prot · G909107 · 1985-12-31 00:00:00 — Ändamålet med min fråga var inte aff ta fram exempel på företagsom flyttat sin verksamhet utan jag ville veta vilket stöd vi kan vänta oss.Jag har dock infe fått något svar, Def har ju bara gått företagarna ficknämnda broschyr i sin hand, och därför är det svårt att ge några exempel påföretag som har flyttat sin verksamhet. Så snabbt hinner man ju infe reagera,Def rör sig, som sagt,' om endast . Överläggningen var härmed avslutad. 25 § Svar på frågorna 1985/86:423, 424 och 425 omsysselsättningen i , och harfrågat mig om regeringen, mof bakgrund av vad som uttalats i regeringsförklaringenom företagens ansvar för de sysselsäffningsmässiga 72 konsekvenserna av en fortsattstrukturomvandling i näringslivet, kommer aff kräva atfStora tar ansvar för de förlorade arbetstillfällena vid sågarna i ,resp. , Bakgrunden fill frågorna är aft ledningen för divisionenStora inom vid styrelsesammanträde den 12mars 1986 presenterade eff underlag fill en omstrukturering avsågverksrörelsen. Enligt vad jag erfarit innebär förslaget att sågverken iSkoghall, och avvecklas, Ärbetstagarledamöterna i och StoraKopparbergs Bergslags ÄB:s styrelser har begärt fid atf analysera underlagetinnan styrelserna far ställning till utredningen. Denna begäran har accepteratsav styrelserna. Utan aft föregripa den fortsatta behandlingen av förslagethar jag vid eff sammanträffande fidigare med företagsledningen i Storalåtit meddela atf regeringen utgår från att företaget, om def slutliga beslutetblir nedläggning av sågverken i , och , medverkar tillaft ny sysselsättning tillförs berörda kommuner. Om sysselsättningen i , och 93 (vpk): Jag ber aft få tacka industriministern för svaret. 100 anställda mister jobbet vid sågverket i Skoghall.Senare i år kommer sulflffabriken aft läggas ner. kommer fabriken därman tillverkar bl. a. frikloretylen aft läggas ned, Def är självklart aft sådana här smällar gör det svårt fören liten kommun som aft komma på fötter igen. Läget i i övrigtgör ju inte att de som mister jobben kan hysa någon större tillförsikt om afffå jobb någon annansfans i länet, Detfa är exempel på den förrädiska kräftgång som mångabruksorter har utsatts för. När sågverket vid Dejebruket lades ned erbjöds desom blev utan jobb där arbete vid sågverket i , läggs det sågverketned, vilket innebär atf de kommer aft få pendla ännu längre - vart vet vi infe. säger industriministern att hanförutsätter atf företaget tar ett ansvar för dessa jobb. Jag kan nöja mig meddet, men jag kommer atf följa utvecklingen i defta ärende för aft se vadlönfagarkonsulten kommer fram fill. Jag återkommer med frågor tillindustriministern tills vi ser vad som händer för dem som mister jobben iSkoghall, 94OSWALD (vpk): I inferpellationsdebaften i förrgår kunde vihär i kammaren höra industriministern medge, vilket också refererats ifidningarna, att han och regeringen kände en viss oro för den regionala obalanssom har skapats och som växer fill i värt land. Här har vi nu ett nytt exempel. Strukturomvandlingar i näringslivet är nödvändiga, harregeringen sagt i sin regeringsförklaring, som vi har hänvisat fill i vårafrågor. Känner infe industriministern oro för dessa orter? Jag tror aff de frågetecken som industriministern låterframskymta i svaret kan rätas ut. Om nedläggningen blir av, sägerindustriministern. Vid de opinions- och informationsmöten som har hållits undersfor uppslutning av befolkningen i , som jag närmast representerar idetta fall, har representanter inte pä något sätt låtitförstå atf sågarna inte Prot.1985/86:107 skall läggas ned. Vi kan nog utgå från att def blirnedläggning, och 3 april1986 frågetecknet kan vi därför strykadirekt, , ., Detta ären fråga om det sociala ansvaret. Omsysselsättningen i " " tomhäntnär han säger fill folket i att regeringen har låtit meddela StoraKopparberg aff den utgår från atf def blir annan sysselsättning. Är regeringen beredd aft själv göra någonfing konkret Eller skall ni lita till storfinansen i ? folket iSkutskär och på de andra platserna i sä fall får det ganska , I Skutskärrör def sig om 265 personer plus 600-700 anställda i andra företag Det gäller alltså 1 500-2 000 människor, i en ort med ungefärlika mänga invånare, 95 (vpk): När nu Stora far bort vart tredje jobb inomsin sågverksrörelse, betyder def för en så liten ort som , aft i ochmed atf 40-50 jobb av 400 jobb försvinner, är def så aff säga fråga om effhalvt varv. Vi mäter ju det mesta i varv , men vi tar också hänsyntill åtgärdernas betydelse för den största industrin på en liten ort, Def ärdetta def handlar om. Vad som ytterligare upprör oss i , där Stora harsift hjärta och där ligger, är aff Stora vill höja sinaktieutdelning , från , till . Det är klart atf detfalyser i ögonen. Arbetarnas företrädare fick beslutet uppskjutet, men om vi serpå bakgrundsmaterialet framgår det ganska klart atf Stora tänker lägga nedverksamheten, Facket har som bekant ingen möjlighet aft stoppa def hela, trots denarbetsrätfslagstift-ning som finns. Men har regeringen träffat företrädare för Stora ochmeddelat aff regeringen utgår från aff företaget, ifall beslut om nedläggningfattas, skall svara för ny sysselsättning. Skall jag tolka det som en garantisom regeringen utfärdar när det gäller , atf def blir på detfa sätt?Här har Stora bollen. Det har infe hänt sedan verksamheten i Vikmanshyftan varaktuell atf företaget tagit på sig något större ansvar. Man gjorde i alla fallnågot litet i Vikmanshyftan pä . Men om den verksamhet det nu gällerläggs ned, har regeringen då mer än vädjan och ord att komma med? Harregeringen någonfing i bakfickan som påtryckningsmedel? Jag har vid mitt sammanträde fidigare i dagmed företagsledningen i Stora förklarat att regeringen förbereder åtgärder somsyftar till atf öka avverkningen av skog i landet, och jag förutsätter atfStora far hänsyn till detta vid sitt slufliga ställningstagande fill hur bolagetssågverksdivision skall dimensioneras i framfiden. Men jag vill också passa påatt poängtera det ansvar som skogsägarna har för atf se till aff avverkningarnahälls pä en långsiktigt hög och ansvarsfull nivå. Låt migtillägga af t jag självfallet inte vill diskutera statliga insatser för atfersätta bortfall av arbetstillfällen. Snarare ser jag det som klart olämpligt 74 att , genom atf utlovastatliga stödinsatser, påverka den utvärdering som för närvarandesker och som Sforastyrelsen skall ta ställning fill. Jag vill - i motsats tillvad tydligen vill - infe ge fribrev när detgäller ansvaret i detfa sammanhang, 97 (vpk): Om avverkningem av skog ökar, bedömerindustriministern då saken så aff def skulle gå aft rädda sågverken i t, ex.Skoghall eller ? År def brisfen på virkesråvara som def är fråga om närdet gäller ? Def är i så fall något nytt. Jag tror att det är på detsättet, industriministern, aft man vill göra papper av den värmländska granen istället för aft förädla den i sågverken. Men löses frågan genom effregeringsförslag som ökar virkesförsörjningen? Är def den bedömningenindusfriministern gör? Får jag slutligen fråga: Hur ser industriministern påkopplingen mellan nedläggningen av sågverket i och det faktum att vi iSkoghall har Rikssågverksskolan? Det falas ju sä mycket om teknikspridning. Om sysselsättningen i , och 98OSWALD (vpk); Det talas om den socialdemokrafiskaregeringens och industriminister fribrev till ochandra stora företag. Sådana fribrev utfärdas ju med generös hand i mångasammanhang, men i detta fall är det kanske inte så lätt atf ge fribrev när defgäller sysselsättningen på de ifrågavarande orterna. Vad jag skulle vilja höraär något mer konkreta och mer handlingskraffiga uttalanden frän regeringen. Jag måste instämma med min partikamrat atfdef är konstigt atf helt plötsligt slänga in detfa om virkestillgången. Det harinte ett dugg med saken atf skaffa. Oavsett om det skulle finnas aldrig såmycket virke i stora upptagningsområde - eft av de störstavirkesdistrikten i landet och med den snabbaste tillväxten också - skulle StoraKopparberg ta bort sågen vid som ligger vid uflopp. Det ärlönsamt för dem att sfrukturrafionalisera pä def sättet. Frågan är alltså om samhället skall tillåtaföretagsekonomiska intressen aft väga över. Kostnaderna kommer ju tillbaka. Deftimmer man nu inte kan använda i , vart skall def fraktas? Vad skallföda folket i ? 99 (vpk): Def är infe fråga om virkesbrisf, def vetThage , och det har VD också bekräftat, Def handlar alltsåom lönsamheten. Och kommer vi fillbaka till frågan; Är det en garanti närregeringen säger atf det är företagefs sak? Vad betyder regeringsdeklarationenegenfligen? Det är kanske def som är def allra vikfigaste i det här läget. Det bästa vore om regeringen kunde stoppa nedläggningarna.Hade regeringen maktmedel i sin hand och kunde säga fill företagen att nu fårni stå för sysselsättningen här, då kanske Stora drev dessa sågverk vidare. Min fräga är: Kan regeringen mer än vädja fill ?I verkligheten gör de som de vill. Om sysselsättningen i , och Det är möjligt atf de frågande här har bättre informationän vad regeringen har i denna fräga. En av anledningarna fill utredningen, somsedan resulterade i förslaget om aff lägga ned dessa tre sågverk, ärråvarubristen. Det finns fler anledningar. Man har också pekat på delönsamhefsmässiga aspekterna, men råvarubristen finns med som en avanledningarna till nedläggningsbeslutet, Def var inte jag som ville utfärda eff fribrev fill StoraKopparberg, utan def var , Han försöker ju få mig atf redan nudiskutera statliga insatser, och det är han som vill ge eft fribrev fill StoraKopparberg genom aft säga att det är regeringen som i första hand skall ta handom de sysselsättningsmässiga konsekvenserna på dessa fre orter. Jag förstårinte riktigt anledningen till iver aft frita Stora Kopparbergfrän eff ansvar i denna fråga. 101 (vpk): I , som kom ut , skrivsdef flera sidor om dessa sågverk. Om råvarubristen sägs aft den sammanlagda sägkapacite-fenminskas med 275 000 m'', Samfidigt höjs produkfivitefen vid de kvarvarandesågverken , Innebär det aft det försvinner fler jobb hos eller innebär det att rnan kommer att såga def timmer som sågats vid defre nämnda sågverken vid andra sågverk som finns kvar? Detta är eft exempelpå hur vi i kastas mellan olika ägare av de stora bolagen, de som ägerbasnäringarna i länet. Den nytillkommande ägaren uppfyller inte sådana löftensom har lämnats fill dem som arbetar kvar pä orten. När Gruvön fick öka sinkapacitet skulle det infe hända något mer i , men det har det gjort. 102OSWALD (vpk); Jag känner igen den debatteknik som ThagePeterson tillämpar. Jag har mött den från andra statsråd när vi har diskuteratenergi-och näringspolitik. Man säger aff vi, när vi kräver besked avregeringen, vill aft regeringen skall ge fribrev eller understödja industrinoch annat sådant. Man försöker vända svart fill vitt, och det är ganskaavslöjande och rätt så beklämmande. Jag har naturligtvis inga som helst propåer om atfregeringen skall gå in och stötta , Def har ni gjort alldelesför mycket redan, den och andra stora industrier. Vad jag begär är attregeringen skall ta litet ansvar för befolkningen i och på dessa bådaandra platser, Def är någonfing helt annat. Det skall infe komma undan med sådana tjuvknep och en sådan bondfängarmenfalitet idebatten! Det tycker jag är svagt. Jag måste instämma i den fräga som har ställts av minapartikamrater fidigare i debatten: Var skall i så fall det här timret sägas?Skall det fraktas på lastbilar över landet till andra sågverk, sorn StoraKopparberg vill hålla i gång? Vad kostar def samhällsekonomiskt - i vägslitage,med hänsyn till omlastningar och andra sådana extrakostnader? Vem tar utvinsten- är det Prot. 1985/86:107 samhället eller är def ? 103 (vpk): Vår fråga var hur regeringen skulle fa siftansvar och hur regeringsdeklarationen stämmer i det här fallet - vi vef ju hurstora företag brukar hantera sådant här. Jag har två gånger frågatindustriministern om han har någonfing annat än munväder atf sätta emot StoraKopparbergs enorma makt, men inte fått något svar. Skall jag tolka det så, attdet som står i svaret och som låter som en garanti inte är rikfigt? Visar detsig i slutänden att vad som sägs i regeringsdeklarationen är munväder? Kommerinte regeringen att ha någonting att sätta emot Stora? Överläggningen var härmed avslutad. 26 § Svar på fråga 1985/86:426 om sysselsättningen iSjuhäradsbygden har frågat mig om regeringen avser attvidta några åtgärder med anledning av aviserade nedläggningar inom den stafligatekoverksamheten i . Eiserkoncernen, liksom övriga tekoföretag, har aff arbetaufifrån de förutsättningar som lagts fast av regering och riksdag påfekopolitikens område. Styrelse och koncernledning har ansvar för aff dettasker i enlighet med företagsekonomiskt riktiga principer. Den förda tekopolifiken har medverkat stabilisering av branschen, och den tidigare snabba minskningen avsysselsättningen har bromsats upp. I årets budgetproposifion har förslag fillfortsatta åtgärder lagts fram. De omfattar fortsatta indusfripolitiska insatserför aff stärka branschen, ökade satsningar på arbetsmarknadsutbildning samtmedel för ett produktionstekniskt utvecklingscentrum i . En fortsatt långsamnedtrappning av äldrestödef föreslås också. Dessa förslag ligger i linje medden inriktning av tekopolifiken som lades fast av . Jag är inte beredd att föreslå affregeringen utöver vad som presenterats i budgetpropositionen vidtar någraytterligare ätgärder pä fekoområdef. Anf.105 (vpk): Jag ber atf få tacka , för svaret. Jagmåste säga atf def var eff märkligt svar. Genom def som inte sägs omEiserkoncernen och de företag som jag har nämnt förstår man atf ,och regeringen tänker fa sin hand från de anställda och dessa företag,som uppenbart har misskötts av Eiserkoncernens ledning. Inget ingripande, vadjag försfär. Jag skallanföra några exempel på misskötseln, Jersey-Modeller och Eiser Strump, som jag har nämnt, ärbara tvä i en lång rad företag där de anställda har slitits mellanhopp och förtvivlan. Behandlingen av de anställda kan jämställas med hur deanställda i vissa av de värstaprivata företagen behandlas. Jag undrar - och def gör ocksä mänga i , sådärför hoppas jag aff jag får ett svar - om industriministern någon gäng harägnat en tanke åt aft de anställda har kommit med en mängdkonstruktiva förslag som byggt på deras erfarenheter och yrkeskunskaper. HarThage G. vågat sig på tankeexperimentet aff situafionen förEiserkoncernen kunde har varit en annan om man hade struntat i äventyrare somhar satsat pä överklassprojekt och överklassfasoner genom marknadsföring i NewYork, , m. m.? Man har slösat bort pengar som borde ha använts fill andrainvesteringar. Det ruskigaste exemplet är från Jersey-Modeller, där manvid satsningen pä köpte in maskiner som har stått oanvändapå Jersey-Modeller som man till detfa statliga företag har importeratfrån ! Detta strider mot de principer lagt fast. Man jobbarinfe efter de förutsättningar och riktlinjer som vi har beslutat om. Jag villveta hur , tänker sig framtiden för de anställda. Regeringens tekopolifik har varit framgångsrik, to, m,mycket framgångsrik. Jag beklagar att inte har upptäckt någonljusning när det gäller fekoläget i , Kan man infe upptäckanågon ljusning måste man se på def hela alltför mörkt. Tekobranschen står nu pä enstabilare grund. De kraftiga sysselsättningsminskningarna har bromsats upp,exporten har ökat och nedgången i produkfionsvolymindex har dämpats beträffandekonfektionsindustrin, Ocksä i vad gäller textilindustrin har förbättringarnavarit stora, Def har blivit en högre lönsamhet i tekobranschen, och företagenarbetar effektivare . Mot bakgrund av dessa framgångar och mofbakgrund av aff det fortfarande finns problem inom tekobranschen har vi förriksdagen lagt fram förslag om en mängd ätgärder för aft även fortsättningsvisstärka tekobranschen. Enligt den uppgift som jag har frän Boräsregionen ärefterfrågan på tekopersonal god. Jag har också besöktBorås och fått höra atf utsikterna för tekoindustrin är mycket ljusa. Jag beklagar än en gång aft detfa infe har nätt , Anf.107 (vpk): När det gäller def fall som jag har nämnt och som jag villdiskutera, nämligen den stafliga Eiserkoncernen, är läget fruktansvärt kärvtför de anställda. När sädana företag läggs ned kan de anställda infe gä direktfill de privata fekoföretagen och fä ett arbete. Sä gott är inte läget, ThageG, , Så sent som talade jag med anställda vid ,och jag vet vilken oro de känner . Industriministern tycks intevara mottaglig för ideologiska argument eller ha minsta tanke pä aff eftstatligt tekoförefag faktiskt skulle kunna skötas annorlunda, Def är på dennapunkt som människor inom arbetarrörelsen undrar, liksom anställda vidJersey-Modeller och inom , Borde infe den statliga Eiserkoncernenfölja en annan linje än de värsta privata företagarna och lyssna på deanställda i stället för aft slänga uf miljoner pä sädana projekt som ,som inte har lett fill något annat än ökad import frän lågprisländerna? Def ärju detta som är härresande, Jag vill rekommendera atfbesöka tekoförefag i och andra fekodisfrikt och tala med deanställda och representanter för deras organisationer. Då kan den optimism ochframfidstro visa sig som präglar den svenska tekoindustrin nu jäm.fört medsituationen . Jag har i fidigare debatter här i haftnågra varma och vänliga ord atf säga till , Jag har sagt aff honskall sluta med att svärta ned tekoindustrin och i stället se pä de möjlighetersom svensk tekoindustri har. Varför kan man inte en gång, , i enenda liten fråga se det hela från litet posifiva utgångspunkter, när def nuändå finns sådana? Om tillgången på bly fri bensin i glesbygd 109 (vpk): Jag vill uppmana industriministern atf se på problemetlitet mer djupsinnigt. Industriministern bör tänka på hur de anställda iföretagen upplever sin situation. Rådet atf uppsöka några tekoförefag verkar lifef ynkligt,eftersom jag är uppväxt i fekobygdens hjärta, som kallas, och själv hararbetat inom tekoindustrin och dessutom har mycket nära kontakter och kännervarmt. Då jag har vuxit upp inom arbetarrörelsen och umgåtts medtekoarbefsplafs-människor, vef jag atf man infe kan avfärda våra bygdersproblem så lätt som aft uppmana människor som är politiskt aktiva atf bara selitet ljusare på tillvaron. Den bistra verkligheten har ju sitt aff säga,särskilt för dem som sfär i arbefslöshetskön. En uppgift somBeklädnadsarbetarförbundet har förmedlat fill regeringen - man har bildat enarbetsgrupp, eftersom def var kris mellan facket och regeringen -går ut på atf huvudparten av de utförsäkrade i och de förtidspensioneradekom från Eiserföretagen, Def är den bistra sanningen. Överläggningenvar härmed avslutad. 27 §Svar på fråga 1985/86:440 om tillgången på blyfri bensin i glesbygd har frågat kommunikationsministern vilkaåtgärder han är beredd atf vidta för att blyfri bensin skall kunna tillhandahållasi glesbygden. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Frågan föranleds av övergängen fill blyfri bensin och deproblem som kan uppstå med atf upprätthålla bensinförsörjningen i glesbygd, bl,a, mof bakgrund av atf det kan bli svårigheter att ekonomiskt klara enombyggnad av befintliga anläggningar - ofta i anslutning fill lanthandel. Jag är väl medveten om de problem som tarupp. Redan i proposifionen om skärpta avsgasreningskrav för personbilar m, m, inovember berördes de svårigheter som kan uppkomma i glesbygdsområ- Prot.1985/86:107 dena, I propositionen konstaterades aft def finns möjlighet aftlämna statligt glesbygdsstöd till investeringarvid bensinanläggningar i sädana områden. Samtidigtframhölls atf utvecklingen skulle följas med uppmärksamhet och eventuellt behovav ytterligare åtgärder studeras. har i skrivelse fill industridepartementetden redovisat en inventering av drivmedelsförsörjningen iglesbygd och gjort en bedömning av investeringsbehovet samt lämnat vissaförslag fill förhöjt investeringsstöd till bensinanläggningar i glesbygd. Engenomgång av materialet görs på industridepartementet, varefterregeringen senare i vår kommer att ta ställning fill de framförda förslagen, 111 (): Jag ber att få tacka industriministern försvaret pä frågan. Bakgrunden är ju beslutet i om katalytisk avgasreningpä framfida bilmodeller, frivilligt års modeller och obligatorisktfrån . Till bilar med katalysatorrening krävs blyfri bensin. Krav på miljöskydd fillgodoses pä def sättet, och det ärbra. Staten avser aff subventionera inköp av bilar med avgasreningen i frågagenom aft sänka accisen med ett relafivt stort belopp. Men för aff vi skallkunna uppnå målet aff köra miljövänligt till ett pris som i varje fall inteblir avsevärt högre än för en vanlig bil krävs ocksä att blyfriff bränsle finnstillgängligt överallt i landet. Den undersökning som industriministern hänvisar till ochsom tydligen har överlämnat fill industridepartementet undervären säger atf def är nödvändigt med eft visst stöd med hänsyn fill aff effbyte av bensinpump kostar 65 000 å , Def är dä i eft läge närbensinförsäljningen vid en lanthandel inte kommer aff öka. Vilken form får det avskrivningslån som nämns ikonsumentverkefs besked? Det falas om atf fre fjärdedelar skulle kunna varaavskrivningslän, men def kräver i så fall författningsändring. Är regeringenberedd till en sådan förändring för aft pä def sättet öka möjligheterna tilllångivning? Överläggningen var härmed avslutad. 28 § Svar på fråga 1985/86:444 om byggmaterialindustrinskonkurrenskraft Sfen har med anledning av regeringens förslag omhöjning av skaften på bl, a, kolbränslen i regeringens proposifion 1985/86:140oin vissa inkomstförstärkningar m, m, frågat mig om jag är beredd atf vidtaåtgärder för aff förhindra en försvagning av cement- och kalkindustrinskonkurrenskraft. Cementindustrintillhör de branscher som genom beslut av regeringen omfattas av den särskilda energiskafteredukfionen. Avsikten är, såsom aviserats i proposifionen 1985/86:140, aft regeringen sedan be handlat propositionen skall fatta beslut om hur sfor del av energiskaftehöj- ° ningen på kol som skall erläggas avde industriföretag som har energiskafte- 113STEN (): Jag ber att få tacka indusfriministern försvaret på min fråga om konsekvenserna av regeringens förslag om höjdaenergiskatter för byggmaterialindusfrin, "Det måste vara eff olycksfall i arbetet. Förslagetär inte genomtänkt och måste ändras, I annat fall är risken stor aff fabriken iSkövde läggs ner," Så uttryckte sig i går ordföranden i ochtalesmannen för de anställda pä Cementa i i en fidningsinfervju. Den samlade effekten för cement- och kalkindusfrin innebären ökad skattebelastning, med fidigare pålagor inräknade, av ca 65 milj, kr,, Def kommer aff omöjliggöra cementexport ochallvarligt försämra konkurrenskraften i förhållande till importerade produkter.Dessutom skulle konkurrenssituationen i förhållande till subsfifutmafe-rialenbyggsfål och byggpläf snedvridas, eftersom dessa framställs i metallurgiskprocess och därigenom undantas frän den skaff på den kol och koks som förbrukasi tillverkningsprocessen. På samma sätt drabbas mineralullsindusfrin, ,också beläget i , använder koks fill sina smältugnar, Tofaleffekfen fördefta företag blir en ökad kostnadsbelasfning med 8 milj, kr, , varav 5,5milj, kr, faller på koks. har företaget belastats av energiskatternamed av försäljningsvärdet (fritt fabrik). Denna andel ökar nu till ,Även här minskar konkurrenskraften gentemot utländska tillverkare, vilket i sinfur innebär eff allvarligt sysselsätfningshof. Innebär svaret från industriministern att han ger fribrevfill Cementa eller till hela byggmaterialindusfrin? Är de intäkter somredovisas i proposifion 140 beräknade ifrån en sådan utgångspunkt eller ej? Hurstor andel anser indusfriministern skall läggas pä de berörda företagen? Som jag sagt i mitt svar har regeringen ännuinte fattat beslut om hur stor del av energiskattehöjningen pä kol som skallerläggas av de företag som har energiskaftereduktion. Självklart kommer deftabeslut aff grundas på ordentligt underlag, som tar hänsyn till de eventuellaeffekter som uppkommer ute i företagen.