prot · G909120 · 1985-12-31 00:00:00 — Det måstekunna vara en uppgift för byggforskningsrådet att man verkligen forskar fram,tillsammans med praktiker, praktiska lösningar där forskning inte precis ärvetenskapligt uppställande av hypoteser, osv, I stället kan man tänkasystematiskt och försöka finna praktiska lösningar tillsammans med lokalvårdareoch praktiker. Det är, som sagt, ett mycket lämpligt område förbyggforskningsrådet. 139 INGA (vpk): Även jag begärde ordet med anledning avBerfil påhopp på forskningen om hur man underlättar städning avbadrum. Visserligen sade att han angrep det hela ur enamatörmässig synvinkel, men icke förty menade han att detta var enfullständigt onödig forskning. Jag hävdar motsatsen och vill försvara just denhär typen av forskning. Den är viktig. Är det därför att det är kvinnor somutför städningen av badrum som tycker att det är enirrelevant forskning? Jag skulle vilja se mer av projekt som underlättarvardagslivet för både män och kvinnor, 140 PER (): Jag avstod i mitt senaste inlägg från attnärmare kommentera resonemang om detta forskningsexempel,men när nu såväl som har gjort det kan jag baravarmt instämma i vad de sagt. Att jag inte kommenterade saken berodde närmastpå att jag tog fasta på att Berfil sade sig vara en amatör, 141 (): Det är glädjande att vi har proffs i kammaren - påstädning av badrum i varje fall. Vad jag sade var att man kan vara tveksam tillvissa projekt när man har uppgift om att ett angeläget forskningsområde kostarsä mycket pengar. Jag är inte säker på att det måste kosta en halv miljon attundersöka dessa saker. Det faktum att det möjligen är vid ett universitet manhar gjort avhandlingen hindrar inte att vi skall vara tveksamma och riktakritik även mot den typ av forskning som bedrivs vid universiteten. Det är inteabsolut knutet till BFR. Man kan ha synpunkter även i det sammanhanget. Ett annat exempel, där man kan vara litet fundersam är närdet gäller uppgifter som har framkommit om hur lekplatserna utnyttjas. Eftermöda konstaterar man att lekplatserna utnyttjas mera under dagens ljusa timmaroch även när det är mer än -, Det är givetvis av värde att få veta detta. De här forskningsprojekten kanskemåste bedrivas även i fortsättningen. Vår utgångspunkt är att man skall göra ensamlad bedömning av andra projekt tillsammans med dessa, och det kan man görabättre om verksamheten är sammanhållen vid universitet och högskolor. Överläggningenvar härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter debatten om bostadsutskottetsbetänkande 17,) Prot.1985/86:120 Anf. 142 TREDJE VICE TALMANNEN: 17 april1986 Kammaren övergår nu till attdebattera bostadsutskottets betänkande 16 ., om anslag till energibesparande åtgärder i bostäder m. m. Anslagtill energibespa- " b a randeåtgärder i bostäder m.m. Anslagtill energibesparande åtgärder i bostäder m. m. 143 (): Statens insatser till energibesparande åtgärder har varitomfattande. Det är fråga om . Från moderat håll har hävdats att dessabidrag har varit för rundhänt tilltagna. Vi har sagt att visst är det bra attbringa ner energiåtgången i våra bostäder, och visst behöver Sverigesoljeberoende minska, men vi har sagt att mycket av sparåtgärdernaskulle ha tillkommit även utan statligt stöd. Våra krav på mindre anslag hardock tillbakavisats. visar det sig emellertid att vi inte haft så fel.Statens energiverk har i en rapport redovisat att endast av detotala energihushällningsät-gärderna i småhusen har genomförts med statligtstöd. Tre fjärdedelar har alltså tillkommit utan bidrag. Det har helt enkelt varit så att det varit lönsamt för denenskilde husägaren att satsa på energihushållning även utan stöd. Oljan, ellervilket energislag som har använts, har varit så dyr att det varit direktlönsamt. Mänga av skattemedel har alltså anslagits i onödan,skulle man kunna uttrycka det. tycks även socialdemokraterna inse detta. Anslagen drasner alltmer. Men vi anser att detta inte är tillräckligt. Vi menar att anslagenomgående, dvs. från , bör avskaffas. Inte nog med detta. anslag som inte förbrukatsoch som alltså inte kommer att gå åt bör kunna återföras till statskassan. Detrör sig om 50 milj. kr. På samma sätt går det att göra med de medel som reserveratsför information och utbildning, som finns med i det här betänkandet. Där kanungefär 25 milj. kr. återföras, som om våra förslag bifalles inte kommer att gååt. Vår uppfattning är att den information och den utbildning som regeringenvill anslå särskilda pengar till helt säkert kan komma till stånd och bedrivasi tillräcklig omfattning inom ramen för myndigheternas ordinarie verksamhet. Med det anförda vill jag yrka bifall till demoderata reservationerna i bostadsutskottets betänkande nr 16. Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 144INGRID (): Prot. rande åtgärder i bostäder m. m. Som framhållits i reservation 1 frånfolkpartiet och modera- 17april 1986 terna till betänkande nr 16 från bostadsutskottet har det statliga stödettill ~ ' ~ energisparåtgärder avtagit i betydelse . har varittillräckligt ekonomiskt intressanta utan extra stimulans från staten.Folkpartiet anser därför att energisparbidragen bör avvecklas från iår. Detta betyder ingen besparing i 1986/budget, då där finns medelreserverade som bedöms överstiga de utbetalningar som blir aktuella. Men redanfrån /88 beräknas det bli en årlig besparing av ca 200 milj,kr,, ett inte oväsentligt belopp i statsbudgeten. Det bör i detta sammanhang också påpekas att statligträntestöd liksom tidigare utgår för VVS-tekniska åtgärder och förenergisparåtgärder vid underhåll och reparation. Däremot aviserarbostadsministern att bidrag till energisparåtgärder med VVS-teknisk inriktninginte skall lämnas under nästa budgetår. Detta tycker vi ligger i linje med vårreservation. Med det här anförda, herr talman, yrkar jag bifall tillreservation 1 i betänkande 16 från bostadsutskottet, med innehållet attenergisparbidragen avvecklas från , Jag yrkar också bifall tillreservation 4, som innebär att informafionsanslaget minskas med 10 milj, kr, Iövrigt yrkar jag bifall till utskottets hemställan, 145 , (): Det är ju egentligen inte någon nyhet attmoderater och folkpartister är negativt inställda till energisparande. Däremotär de intresserade av att spara pengar. ser det på ett annatsätt. Vi menar att energisparandet i bostäder och lokaler har varit och är enviktig del av den energipolitik som vi nu för i , en energipolifik sominnebär att vi satsar på att vi skall ha en effekfiv energianvändning ochminska vårt oljeberoende, att vi skall övergå fill inhemska och förnybaraenergikällor för att också kunna avveckla kärnkraften. Det direkta stödet, menar vi, har haft en god effekt. Jagär övertygad om att det faktum att den här verksamheten har fått den omfattningsom den har haft och har, har berott på att man från statens sida satt in såstora resurser som man gjorde med start i 1977/energisparplan, , som inte var särskilt intresserad avforskning och rapporter av olika slag när det gällde byggforskningen, trodde nualldeles blint på . Jag tror att det är möjligt att sätta ettfrågetecken även för den sammanställning som verket har gjort överenergisparandets effekter. Man säger här att det nu inte behövs några pengar, förlönsamheten i åtgärderna har gjort det möjligt att genomföraenergisparåtgärderna utan ett statligt stöd. Den utvecklingen har alltså ägtrum under och anledningen till den är att priserna på t. ex. oljahar höjts mycket starkt . Vi har dessutom använt oss avenergiskatter för att få in vissa inkomster till samhället påenergiförbrukningen. Men vi kan konstatera att vi har en annanutveckling, som kan innebära att import av bränsle på nytt kan vara privatekonomiskt lönsam och att det egentligen är angeläget att med andra åtgärder hålla uppe den 119 A nslag till energibesparande åtgärder i bostäder m. m. potentialvad gäller sparandet som vi har. Vi frän anser det därför angeläget attdet lilla stöd som utgår via huvudtitel får fortsättaatt finnas. Det är därför vi har yrkat bifall till departementschefens förslagpå det här området. Vi vill egentligen göra mer. Men det förslag som vi harlagt fram i den riktningen är utformat som en skattestimulans. Vi föreslår enmöjlighet till avdrag i deklarationen för egnahemsägare. Eftersom sådana frågorgår till skatteutskottet har vi i det särskilda yttrande som vi har fogat tillutskottets betänkande nämnt att vi har lagt ett sådant yrkande, som alltsåkommer att behandlas i annat sammanhang här i . Med detta,herr talman, ber jag att få yrka bifall till utskottets hemställan, 146 () replik: Jag tycker att det är litet hårt när ,säger att inte är intresserat av energibesparingar. Det ärväl en annan sak än att anslå statliga medel till det. Ända sedan sade ipraktiskt taget varje anförande att vi måste täta våra fönster har folkpartietvarit mycket intresserat av energisparande. Vi har arbetat kommunalt, om jagfår ta ett sådant exempel, för att vi skulle ha värmemätning i husen. Vi harvidare arbetat för att man inte skulle sätta in en oljepanna i varje hus i ettnytt bostadsområde utan försöka få fram gemensam värmecentral. Vi har påriksplanet och 1980-talen vidtagit många åtgärder av liknandeslag. Så nog är vi intresserade av energisparande! Men jagtycker att vi har sett att de enskilda människorna och husägarna är såpass intresserade av att spara att de klarar av det utan extra statligstimulans, 147 PER (): Jag har närmast begärt ordet för att någotdiskutera reservation 4, eller en liten detalj i den. Det sägs i detsista stycket: "Utskottet anser vidare att det inteföreligger något behov av informations- och utbildningsinsatser i samband medinförandet av en ny plan- och bygglag eftersom något lagförslag inte bör läggasfram under den närmaste fiden," talesman, som uppenbarligen står för den härtexten i reservationen, bör förklara hur detta hänger ihop. Ni i ärförmodligen medvetna om att PBL-förslaget ligger i och attutskottsbehandlingen tidsmässigt nu kan överblickas. Har ni inte - när ni sägeratt något lagförslag inte bör läggas fram - stuckit huvudet rejält in i buskenoch där hittat några konstiga argument i mörkret, som egentligen bara går ut påatt ni vill minska anslaget? Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter behandlingen avbostadsutskottets betänkande 17.) 148ANDRE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera bostadsutskottetsbetänkande 17 om anslag till och bostads- ochplanadministrationen. I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggningför samtliga punkter. 149 (): betänkande nr 17 omfattaranslag till och till bostads- och planadministrationen. Vimoderater har reserverat oss på fyra punkter. Jag skall i korthet beröradessa. Bostadsministern redovisar i budgetpropositionen att ensärskild delegation för de ungas boende har inrättats inombostadsdepartementet. Delegationen aktualiserades i förra åretsbudgetproposition. Vi moderater står fast vid vad vi då anförde, nämligen attdelegationen är obehövlig. Unga människors bostadssituation underlättas inte avdelegationer och fler byråkrater utan genom avreglering och avbyråkratisering.Jag yrkar därför bifall till reservation nr 1, I reservationerna 2 och 3, vilka jag yrkar bifall till,motsätter vi oss en höjning av administrations- och aviseringsavgifterna förbostadslän. Vi moderater framför vidare i reservation nr4 att vi vill avveckla statens planverk. Detta krav är, som kammarens ledamötervet, inte nytt. Det ingår som ett led i vär kamp mot krångel och byråkrati ochför en avreglering av svensk bostadspolitik. Vårt förslag om avveckling avstatens planverk innebär, som vi har framhållit i våra motioner, att vissadelar av verksamheten avvecklas medan andra privatiseras eller överförs tillandra myndigheter. Med hänvisning till att förslaget presenterats utförligt ien rad motioner och att intet nytt tillförts frågan sedan den debatterades ikammaren för ett är sedan nöjer jag mig med att yrka bifall till reservation 4, 150 , (): Jag vill säga några ord om det särskildayttrande som centerpartisterna i utskottet har fogat till betänkande nr 17, Vi har avstått från att framställa värt tidigare yrkande,att man i samband med reformering av bostadsfinansieringsförordning ochplaneringssystem skall överväga möjligheter att samordna statens planverk ochbostadsstyrelsen i ett och samma ämbetsverk. Eftersom de övergripande frågornapå bostadspolitikens område inte har behandlats i årets budgetproposition fårvi vänta innan vi framställer yrkandet på nytt, I övrigtyrkar jag bifall till utskottets hemställan. Utskottsmajoriteten konstaterar att det enligt gällandebeslutsordning ankommer på regeringen att fastställa storleken avadministrations- och aviseringsavgifterna. har en gång tagitställning för att exempelvis denna typ av aviseringsavgifter skall finnas, ochdärefter är det regeringens Prot,1985/86:120 sak att avgöra vilka förändringar av avgifternas storlek somskall vidtas, Med detta, herr talman, yrkar jagbifall till utskottets hemställan. j , , . . , Överläggningen var härmed avslutad, departementetsområde "" " Mom. 1-3 (avveckling av stödet till allmännasamlingslokaler) Utskottets hemställan bifölls med 218 röster mot 70 förreservation 1 av m, fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 4 och 5 (bemyndigande att få överskrida ramarna avsysselsättningsskäl) Utskottets hemställan bifölls med 182 röster mot 106 förreservation 2 av m, fl. En ledamot avstod från att rösta. Mom. 6 och 7 Utskottets hemställanbifölls.. Mom. 2(sammanställning av socialboendeexperiment) Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 15 förreservation 1 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 3 (verksamheten vid statens råd förbyggnadsforskning, m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (ram för beslut om stöd till byggnadsforskningen underbudgetåret 1986/87) Utskottets hemställan, somställdes mot dels reservation 3 av m. fl., dels reservation 4 avErling och , Mom. 5 (ramarna för beslut om stöd tillbyggnadsforskningen under budgetåren 1987/88 och 1988/89) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 8-10 (lån till experimentbyggande) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avKnut m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 11 (utrustningen vid statens institut förbyggnadsforskning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avKnut m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 1 (avveckling av energisparbidragen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avErling m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 och 3 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 4 (reservationen på anslaget till energibesparandeåtgärder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avKnut m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 5 (anslag till information och utbildning) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 3 av m. dels reservation 4 av och Karl-GöranBiörsmark, bifölls med acklamation. Mom. 6 (reservationen på anslaget för energibesparandeåtgärder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avKnut m, fl. - bifölls med acklamation. Punkt 2(anslag till Utredningar m, m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avKnut m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 1(administrationsavgiften) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avKnut m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 2 (aviseringsavgiften) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avKnut m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 1(avskaffande av statens planverk) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. Prot.1985/86:120 29 § Anslag inom industridepartementets område Anslag inom industridepartementets område Föredrogs näringsutskottetsbetänkande /86:14 om vissa anslag inom industridepartementets område (prop,1985/86:100 delvis). 151ANDRE VICE TALMANNEN: I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggningför samtliga punkter, 152 (): I näringsutskottets betänkande nr 14behandlas vissa delar av budgetpropositionens förslag inomindustridepartementets område, I detta sammanhang behandlas en moderat besparingsmotion,vilken utgör en följdmotion till partimotionerna om inriktningen av denekonomiska politiken samt om näringspolitiken. Våra förslag i denna motion(N314) minskar statens upplåningsbehov med ca 3 900 milj, kr. Därav utgör 585milj, kr, anslagsminskningar och resterande intäkter till statsbudgeten bl, a,frän försäljning av statliga företag. Vi har i motion N216 föreslagit att uppdra ätregeringen att framlägga förslag som syftar till en försäljning av statligaföretag - till ett värde av . Den omständigheten att många frågor behandlas i annatsammanhang gör att våra yrkanden inte kan behandlas . Det är såledesdelar av våra totala besparingsförslag som blir föremål för avgörande, medanövriga förslag tas upp i anslutning till särpropositioner och andra delar avbudgetpropositionen. Denna uppläggning av riksdagsarbetet, vilken betingas avuppsplittringen på ett flertal regeringspropositioner, gör att helheten blirsvår att överblicka. Det blir med andra ord alltmer komplicerat att jämföraregeringens och oppositionens olika budgetalternativ. Våra besparingsförslag skall ses i relation till vad sommåste göras på skattepolitikens område för att främja näringslivetskonkurrenskraft och framtida lönsamhetsutveckling. Dessa förslag utgår frånvårt synsätt att man med en generell ekonomisk politik bättre kan befrämjanäringslivets utveckling än med olika bidrag. Avregleringar ochavmonopoliseringar är också nödvändiga. De höga skatterna är ett av våra största samhällsproblem.Skatterna hämmar mänga välståndsskapande insatser. Vårt internationellt settextrema skattetryck är en av de avgörande orsakerna till att alltsedanandra haft en väsentligt lägre ekonomisk utvecklingstaktän andra västeuropeiska länder. Det höga skattetrycket beror på att denoffentliga sektorn är för stor och att den enskilda sektorn är för liten. Dessatvå sektorer är beroende av varandra som två kommunicerande kärl, dvs. som detvå kamrarna i ett timglas. Den moderata strategin går ut på att öka denenskilda sektorns andel av vår ekonomi och minska den offentliga, dvs, denpolitiska sektorns andel. Genom att hålla tillbaka de offentliga utgifterna kanunderskotten och skattetrycket minska . De besparingar vi gör ioffentliga utgifter kommerdärmed hushåll och företag till godo genom sänkta skatter och Prot.1985/86:120 genom minskad offentlig upplåning. Genomskattesänkningar stimuleras tillväxten av den enskilda sektorn. Företagkan lättare bildas och expandera. En allt större del av vår samlade '"'"8>nom industriproduktion måste åstadkommas inom det enskildanäringslivet. Det gäller departementets område inte bara industrin. Detgäller kanske i ännu högre grad tjänstesektorn. Många av de tjänster som i dagutförs av stat. landsting och kommun kan därigenom komma att utföras av denenskilda tjänstesektorn. Resultatet blir ofta både högre kvalitet och lägrekostnader. Just de sänkta skatternas roll för att få fart pä detenskilda näringslivet måste uppmärksammas mer. Sänkta skatter har ennyckelfunktion där. Det är helt enkelt så att beskattningen innebär att man tarresurser från företag och hushall och för över dem till den politiska sektorn.Minskar man skatteuttaget kommer hushåll och företag att bli ekonomisktstarkare. Det är detta som är det centrala i lågskattepolitiken. Det är endast en politik med denna inriktning som kanåstadkomma balans i vår ekonomi. En minskning av de offentliga utgifterna ärden enda framkomliga vägen för att undvika mycket hög arbetslöshet och myckethög inflation . Vår besparingspolitik skall ställas mot regeringensskattehöjningspolitik. Regeringen har i genomsnitt höjt skatterna med bortåt , per hushåll sedan den tillträdde 1982. Fortsätter man med ett budgetunderskottpå nuvarande nivå, innebär det en skuldökning med . per är för t. ex,en tvåbarnsfamilj,centrala fördelningskonflikterna står mellanvår generation och nästkommande generationer samt mellan privat och politisksektor. Jag har, herr talman, med detta redovisat en rad viktigamotiv för de förslag som vi lagt fram i den nu aktuella besparingsmotionen. Detär nödvändigt att återkommande göra detta, eftersom vi ständigt möts av ettstatiskt socialdemokratiskt tänkesätt. Socialdemokraterna bortser helt från dedynamiska effekterna av sänkta skatter. Som framgår av de reservationer som vi fogat till detbetänkande som kammaren nu behandlar, gäller våra besparingar bl, a, anslagentill kommittéer och branschpolitiska åtgärder, anslagen till statensindustriverk och andra myndigheter, m,m. Jag skall inte ta upp kammarens tidför en genomgång av varje delområde utan begränsar mig till ett par sädanaområden, I övrigt hänvisar jag till vad vi har anfört i resp, reservation, I samband med övervägandena är 1983 om industriverketsorganisation riktades från moderata samlingspartiets sida stark kritik motregeringens förslag. Kritiken gällde bl, a, överföringen till SIND av vissaregionalpolitiska uppgifter och de ökade resurserna för branschutredningar ocholika slag av riktade stödinsatser. Det finns enligt vår mening skäl att ånyo ta upp frågan ommyndighetsorga nisationen till prövning. Genom en övergång från selektiva stödformer till generellt verkande åtgärder bör huvuddelen av den verksamhet som bedrivs inom SIND kunna avvecklas. De viktiga myndighetsupp gifter som handläggs inom SIND bör tillsammans med en stor del av berörd personal föras över till främst STU, styrelsen för teknisk utveckling. Prot.1985/86:120 investeringsbanken bör avvecklas. Enligt vår mening finnsdet pä dagens kapitalmarknad inte något behov av banken. ... . , .i bankenuppgått till , varjämte garanti har ställts för Anslag inom industri- ''° > j o , bankens förpliktelser med 5miljarder kronor. bankeninte gett utdelning till ägaren på insatt kapital. Avvecklingen bör ske i den taktsom är möjlig med hänsyn till bankens nuvarande åtaganden. Några nya engagemangbör inte göras. Delar av låneportföljen kan försäljas. Allteftersomverksamheten minskar bör bankens medel kunna successivt frigöras ochåterbetalas till långivare resp, ägare. Vi räknar med att minst 200 milj, kr,på detta sätt bör kunna tillföras statsbudgetens inkomstsida under nästabudgetår. bör ge regeringen i uppdrag att senast under hösten 1986lägga fram förslag för om en avveckling av investeringsbanken, ienlighet med vad vi anfört i vår motion. Kreditgivningen till näringslivet bör handhas av bankeroch kreditinstitut. Dessa har hög kompetens när det gällerkreditbedömningsfrägor och dessutom ett vitt förgrenat kontorsnät. Utvecklingsfonderna bör därför koncentrera sig pårådgivnings- och konsultinsatser med inriktning på de mindre företag vilkaskompetens när det gäller t, ex, ekonomisk planering, marknadsföring och tillämpningav ny teknik kan behöva förbättras. Utvecklingsfondernas tjänster bör i principavgiftsfinansieras. En effekt härav skulle antagligen bli att kvaliteten päfondernas tjänster förbättrades. Det bör ankomma på utvecklingsfonderna attsjälva bestämma vilken ersättning de skall begära för sina tjänster. Det liggeri sakens natur att fonderna inte kommer att sätta sådana priser för sinatjänster att företagen avskräcks från att utnyttja den erbjudna servicen. En successiv avveckling av rörelselånen ter sig därförnaturlig. Utvecklingsfondernas behov av finansieringsmedel minskar därigenom.Vi föreslår att staten tar upp förhandlingar med landsting ochberörda kommuner för att ändra villkoren i avtalen om de regionalautvecklingsfonderna. Därvid bör frågor om ändrade riktlinjer för fonderna tasupp, bl. a. beträffande ökad avgiftsfinansiering och minskadutlåningsverksamhet. Syftet bör vara att åstadkomma besparingar. Åtgärder idetta hänseende bör leda till att belastningen på statsbudgeten budgetåret1987/88 kan minskas med minst 20 milj, kr.