prot · G909126 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:126-127 Debatter m. m. Anslagtill m. m. (forts, från prot, 125)......... ............ 5 Totalförsvaret(forts s, 65).......................................... .......... 25 1985/86:484 av ()om åtgärder mot "svart- taxi"-verksamheten................................................. 46 1985/86:485 av () omtillföriifligheten vid telever kets larmsystem...................................................... 47 1985/86:496 av ()om krav på depositionsavgift vid telefoninstallation i vissa fall.. .......... 49 1985/86:491av () om vidgad rätt till ersättning vidbehandling för psoriasis........................................ 50 Meddelandeom svar på interpellation 1985/86:172.. .......... 51 1985/86:495 av () om planerna på ett kiselmetallverk i ...................................... .......... 52 1985/86:500 av (vpk) om verksamheten vid Stora ............................................................ .......... 53 1985/86:504 av ()om företagsetableringen i storstadsregionerna ............................................... .......... 53 1985/86:464 av (vpk)om åtgärder mot minskad sysselsättning vid i ........ 56 1985/86:493av () om omhändertagandet av 1985/86:456 av () om ifrågasatt avgiftsbe läggning av musikaliska verk som framförs under gudstjänst 58 1985/86:457 av () om markägares ansvar för brunnar .................................................................. .......... 60 1985/86:494 av ()om insamling av vapen för vilka licens saknas................................................... .......... 61 1985/86:499 av (vpk) omåtgärder för att hävda den nya sexualbrottslagens intentioner........................ .......... 62 1985/86:502 av ()om sjukpenningberäk ningen .................................................................... .......... 63 1 protokoll 1985/86:126-127 Totalförsvaret (forts, från s, 46)................................. .......... 65 1985/86 Meddelande om interpellationer 126-127 1985/86:191 av ()om sekretesskyddet för känsligapersonuppgifter........................................................................... .......... 90 1985/86:192av () om träindustrins framtid , 91 1985/86:510av () om byggarbetslösheten i Västernorrlandslän .................................................................................. .......... 92 1985/86:511 av ()om arbets- och uppehålls tillstånd för personer is, k, bristyrken..................................................... .......... 93 Totalförsvaret(forts, från prot, 126)......................................................... .......... 95 Beskattningenav barnpension.................................................................. ........ 105 Skattefrågorrörande ideella föreningar, m. m........................................... ........ 112 Kilometerskattenm, m............................................................................... ........ 124 Anslaginom område ............................................ ....... 135 Höjning avSveriges kapitalinsats i ().......................... 138 Anslaginom område.................................................. ....... 145 1985/86:24 Anslag till m, m....................................................... ............ 5 1985/86:8Planering och anslag för totalförsvaret................................... 95 1985/86:13 Vissa för departementen gemensamma frågor..................... 104 1985/86:14 Anslag för /87 till riksdagensrevisorer och deraskansli ....................................................................................... 104 1985/86:16TilläggsbudgetII: ,. 1985/86:19Anslag för /87 till ... 104 1985/86:21Tilläggsbudget III: ........................... 104 1985/86:26Ändringisjölagen,m.m............................................................. 104 1985/86:22 Vissa för flerahuvudtitlar gemensamma frågor 104 1985/86 126-127 betänkande 1985/86:15 Anslag på tilläggsbudget III.............. 104 1985/86:15 Riksdagenslönedelegations verksamhet är 1985 105 1985/86:30 Beskattningenav barnpension.......... ....... 105 1985/86:32 Olikaskattefrågor rörande ideella föreningar m. m, och beskattningen av idrottsmän .......................... 105 1985/86:31Kilometerskatten m, m.................... ....... 105 Riksdagensprotokoll 1985/86:126 1§ Justerades protokollen för den 16 innevarande månad. 2§ Föredrogs men bordlades åter betänkande 1985/86:35Kulturutskottets betänkanden /86:18 och 19 betänkande1985/86:18 3§ Anslag till m. m. (forts, från prot, 125) Fortsattesöveriäggningen om skatteutskottets betänkande 1985/86:24, Anf.1 PER STENMARCK (m): Jag kommer här uteslutande att hålla mig till de avsnitt och dereservationer som handlar om färjetrafiken runt den skånska kusten. Fråganom försäljningen ombord på båtarna i Öresundstrafiken har i olika sammanhangdebatterats här i kammaren under de senaste tre fyra åren. Denna försäljningregleras av en gemensam svensk-dansk lagstiftning som brukar gå under namnetLex , Lagen kom till när förhållandena var heltannorlunda än vad de är . Detfanns den gången ett mycket stort antal rederier - och ett ännu större antalfärjor - som trafikerade olika linjer, som på den svenska sidan utgick ifrånMalmö i söder upp till i norr. Denförsäljning som dessa färjor bedrev ombord, framför allt en tämligen fritobaksförsäljning, ansågs utgöra ett hot mot försäljningen på båda sidor OmÖresund, Dettaär inte det enda, men väl ett av de tyngst vägande skälen till att en bredmajoritet inom parlamenten både i och i ställde sig bakomkravet på ett införande av denna särlagstiftning. Att det rör sig Om ensärlagstiftning är tämligen klart. Ingen annanstans i landet finns en lag sominskränker försäljningen inom en viss region, är förhållandena helt annorlunda än när en Kungl, Maj: ts proposition med,som det heter, "särskilda bestämmelser om utförsel av obeskattade Varor ifartygstrafiken över " lades fram den 21 april 1961,1 dag har viinte en mångfald av rederier i Öresundstrafiken, Ännu mindre har vi någonmångfald av färjor på de olika sträckorna. Visserligen har ett antal nya Anslag till m. m. rederier dykt upp , men de flesta av demhar försvunnit lika snabbt. De ekonomiska förutsättningarna har inte varitsärskilt goda. När färjor på andra ställen runt våra kuster finansierarsin verksamhet genom biljettförsäljning, genom godstransporter och genomombordförsälj-ning, saknas i Öresundstrafiken denna tredje möjlighet. Även de större rederierna, som lyckas driva verksamhetenvidare under en lång följd av år, känner av de ekonomiska svårigheter som lexÖresund för med sig. Av det som jag har sagt framgår, att om LexÖresund 1961 sägs som en räddning för försäljningen på land, utgör lagen 1986ett hot mot Öresundstrafiken, I riksdagsarbetet får man lära sig att tålamod ochenvishet är honnörsord. Den här frågan rör sig långsamt i rätt riktning.Regeringen har naturligtvis känt av att det åtminstone i Skånefinns ett utbrett krav på antingen ett avskaffande av eller storaförändringar av denna. När frågan senast debatterades här i kammaren, vilketskedde , kunde vi konstatera dels att frågan tagits upptill diskussioner mellan den svenska och den danska regeringen, dels att mankommit fram till vissa lättnader. Dock var dessa lättnader av den arten att de knappasthar någon större ekonomisk betydelse. Dess värre kan jag inte göra samma konstaterande i år.Frågan har av någon anledning stannat upp. När jag säger detta är det intefrämst en kritik mot . Uppenbara försök har ändå gjorts. Låt migi det här sammanhanget fä skjuta in att det åtminstone för mig är svårt attförstå inställning och bristande förståelse för den här frågan, I en frågedebatt här i kammaren efterlystefinansministern förslag och öppningar i det låsta förhandjingsläget. I motionen Sk509 har jag och några andra moderater försöktskissera en sådan lösning. Den utgår ifrån förutsättningen att man på dansksida även fortsättningsvis kommer att vara negativ till ett borttagande av LexÖresund. Jag menar att det i det läget borde kunna vara intressant attdiskutera och åtminstone undersöka möjligheterna för en ensidig lösning päfrågan, dvs. att en ökning av tobaksförsäljningen, som ur ekonomisk synvinkelvore önskvärd och som föreslagits i en rad motioner, inte bara i den som jagrelaterar här, skulle ske enbart på den färjetrafik som går till Sverige.Givetvis skulle även en sådan förändring nödvändiggöra diskussioner med Danmark- eftersom det ändå rör sig om en gemensam svensk-dansk lagstiftning. Men omman pä dansk sida ser negativa konsekvenser av ett avskaffande av denna lagskulle man i så fall själv inte komma att drabbas av dessa. Den ekonomiska vinningen av en sådan åtgärd blirsjälvfallet inte lika stor. Inte heller skall den ses som någon slutlig lösning.Men kanske skulle den kunna utgöra en öppning och ett första steg mot enlösning. Genom sitt kompromisslösa avstyrkande av motionen harutskottet emellertid inte velat diskutera någon sådan öppning. Därmed finns detnog också anledning att se mörkt på förutsättningarna att nå en lösning påproblemet, I någraandra motioner behandlar- vi förutsättningarna för färjetrafik över Östersjönfrån och , i båda fallen till , Det är som jag ser det anmärkningsvärt att en myndighet, idetta fall generaltullstyrelsen, skall kunna sätta stopp för en för en hel bygdangelägen färjetrafik. Ändå är det på det viset som har agerat iSimrishamn, I stället för att på ett servicemässigt sätt söka medverka till attverksamheten kommer till stånd, föredrar myndigheterna att göra precis tvärtom, I reservation 13 skisseras en lösning som borde kunnatillgodose kraven både på smidighet från en myndighets sida och på begränsadekostnader. För färjetrafiken mellan och på ärförutsättningarna annorlunda. Färjetrafik på sträckan drivs sedan många årtillbaka. Myndigheterna föredrar att göra en indelning i vad mankallar "korta rutter" och "långa rutter". Hur underligt detän kan låta har denna indelning ingenting som helst med avståndet att göra, Istället använder man som utgångspunkt varifrån i färjan avgår. Resanmed färja från Grissle-hamn till tar och är en "långrutt". Färjeresan från till tar och 45minuter, men är en "kort rutt". Sådan är generaltullstyrelsens logik. Med denna byråkratiska logik blir faktiskt konsekvensenden att en kort rutt som utgår från eller från är eni lagens mening lång rutt, medan en längre rutt som utgår från är en kortrutt. Det kan synas något invecklat, och är sä givetvis också, men sådana ärfaktiskt reglerna, herr talman, I sitt yttrande över några motioner i det här ärendetmenar utskottet att det inte finns några skäl att föregripa regeringensställningstagande i frågan. Jag vill påstå att det finns alla skäl i världenatt göra just detta. Jag kan inte förstå varför man skall behöva segdra enfråga som denna. Jag ber att mot denna bakgrund få yrka bifalltill reservationerna 5, 6 och 7, Anslag till m. m. 2 (): I skatteutskottets betänkande nr 24 behandlasflera motioner där jag är antingen ensam motionär eller medmotionär, KnutWachtmeister har motiverat vår inställning till den s, k, hemtagningsrättenför licensierade textilvaror, där min motion Sk510 föranlett en moderat reservation. Det svenska näringslivet har blivit allt kostnadskänsligareför förseningar. Inom transportsektorn har spedifionsfirmornas s, k. rullandelager utvecklats till attraktiva alternativ till traditionell lagerhållning somdels ger tidsvinst, dels sparar lagerytor. Den kostnad i form av tidsförlust ochsärskilda arrangemang, t. ex, de s, k, kurirföretagen, som den nuvarandelicenshanteringen för textilvaror fört med sig, tas ut av kunden, den svenskekonsumenten, i form av högre priser. Hemtagningsrätten innebar en komprimering av tiden frånbeställning till leverans. Borttagandet av hemtagningsrätten hade till syfteatt skydda svensk textilindustri, alltså utgöra en form av handelshinder, samtatt kontrollera att kvoterna för import hålls. Handelshinder är, vilken form de än har, till nackdel försåväl exporterande som importerande land och motverkar den inriktning motfrihandel som Prot.1985/86:126 företräder. Svensk tekoindustri har haft en svåromställningsperiod men tycks nu alltmer finna sinanischer i världshandeln. Bl, a, gäller detta Anslag till m. m. specialtyger.Svårigheterna har därvid säkerligen hjälpt till att pressa fram en utveckling.Hemtagningsrätten borde kunna återinföras. Utskottet avstyrker en motion av m. fl, medförslag om frizon vid och en annan, från och mig, med förslag om att skall erkännas som frizon, I utskottets motivering sägs bl, a, att motionärerna tycks mena att hela skall omfattas av ett frihamnsliknande förhållande och medges helt skattefri konsumtion, och utskottet avvisar förslaget med orden: "En på detta sätt bedrivenregionalpo litik är för svenskt vidkommande främmande--------------------- ," Vad först beträffar frågan om en frizon vid ochskatteutskottets uppfattning att det är osäkert om näringslivet får någrafördelar av en sådan frihamn, vill jag påpeka att förutsättningarna förindustriella frizoner eller exportzoner i vårt land utretts . Idetta utredningsarbete har bl. a, handelskammaren varit involverad, och därvidhar studerats särskilt. Även luftfartsverket, ,, kommun och flygbolagen har medverkat. Man visar på att enfrizon vid har många fördelar för svenskt näringsliv. Närheten tillflygfrakt är ett betydande plusvärde. En ansökan från kommun - härråder full politisk enighet - är under utarbetande och kommer att tillställasregeringen . Med hänsyn till den utveckling beträffande exportzoner somsker världen över är det givetvis angeläget att vi frän svensk sida nogabevakar utvecklingen och analyserar värdet av en sådan zon. Men just vidArlanda, vår port mot omvärlden, tycks olika intressenter vara ense om att en frizonbetyder en förstärkning av utvecklingen för handeln. Det är härvidlag storskillnad mellan den effekt som kan uppnås vid jämfört med t, ex.Norrköping, där det ju inte blivit någon succé och där också Industriförbundetm, fl, ställde sig negativa till en exportzon. Utskottet intar en näst intill mästrande hållning införtanken på som frizon. "En på detta sätt bedriven regionalpolitikär för svenskt vidkommande främmande", sägs det. Nej, det är det inte. FörSvappavaaras del har det vidtagits en lagändring, som möjliggjort befriandefrån socialavgifter och allmän löneavgift. Det är för övrigt fullt möjligt attliksom i fallet göra vissa lättnader för , I motion Sk824 avBirger Hagård och mig föreslås att skattefri proviantering och försäljning påfartyg i trafik mellan det svenska fastlandet och skall bli möjlig.Syftet, herr talman, med detta förslag är att åstadkomma en förlängning avturistsäsongen på . Turismen är viktigaste näring. Gotlandstrafikengår över internafionellt vatten, och liknande lösningar finns på andra håll ivärlden, t, ex. för trafiken från tyska fastlandet till ön och förtrafiken från Liibeck ut på internationellt vatten. Den föreslagna ordningen skulle lösa statens problem medständiga subventioner till Gotlandsbolaget. Gotlänningarna skulle få en tätaretrafik, sannolikt till fler och mer attraktiva fasflandshamnar och med bättreservice. Om man nu oroar sig för att ön skulle invaderas av flaskbärandeturister, skulle en variant kunna vara att tillstånd gavs för skattefriombordförsälj-ning, till att börja med i förlängningen av turistsäsongen, dvs.septembermaj. Redarnäringen har vid sammanträffande med trafikutskottetfört fram hur värdefull en skattefrihet skulle vara, även för enbart parfym,kosmetika och choklad. Även en sådan begränsad skattefrihet har positiv effektför näringen. Sannolikt skulle vi få se en utveckling mot t. ex. ökat konferensresandetill , om ställde sig bakom vara förslag. Jag inser inte varför man inte skulle kunnatillåta denna möjlighet fill en svensk sjöfartslinje, som faktiskt går överinternationellt vatten. Den goda ekonomiska utveckling som har skett på ,och som bevisligen är en effekt av turistströmmarna till och från ön, är enbekräftelse på att en skattebefrielse av detta slag har en gynnsam inverkan pånäringslivsutvecklingen. Det är alltså ett regionalpolitiskt positivt förslagsom vi har lagt fram. Jag yrkar bifall till de moderatareservationerna till skatteutskottets betänkande 24, Anslag till m. m. I detta anförande instämde (m). 3 (): I sysselsättningssvaga regioner och bygder i vårt landhälsar man med tillfredsställelse alla initiativ som tas för att skapa nyaarbetstillfällen. Ambitionen att åstadkomma jobb får inte i onödan hindras avstatliga verk och myndigheter och deras negativa inställning, har haft en färjeförbindelsemed . har denna trafik legat nere. Men ,1985, återupptogs trafiken. Problem uppstod emellertid, då tullstationen i Simrishamnhade dragits in under de år som trafiken hade legat nere. Tullen gör nu dettatill ett jättestort problem. Tullen säger att man, för att ge entillfredsställande service, skulle behöva ta personal från , Det skulle betydaganska mycket transporter för två personer . Alla som kanSkånekartan förstår att det är fråga om transporter rakt över landskapet. Tullens argument är konstlat, eftersom det från Simrishamnär betydligt kortare avstånd både till och till . Dessutom bor detfortfarande kvar tullpersonal i , som arbetar i tullens tjänst påandra orter. Som sades i denna debatt under skulle ettsamarbete mellan tullen och polisen kunna vara en lösning på problemet. Polisdistrikteti behöver onekligen förstärkning. Tullen och polisen skulle kunnasamverka på så vis att en polistjänst avsätts förtullens räkning. Det argument som framförts av utskottsmajoriteten, attärendet har överklagats till regeringen, är inget starkt argument. Om riksdagenville ge människorna på och i en möjlighet attfortsättningsvis åka färja fill , hade skatteutskottet kunnat uttalasig positivt om våra motionsförslag. På det sättet skulle ha talat omför att verkets uppgift inte är att stjälpa kommuner i derassträvanden att förbättra sin situation. Detta borde kunna uttalas av samtligapartier i . En annanintressent skulle enligt vad som aviserats kunna tänkas driva Anslag till tiiUverket m. m. trafik päSimrishamn med en annan typ av fartyg. Detta skulle, som någon sade i gårkväll, kunna innebära en förändring, men det innebär inte en sådan förändringatt tullen blir helt löst från sitt åtagande. Om man väljer den lösningenkommer det möjligen att bli fråga om ett färre antal arbetstimmar förtullpersonalen, men man kan icke räkna med att man inte behöver tullensmedverkan. Jag beklagar att ochfolkpartiet inte har kunnat stödja denna viktiga satsning på en landsända somhar klara befolknings- och sysselsättningsproblem. Jag beratt få yrka bifall till reservation nr 6. Den andra frågan gäller leden . Jag har litetsvårt att förstå utskottets ställningstagande när det gäller den frågan. VidNordiska rådets session i uttalade finansministern att hanför sin del inte hade något att erinra emot att den här linjen skulle kunnaklassificeras som s. k. läng rutt - han såg detta som en lösning och hadeändrat uppfattning, vilket hedrar honom. Jag ställde själv en fråga om detta till den danska regeringen mot bakgrund av att den svenskaregeringen hade ändrat sig. Jag hoppas naturligtvis att också den danskaregeringen vill medverka till denna lösning. Min fråga till utskottets talesman är: Varför har inteskatteutskottet kunnat vara lika positivt som finansministern, som för sin delhar uttalat att han inte har någonting emot att linjen klassificeras som långrutt? Vilken anledning har skatteutskott - med tanke på attutskottsmajoriteten politiskt borde vara på samma sida som finansministern -att inte ha samma inställning som finansministern? Jag ber att få yrka bifall även till reservation nr 7. 4LEIF () replik: beklagade att inteställt sig bakom reservation 6. Jag sade i mitt inlägg att vi delaruppfattningen att färjeleden inte bör stoppas avtullverket, men att vi anser det felaktigt att föregripa prövningen av debesvär som anförts. Att vi i vårt land har besvärsrätt mot myndigheters beslutär ett förhållande som förhoppningsvis alla ställer sig bakom. Då är detviktigt att vi tar de besvär som anförs på allvar och att vi gerbesvärsinstitutet en chans att fungera utan inblandning. Vad man däremot möjligen kan anmärka pä i det här falletär att regeringen drar så långt ut innan besvären blir prövade. Närfolkpartisten fick svar på en frågaom just färjeleden hänvisade finansministern till deanförda besvären. Det förhållandet att det dröjer så länge innan besvärenprövas är en fråga som kanske kan bli föremål för behandling i annatsammanhang. Ett tillkännagivande från till regeringen i ett ärendedär det anförts besvär och där besvären ännu ej prövats anser folkpartietdäremot vara principiellt felaktigt. Det är därför vi har ställt oss bakomutskottets skrivning i den här frågan. 5STIG JOSEFSON (c) replik: När angriper för attinte ha ställt sig bakom kravet på en tullbemanning i måste dettabero på att inte har läst utskottsbetänkandet. Om han hade gjortdet, skulle han ha funnit att står bakom reservation 6, som berördetta. står också bakom reservation 7, som gäller ett annat problem somberör , nämligen färjelinjen , Angreppetoch kritiken är alltså helt obefogade. Anslag till m. m. 6TORSTEN () replik: Vi hörde här att har haftkontakter med finansministern utanför landets gränser och fått positiva besked.Då kan man ju fundera över varför han är så orolig just nu här i kammaren,Ärendet ligger ju hos regeringen och skall avgöras där. Det bör väl inge ganskagoda förhoppningar. Eftersom angrep generaltullstyrelsen ganskahäftigt i sitt anförande vill jag säga att generaltullstyrelsen är en myndighetsom har givna ramar för sin verksamhet, resurser att använda och direktiv frånstatsmakterna om vilka områden man skall prioritera. Vi vet ju att mansärskilt har pekat på narkotikasmuggling, ekonomisk brottslighet och sådanasaker. har säkert ingenting emot de frågorsom vi nu behandlar, men myndigheten har som sagt givna resurser att röra sigmed. hävdar också att situationen är just den. Utskottet har hänvisat till de förhållanden som råder, attärendet ligger hos regeringen och att det då inte finns någon som helstanledning att föregripa regeringens handläggning. 7 () replik: Allra först vill jag be ochcenterpartiet om ursäkt. Det var helt klart en felsägning av mig. Jag har lästbetänkandet men gjorde mig skyldig till en felsägning i stridens hetta. Jag berän en gäng och om ursäkt. Till vill jag säga beträffande besvärsrättenatt vad som är märkligt är att vissa politiker på hemmaplan vill stå upp som destora försvararna och lova guld och gröna skogar- det här skall vi fixa! Omdessa politiker inte har sitt parti bakom sig skall de sedan inte springa ochgömma sig bakom sådant tal som att vi måste vänta på besked. Man skall ävenhemma på barrikaderna i stället för att lova säga att vi mäste avvakta besked,så får vi se. Men så låter det ju inte ute i buskarna. Då är det sannerligenandra tongångar, säger att finansministern och jag harhaft kontakter utanför landets gränser. Det hade vi inte, men finansministerndeklarerade sin inställning vid sammankomst i , Jagtog fasta på det och tror säkert att det är en ståndpunkt som finansministernstår för. Denna ståndpunkt har också kommit till uttryck i massmedia, och jaghar inte sett någon invändning. Argumentet att vi skall vänta pä resultatet avöverklagandet är inte särskilt starkt, . När finansministernhar uttalat sig innebär det väl Prot.1985/86:126 att beslutet kommer att gå i en viss riktning. Vad som ärbesvärande är att danskarna nu kan åberopa att densvenska icke var enig i sitt Anslag till m. m. ställningstagandeatt göra linjen till en lång rutt. Vad jag efterlyser är ett svar på frågan varförsocialdemokraterna och inte har kunnat ställa upp, så att vi kunnatdemonstrera att eftersom finansministern är positiv är den svenska riksdagenockså enig om detta. Det är ett argument emot danskarna.