge. Regeringensförslag till uppluckring av valutaregleringen ger dock inga positiva effekterpå räntenivån därför att regeringsförslaget öppnar för export av kapital, menförhindrar import av kapital genom fortsatt förbud för utländskaplaceringar i svenska kronobligationer. Regeringen, och utskottet, verkar inteinse möjligheten att använda det utländska kapitalet till att sänka den Internationella erfarenheter visar också att ett avskaffande avvalutaregleringar gett positiva resultat. Det som oroar utskottet är tydligenfaran för att utländska placerare på lösa grunder kortsiktigt skall spekulera isvenska värdepapper och därmed påverka räntenivån och valutakursen.Erfarenheterna visar dock att valutaregleringar inte klarar av attförhindra spekulation mot den svenska kronan och att skydda oss mot utländskaräntehöjningar, varför detta inte är ett tillräckligt starkt argument. För att stärka den svenska industrins konkurrenskraftmåste investeringarna öka. En viktig förutsättning för att detta skall varamöjligt är att sparandet ökar. Därigenom nedbringas ocksåbytesbalansunderskottet. Ett ökat sparande måste ske genom attbudgetunderskottet även fortsättningsvis minskas och genom atthushållssparandet stimuleras. Kds har presenterat en rad förslag på dettaområde, bl. a. att ett sparbelopp på . per individ skall vara skattefritt,oavsett sparform. Den ekonomiska politiken i stort berörgivetvis också den kommunala ekonomin. Det är inte svårt att dela den bedömningsom gjort om behovet av att hålla tillbaka den kommunala volymtillväxtenför att frigöra resurser till investeringar, sparande och en viss privatkonsumtionstillväxt. Det som dock är anmärkningsvärt är bristen påsamstämmighet mellan regeringens ekonomiska politik och synen på kommunalvolymtillväxt och utbyggnadsambitionerna för den kommunala barnomsorgen. Detbeslut fattade innebär att alla barn över ett och etthalvt år skall ha möjlighet att få en plats i den kommunala barnomsorgen föreår 1991. 55 000 nya daghems- och familjedaghemsplatser skall inrättas och 170000 barn skall beredas plats i den öppna förskolan och deltidsförskolan.Ansvaret för denna barnomsorgsutbyggnad åvilar kommunerna. Detta skallgenomföras som kommunerna skall bromsa sin volymtillväxt till ,och bl. a. därför drar regeringen in ca 6 miljarder från den kommunala sektorndet kommande året. Barnomsorgen beräknas svara för en volymtillväxt på1 % , 1987 och 1988. skall alla tidigarefattade beslut fullföljas och andra angelägna satsningar göras ute ikommunerna. Det vore intressant att få höra någon redogöra för hur dennaekvation skall gå ihop. Jag vill i detta sammanhang peka påskillnaden mellan regeringens politik på detta område och den linje kdsförespråkar. Vi förordar också finansiella indragningar gentemot kommunerna iungefär samma storleksordning som regeringen. Men den avgörande skillnaden äratt kds vill använda de indragna medlen till att i synnerhet förstärkabarnfamiljernas ekonomi och öka valfriheten på barnomsorgens område. Effektenblir därmed att trycket på den kommunala barnomsorgen minskar, eftersom mångabarnfamiljer bevisligen under en själva vill vårdasina barn om bara de ekonomiska villkoren förbättras. Kds presenterade sitt budgetalternativ ijanuari månad med anledning av budgetpropositionen. I den motionen bedömdes attränteutvecklingen och dollarkursens utveckling skulle medföra att budgetunderskottetdet kommande budgetåret inte behövde minskas utöver regeringens förslag.Utvecklingen har visat att det var en riktig bedömning. Den ekonomiska politiken, m. m. Prot.1985/86:164 framöver tyder på att budgetunderskottet kommer att sjunkaytterligare på grund av sänkta oljepriser ochfallande räntenivå. det gäller budgetunderskottet som förekommit under senareår måste '" givetvis fortsätta framöver för att vi skall uppnåekonomisk balans. Jag vill med vad jag här har sagt yrka bifall till motion600 yrkande 3 i finansutskottets betänkande 29 (mom. 1), motion 600 yrkande 1och 2 i finansutskottets betänkande 30 (mom. 1 a, 7), motion 600 yrkande 6 i finansutskottets betänkande 34 (mom. 17), motionerna Fi205 och Fi721och i övrigt inga motioner i finansutskottets och skatteutskottets betänkanden. 90 (vpk): Jag tänker uppehålla mig vid ett mycketbegränsat avsnitt av vad vi nu behandlar, och därför kommer jag inte attanvända hela den taletid som jag har begärt. I kompletteringspropositionen föreslås en minimiavgift vadgäller skogsvårdsavgiften. Det var ett av de förslag som framfördes för attförbättra virkesförsörjningen samt för att få en bättre struktur i ägandet avjord- och skogsfastigheter. Med den form som denna avgift föreslogs få kunde viinte acceptera den. Det visade sig också att denna uppfattning delades av helautskottet. Det finns enligt vår mening en rad skäl för att inte införa en sådanavgift som det här var fråga om. Först och främst skall det ju göras en översyn avjordförvärvslagens effekter. Den översynen skall avse såväl jord- somskogsbruket. Vi vet att många små fastigheter som är taxerade somjordbruksfastigheter har åsätts ett skogsbruksdelvärde. Förslaget skulle medden utformning det fått ha inneburit att många fastighetsägare skulle ha ålagtsavgifter utan att deras fastigheter varit intressanta vare sig utstruktursynpunkt eller skoglig synpunkt. De fastigheter som har ett taxeringsvärde på över 37 500kr. kommer här inte i fråga. Ser man då till taxeringsvärdena i de olika länen,finner man att fastigheter på litet i många län redan har detta skogsbruksvärde, alltså . I exempelvis läntaxeras varje hektar för . Detta plus en del andra synpunkter som vihar framfört i motionen gjorde att vi inte kunde acceptera en sådan avgift. Vi är väl medvetna om de problem som sammanhänger medexempelvis dödsbon som behålls oskiftade . Vi är också välmedvetna om de problem som delägarskap medför. Likaså är vi medvetna om attpassivt ägande av t. ex. skogsfastigheter innebär problem som måste åtgärdas.Men där tror vi att mycket skulle kunna göras, om tillsynsmyndigheten påområdet fick tillräckliga resurser. Därför har vi varit beredda att stödja förslag tillåtgärder för ett aktivt brukande av vår skogsmark. Förslag till sådana åtgärderhar vi också vid upprepade tillfällen lagt fram. Vad vi däremot inte är bereddaatt stödja är förslag till åtgärder som är dåligt utredda och underbyggda ochvilkas konsekvenser är svåra att bedöma. Till sist:Att frågan om ett minimibelopp för skogsvårdsavgifter omprövas i regeringskanslietinnebär inte - som framgår av särskilda 154 yttrande - att vpk kommer attacceptera att ett minimibelopp, en avgift. införs vidett senare tillfälle. Vi kommer självfallet att pröva varje förslag som bliraktuellt. 91 (): Om jag skulle drista mig att fälla ett omdöme om dagensdebattordning, skulle det bli att denna - milt sagt - är egendomlig. återgårvi nämligen till skatteutskottets betänkande nr 50 - och det gör vi efter cirkaåtta timmars debatt om helt andra saker. Det har fallit på min lott att något kommenteraåterstående frågor i detta betänkande. Det gäller då just det som JohnAndersson var inne på, nämligen frågan om beskattningen av skog, samt enreservation om alkoholbeskattningen. Skogsnäringen intar - det är de flesta medvetna om - encentral position i svenskt näringsliv och i svensk ekonomi över huvud taget.Den har många anställda, även om antalet minskar på grund avstrukturförändringar. Den är i allmänhet lokaliserad till orter och regionersom i övrigt har få arbetstillfällen, och den är därför betydelsefull för denregionala balansen. Skogsnäringen svarar för av landets export och hardärmed mycket stor betydelse på inkomstsidan när det gäller vår bytesbalans. Det är därför ett vitalt samhällsintresse attskogsnäringen ges möjligheter att expandera. Tyvärr finns det diversehinder för en sådan utveckling. Det viktigaste hindret är råvarubristen, som ärett gissel för de flesta massafabriker och sågverk. Det avverkas helt enkeltför litet i våra skogar. Det beror inte på att det skulle råda brist på trädeller på att tillväxten skulle skadas av en högre avverkningstakt - tvärtom!När det gäller den möjliga avverkningsnivån visar all beprövad vetenskap ochalla utredningar som gjorts att avverkningen ligger på ca 75miljoner skogskubikmeter , medan den faktiska avverkningen har stannatvid . Underavverkningen beror på att mångaskogsägare - framför allt de privata - inte har funnit det vara förenligt medsina egna ekonomiska intressen att avverka. Det får negativa effekter för företagen, och det lederockså till allvarliga samhällsekonomiska problem. Företagen måste t. ex.importera mycket dyr vedråvara. Det innebär att lönsamheten försämras, attmöjligheterna till investeringar minskar och att skogsindustrin inte blir såbetydelsefull som den kunde ha varit, vilket i slutändan leder till lägre sysselsättning-framför allt när det gäller redan utsatta orter och regioner. Vidare innebärdet att de negativa ackumulerade effekterna på bytesbalansen nu kan räknas . Det råder, herr talman, en bred enighet om attavverkningarna kan öka, och att ökningspotentialen främst finns bland deprivata skogsägarna. Därför föreslår regeringen nu i sinkompletteringsproposition en lång rad åtgärder för att stimuleraavverkningarna, framför allt bland de passiva skogsägarna. En del av de förslagenär av den arten att de har hamnat på skatteutskottets bord. Det gäller t. ex.förslaget om en utökning av rätten till insättning på skogskonto. Man kan nusätta in av köpeskillingen för rotposter och för leveransvirke påskogskonto. Enligt regeringsförslaget skall de procentsatserna höjas till 90resp. 70 och tillämpas vid 1987-1989 års Den ekonomiska politiken, m. m. Den ekonomiska politiken, in. taxeringar.Vidare föreslås att uttaget av skogsvårdsavgift skall differentieras, så attavgiften för varje ägare alltid skall utgå med åtminstone ett minimibelopp. Utskottet ställer sig bakom förslaget om höjda insättningsbelopppå skogskonto men menar att förslaget om minimiavgiften bör prövas i sambandmed den översyn av skogsbrukets strukturproblem som aviseras i propositionen.Därvid kan man också dra nytta av den s. k. dödsboutredningens arbete. Till utskottsbetänkandet har knutits sju reservationer somgäller skogsbeskattningsfrågor. De anknyter i huvudsak till ett antal motioneri samma ämne. Jag skall kortfattat kommentera dessa reservationer. I reservation nr 19 kräver de moderata ledamöterna att denya reglerna för skogskontoinsättningar skall göras permanenta. Till det sägerutskottsmajoriteten nej. Det gäller ju att snabbt stimulera enskildaskogsägare till ökade avverkningar. Det syftet tror vi bäst uppnås genomtillfälliga regler. I reservation nr 20 begär utskottets borgerliga ledamöteren förlängning av uppskovstiden, dvs. den tid då medlen skattefritt får ståkvar på skogskontot, från till . Vi socialdemokrater är emellertidövertygade om att detta inte skulle ge någon stimulanseffekt på avverkningarna. Reservation nr 22 av , ochkommunisterna förordar möjligheter till överföring av skogskonto från en banktill en annan. Det kravet avvisade så sent som för tre månader sedan.Reservanterna har inte kunnat peka på några nya förhållanden som skullemotivera att riksdagsbeslutet rivs upp, varför förslaget bör avslås igen. Skogsvårdsavgiften aktualiseras i reservation 22 avsamtliga borgerliga ledamöter och i reservation 23 av . Här föreslåsatt minimiavgiften över huvud taget inte skall prövas på nytt resp, att självaavgiften skall sänkas från till av skogsbruksvärdet. Det förstaförslaget har jag redan kommenterat. När det gäller det andra, om en generellsänkning av skogsvårdsavgiften, kan jag konstatera att skatteutskottet vidupprepade tillfällen avstyrkt liknande krav. Det har man gjort därför att dennaavgift är så viktig för skogsbruket. Den skall nämligen främst finansieraskogsvården och därigenom trygga återväxt och råvaruuttag på litet längre sikt.Avgiften går alltså i sin helhet tillbaka till skogsbrukarna. Dessutom är denavdragsgill i deklarafionen och kan alltså inte anses vara någon större pålagapå skogsbrukarna. Vi socialdemokrater menar också att nivån på skogsvårdsavgiftenär väl avvägd. En sänkning skulle då bara innebära att andra skattebetalare fårvara med och betala skogsbrukets kostnader för de skogsvårdande åtgärderna. I reservation nr 24 krävs förbättrade avdragsmöjligheter isamband med byggande av skogsvägar. Man menar att avdrag för sådanakostnader borde medges. Till detta vill jag bara göra den kommentaren, attdetta skulle strida mot de generella principer som tillämpas vid beskattningenoch mot de grunder som gäller i fråga om de särskilda reglerna förmarkanläggningar. För övrigt är detta en fråga som behandlas av den nyligentillsatta utredningen om en reformerad företagsbeskattning. Den utredningenskall arbeta snabbt, och det finns skäl att avvakta detta arbete. Den sista reservationen rörande det skogspolitiskaavsnittet i betänkandet gäller lantmäterikostnader i samband medkompletteringsköp av mark. Också härhandlar det om krav på ytterligare förbättringar för markägarna. Man menar attdessa kostnader är driftkostnader och därför skall vara avdragsgilla.Utskottsmajoriteten anser emellertid detta vara något långsökt och vill istället beteckna dem som anskaffningskostnader, som inte skall varaavdragsgilla. Därmed skall jag be att få yrka avslag på samtliga nunämnda reservationer och bifall till utskottets hemställan i dess helhet. Det har också fallit på min lott att kommenterareservation 26 av och om alkoholpolitiken. Därhänvisar man till framlagda rapporter som skulle tyda på attalkoholkonsumtionen ökar i . Man kräver därför omedelbaraskattehöjningar i konsum-tionsdämpande syfte och ytterligareinformationsåtgärder. När det gäller informationen har reservanterna redan blivitbönhörda, eftersom regeringen så sent som meddelade att manskulle starta en omfattande informationskampanj mot alkoholen. När det gällerden andra delen av reservationen - skattehöjningarna - så borde faktisktreservanterna kunna nöja sig med vad som framhållits i utskottsbetänkandet. Därfastslås det nämligen med kraft att prisinstrumentet är ett viktigt led i enaktiv alkoholpolitik, att alkoholpolitiska beslut skall fullföljas ochatt alkoholskatterna följaktligen skall höjas. Utskottsmajoriteten anseremellertid att det bör ankomma på regeringen att välja ut en lämplig tidpunktför sådana höjningar. Jag yrkaravslag även på den reservationen. Den ekonomiska politiken, m. m. Anf.92 () replik: beklagade sig över att dagensdebattordning var minst sagt egendomlig eftersom skatteutskottets betänkande 50huvudsakligen redan behandlades . Det som är egendomligt är i såfall att inte företrädare för socialdemokraterna tog med hela betänkandet vidmiddagstid när ärendet debatterades. Samtliga partier hade ju accepteratdebattordningen att det skulle vara bara en företrädare för varje parti. Så till själva sakfrågan. klagade över attdet avverkas för litet. Däri ger jag honom rätt. Men om det nu avverkas förlitet, varför då avvisa fem moderata förslag som alla skulle leda till att detkom att avverkas mera: 1. att insättning på skogskontopermanentas. 2. attuppskovstiden förlängs från 10 till . 3. att manaccepterar överföring av skogskonto från en bank till en annan. 4. att man sänkerskogsvårdsavgiften från 8 till . 5. att manbeviljar omedelbar avdragsrätt för byggande av skogsbilvägar, Alla dessa fem förslag är ägnadeatt öka virkesutbudet. Om man från socialdemokratiskt håll verkligen vill varamed om det bör man inte avvisa dessa förslag. Den ekonomiska politiken, m. m. Anf.93 (vpk) replik: Med anledning av anförande villjag göra följande kommentarer. Jag utgår från att och jag är överens om attskogsvårdsavgiften är ett sätt för samhället att införskaffa medel för attdärigenom kunna i viss mån styra åtgärder, t. ex. på skogsvårdens område. Skallman då använda avgifterna för att försöka styra strukturen och ägandet avfastigheter tror jag att man av många skäl hamnar fel. Vi bör kunna vara enigaom att huvudfrågan är och måste bli att det bedrivs ett aktivt bruk påfastigheten. Beträffande möjliga avverkningsnivåer torde det varaobestridligt att det är möjligt att öka avverkningarna i vårt land. Det gällertyvärr inte alla regioner. Jag känner till regioner där man måste skära ned påavverkningarna på grund av att man gått mycket hårtfram med skogsbeståndet. Det gäller t. ex. inland, där man enligtAvverkningsberäkning 85 måste inrikta sig på att skära ned på avverkningsnivåerna.Det är framför allt i gallringsskogarna som de ökade avverkningarna kan ske.Det är också, om jag inte tar fel, i storskogsbruket som man har de störstaeftersläpningarna när det gäller gallringen. Man kanske därför skall vara litetförsiktig att göra generella bedömningar även när det gälleravverkningsmöjligheterna. Men i övrigt är vi överens om att förslaget omminimiavgifter tydligen var tillkommet i hastigt mod och behöver ses över.Sedan är det en annan sak om det senare kan godtas av eller ej. 94 () replik: Det är en något egendomlig inställning somsocialdemokraterna visar när de vill stimulera till en ökad avverkning: dehöjer det belopp som man har rätt att uppskjuta beskattningen av men sägersamtidigt i betänkandet att det inte skulle ha någon stimulanseffekt om manförlängde löptiden, den tid det får stå inne. När man villstimulera fram större avverkning tycker jag det skulle vara naturligt att ocksåförlänga löptiden, och det skulle också ha en ganska betydande stimulanseffekt.Det finns alltså ingen konsekvens i socialdemokraternas resonemang. Man villinte lyssna till vad oppositionen säger - i annat fall hade man säkerligenkunnat uppnå ett bättre resultat, om man här gått oppositionen något tillmötes. Det är inte på det sättet attlantmäterikostnader inte är avdragsgilla; de är avdragsgilla vidreavinstbeskattning vid avyttring av fastighet. Men om man lätlantmäterikostnaderna bli avdragsgilla vid tillskottsköp skulle detstimulera till en snabbare strukturrationalisering, en bättre ägarstruktur. Jagtror inte någon kan förneka ätt det skulle ha en ganska så god effekt. 95KJELL () replik: har SIFOgjort en undersökning om ungdomarnas alkoholbruk. hardenna undersökning visat på en klar minskning i ungdomarnas drickande. Och dethar inte rört sig om någon liten minskning, utan det har under den här tidenrört sig om . Densenaste undersökning som gjordes visade på helt andra siffror - den visadeatt alkoholdrickandet bland ungdomen hade ökat med . Prot.1985/86:164 Det är därför vi har tagit väldigt hårt på den här saken. Dessutom visar de tillgängliga siffrorna att man kan befara att den nedåtgående trend som rått ' ' harbrutits också när det gäller andras, vuxnas, drickande, ' säger att borde nöja sig medskatteutskottets kraftfulla uttalande. Jag vet inte det - det är möjligt attskatteutskottet är kraftfullt i sitt yttrande, men finansutskottet säger i sittbetänkande nr 30, som debatterades tidigare: "Utskottet vill isammanhanget också peka på de inflationsdrivande effekter som finns inrymda itvå av motionärernas förslag. Det gäller dels deras vid upprepade tillfällenframförda krav på en snabb avveckling av livsmedelssubventionerna, dels derasnu väckta förslag om att skatten på alkohol skall höjas . har strukit under är det nu av stor vikt att olika typer avprishöjningar kan hållas tillbaka." Eftersom socialdemokraterna i finansutskottet och iskatteutskottet tydligen är helt kluvna på den här punkten - i skatteutskottetser man tydligen allvarligt på utvecklingen av alkoholkonsumtionen, medan man ifinansutskottet är mer bekymrad över möjligheten att hålla inflationen ischack -finns det, menar vi, anledning för att ta initiativ och setill att höjningen kommer till stånd. Därför har vi avgivit reservationen. 96 () replik: Jag vill börja med en liten replik till KnutWachtmeister angående hans kommentar till vad jag sade om debattordningen. Jagvill erinra om att jag talade om för enav hans partivänner i skatteutskottet att vi tänkte dela upp frågorna ibetänkandet på två personer inom mitt parti. Han kan inte ha varit ovetande omdetta. Sedan kommer in på frågan om bristen påråvara. Han håller med om att det är brist på råvara och frågar: Varföraccepterar inte socialdemokraterna alla de borgerliga förslagen? Det finns ett gammalt ordspråk som lyder: Otack ärvärldens lön. Här går vi de borgerliga till mötes och föreslår generösareavsättningsregler till skogskonto. Vad händer då? Jo, det kommer nya krav frånde borgerliga på ytterligare generösa skatteregler för en redan nuskattemässigt ganska gynnad grupp människor. Man borde kunna nöja sig med detsom vi har föreslagit när det gäller skogskontoregler. Sedan vill jag säga några ord till . Vi tvåär överens när det gäller skogsvårdsavgiften. Vi anser att den behövs därföratt den stimulerar till skogsvårdsåtgärder och därför att det ledertill att råvarutillgången säkras. Vi är också överens när det gällerminimiavgiften. I varje fall har ni inte reserverat er på den punkten. Vi äröverens om att vi skall avvakta de närmare överväganden som skall göras idepartementet, bl. a, med anledning av dödsboutredningens förslag. Jag förstårinte riktigt varför vi skall behöva diskutera det. Slutligen vill jag vända mig till . Han talarom att löptiden för avsättningar på skogskonto borde vara 15 ar i stället för 10. Jag är alldeles övertygad om. , att det skulle få precis motsatt effekt när det gäller avverkningarna. Då skulle skogsägarna få.ytterligare fem år på sig. Prot.1985/86:164 skulle alltså inte behöva göra några avverkningar för att fyllapå sina Den ekonomiska politiken, m. m. Det kommer att få precis motsatt effekt motden vi vill ha. Det kommer inte att stimulera avverkningar. kräver vidare rätt till avdrag förlantmäterikostnad. Han vill att det skall anses vara en driftkostnad. Men detär faktiskt en kostnad för förvärv. Alltså kan det inte vara fråga om endriftkostnad. Under detta anförande övertogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 97 () replik: Det må vara hänt att socialdemokraterna hartvå talare i debatten om skatteutskottets betänkande 50. , när vi hadeett annat betänkande uppe till behandling fanns det inte en enda socialdemokratfrån skatteutskottet vare sig på talarlistan eller i kammaren. Det jämnar utsig i längden. har man tagit igen det. Sedan säger att vi är otacksamma som villpermanenta höjningen av insättning på skogskonto. Men det är faktiskt på det visetatt skogsnäringen är en mycket långsiktig näring. För att få en stadigt högreavverkning skall man inte införa tillfälliga regler utan mer långsiktiga. Detär därför vi har velat permanenta den högre procentsatsen.