prot · G909104 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag vill i detta sammanhang gärna trycka pä hur vikfigainfrastrukturfrä-gorna är för Bergslagen, hur viktigt def är att vi för endiskussion men också vidtar åtgärder för aff förbättra vägar och järnvägar, hurvikfigt det är för företagsutvecklingen och för etablerandet av nyaverksamheter runt om i Bergslagen, Jag skall göra litet glad genom att berättaför henne atf jag ofta säger följande när jag talar om infrastrukturen iBergslagen och tar upp frågan om förbättringar av vägar och järnvägar iBergslagen: Den som har åkt med tåget upp fill förstår vad jag menar. Vi har alltför litet diskuterat infrasfrukfurfrågorna iBergslagen. Dessa frågor är mycket vikfiga om vi skall kunna utveckla dennaregion. Till defta hör även frågor om forskning, utveckling ochkunskapsspridning. Jäg har infe hört talas om Teknikcenter tidigare.Men jag lovar att jag skall ta reda på vad det rör sig om. Jag vill varmt instämma i de ord som yttradeom att näringslivet måste ta ett ansvar. Def privata näringslivets ansvar glömsofta bort när def gäller den regionala utvecklingen. Jag försfår infe riktigtvarför borgerliga företrädare infe nämner någonting om att det privatanäringslivet far ansvar för den regionala utvecklingen. När statsministern läste upp regeringsförklaringen iriksdagen pekade han pä hur viktigt def är atf företag och näringsliv tar ettregionalpolifiskt ansvar. Jag har mänga gånger i talarstol sagt aftjag är besviken på stålföretagens arbete inom ramen för Bruksinvesf. Vid dennauppgörelse med stålföretagen förhandlade vi fram 100 milj, kr, för satsningar.Uppgörelsen innebar atf man skulle se fill atf skapa nya jobb på de stålortersom främst utsattes för strukturomvandlingen i stål. Det var orter somFagersta, och , I de fallen är resultaten faktiskt inte ienlighet med de Prot.1985/86: 104 förväntningar vi hadeanledning aft ställa efter uppgörelsen med stålföretagen. Jag har redovisat klara ställningstagandennär det gäller domänverkets ansvar i . Jag har på den punkten inte svävatpä målet i mina svar här i . Som jag sade i mitt svar till BirgittaHambraeus överväger Domänförefagen och dess dotterbolag olika alternafiv vad gäller den framtida verksamheten i , För aftskapa rådrum har de anställda vid erbjudits förlängd uppsägningsfidmed möjlighet till utbildning som förefagssfy-relserna övervägerdessa alternafiv. Jag har meddelat företagsstyrelserna aft regeringen är bereddatt medverka med ett generöst lokaliseringsstöd för aff klara en långsiktigsysselsättning i , 107 (): Jag är mycket glad atf industriministern ochjag är överens när det gäller infrastrukturen. Den är oerhört viktig, inteminst i den tid vi lever i, när kommunikationerna är så betydelsefulla.Vi kan bara se på hur industriutvecklingen sker , Def har sagts mig attden i huvudsak sker inom en radie av 4 mil runt och dessutom omkring destora universitetsorterna. Jag förutsätter aff industriministern har läst boken . Den är nyttig atf läsa när man arbetar medframtidsfrågorna, Def som berörs i den är faktiskt redan på gång. Det ärdärför, industriministern, som jag är så angelägen om aft vi skall slå vakt omde industrier vi har i Bergslagen, Vi har en stor högteknologisk industri, somsysselsätter många människor och som är framgångsrik. Låt oss alla hjälpas åtför att den skall få leva kvar och utvecklas i Bergslagen och för att den skallfå den kvalificerade arbetskraft den behöver! Det är för dagen det storaproblemet på grund av den ensidiga arbetsmarknaden. Jag vill tillägga att vi i Väsferbergslagen ocksä ärintresserade av att få del av uflokalisering av någon myndighet eller någotverk för atf kunna balansera den ensidiga arbetsmarknaden och bibehålla våraindustrier. Låt mig också något berörateleförbindelserna. Dataindustrin är ju framtidens bransch, och vi är glada närvi får dataföretag som ersättning för gruvverksamhet. Därför var det smärtsamtför oss aft konstatera att inte kunde uppfylla kraven för attexpandera i önskad omfattning. Jag hoppas att industriministern tar den fråganmed sig och ser fill aft det blir en snabb förbättring. Förbättringar ärvisserligen på gång, men det behövs flera insatser. 108LARS DE (); Vi i Bergslagen står inför den enormauppgiften aft byta industristruktur i en hel region. Vi skall visserligen slåvakt om den järnhantering vi har kvar, men vi vet atf den infe kommer aff kunnaöka sysselsättningen nämnvärt under de för järnhanteringen härda är som vi stårinför. Vi måste alltså satsa på nya företag och ny teknik och bytaindustristruktur i området. Dettråkiga är bara aft vi måste notera aft det går mycket snabbt atf riva ner Järn- och stålverk är ofta stora enheter, och när man lägger neravdelningar i de företagen blir det ofta hundratals friställningar på en gäng.När industriministern vid upprepade tillfällen kritiserar Bruksinvesf vill jagi viss män försvara def företaget. Det är nämligen tyvärr så-det ligger isakens natur - atf när man startar nya företag så blir det till en början frågaom små företag. Man startar med nya idéer och har smä resurser, och det tarlång fid atf fä verksamheten i företagen aff verkligen ta fart, Def är alltsåorimligt aft begära atf ett företag som Bruksinvesf skall kunna få fill stånd400-500 arbetsplatser inom ett par års tid. Det tar tyvärr längre fid. Jag troratt industriministern talar bredvid Bruksinvests ledning i def fallet, Bruksinvesfvill använda de 100 miljoner som den privata stålindustrin har satsat iföretaget, men def far tid att få fram nya företag inom nya branscher, ochnyetableringar går inte alls så fort som nedläggningar av de gamla enheternaofta gör. 109 (): Bara helf kort! Jag tror på Bergslagen, mendä måste förefagsägarna vara med och på eff bättre säff än nu fa sift ansvar, I komplefferingsproposifionen, som vi fick i vår hand förepåskuppehållef, säger industriministern atf Bergslagen har drabbats hårt avsfrukturkriserna i främst gruv- och stålindustrin. Enligt min uppfattning är det mycket som tyder på affgruvorna kommer aft drabbas än värre med fler nedläggningar som följd, Deftreåriga program för Bergslagen som finns i komplefferingsproposifionen harflera posifiva inslag men behöver säkerligen kompletteras efter hand. Jag serrätt posifivt på de satsningar som där görs pä forskning och utbildning. Jagtror dock aft vi tyvärr har anledning atf återkomma med mer statliga insatser.Vi får följa utvecklingen och bevaka aff företagsägarna och samhället tar sindel av ansvaret för den framtida regionalpolitiken och dess utveckling. Om utvecklingen skall vändas krävsdef atf vi fär nya investeringar i skogslänen. Glesbygden kräver både morot ochpiska, Def krävs nog hårda ekonomiska styrmedel, om vi skall nå eff gottresultat, Därförskulle jag vilja fråga indusfriministern om han är beredd attöverväga nya ekonomiska styrmetoder, så atf investeringar i skogslänen ochglesbygden ånyo blir mer intressanta för industrin, Samfidigt skulle jag viljaställa frågan om industriministern är beredd medverka till en översyn avupphandlingskungörelsen, sä atf den pä ett bättre sätt kan gagna lokala ochregionala företag. diskuterade viregionalpolitik i den allmänpolitiska debatten häri kammaren. Jag konstateradedå af t vi ute i landet nu möter en ökande debatt om regionalpolitiken och omden regionala utvecklingen. Jag välkomnar denna debatt och hoppas att den skallleda till förbättringar i regionalpolitiken, fill konstruktiva förslag och nyaidéer. Som politiker har vi alla ett stort ansvar i denna debatt. Vi mäste påett seriöst sätt diskutera de regionala problemen och lösningarna, I denallmänpolifiska debatten för tvä månader sedan uttalade jag förhoppningen atfvi i den regionalpolitiska diskussionen skulle möta mindre av slagord och Om tillämpningen av sekretesslagen förenklingaroch mer av konstruktiva förslag och ansvarstagande. Jag har i snart - det fattas visst tiominuter - diskuterat regionalpolitiken med en rad framstående företrädare förde fem riksdagspartierna. Sammantaget har denna diskussion präglats av ensakligare ton än vad som har varit fallet i den regionalpolifiska diskussionentidigare. förekommer överdrifter och förenklingar och lust affförringa nådda resultat. Jag skulle gärna vilja se mer av konkreta förslag ochidéer från alla håll, också från arbetarrörelsen. Människorna ute i landefsregioner har rätt att kräva atf vi politiker far ansvar och att vi inte ägnaross åt förenkhngar, osakligheter och överdrifter utan i stället för enkonstruktiv diskussion med sikte pä aft lösa problemen, Aft föra oss närmaremålet regional balans och rättvisa - def är dit vår diskussion och våraåtgärder skall syfta. Jag har sagt aft alla behövs i detarbetet - jag upprepar gärna defta. Jag vill efter dessa och dessafio interpellafioner uttala ett fack både fill interpellanterna och till allaandra som har deltagit i debatten. Vi skall verkligen pä industridepartementetoch frän regeringens sida gä igenom debatten och se vilka förslag, synpunkteroch idéer vi kan fa fasta pä i det fortsatta arbetet. 111 (): Helt kort vill jag bara säga några ord tillOve , Han sade nämligen atf vi måste ställa större krav på de företagsom har tjänat pengar och även på de företag som hai handlat pä eff sådant sättatf de förhindrat nyetablering. Först och främst mäste jag fråga varför hantog upp dessa frågor här. De måste väl ändå ställas till företagarna, dessaskulle ha gjort någonting som förhindrar nyetablering är någonfing nytt förmig. Men kanske kan ge en förklaring. Överläggningen var härmed avslutad. 23 § Svar på interpellation 1985/86:141 om tillämpningenav sekretesslagen har mot bakgrund av uppbyggnaden av dets,k, frågat mig vilka myndigheter som lämnar utsekretessbelagda uppgifter till utomstående och med vilket stöd i sekretesslagendetta sker. Vidare har han frågat om j ag avser aff vidta några åtgärder föratf tillämpningen av sekretesslagen skall fungera bättre än . Som svar på första fråga, som är allmänthållen, vill jag säga följande. Regleringen i sekretesslagstiftningen utgår från atf densekretess som kan vara föreskriven för en viss uppgift gäller ävenmyndigheterna emellan. Från denna huvudregel finns det vissa undantag sommedger atf myndigheterna lämnar också sekretessbelagd information fillvarandra. Ett exempel på ett sådant undantag är regeln i 14 kap, 1 §sekretesslagen (1980:100, omtryckt 1985:1059) atf sekretessen inte hindrar atfen uppgift lämnas till en annan myndighet, om uppgiftsskyldigheten följer avlag eller förordning, Eff annat exempel är bestämmelsen i 14 kap, 3 §, enligtvilken uppgifter som i och för sig är underkastade sekretess kan lämnas ut tillmyndigheter efter en intresseawägning. Denna bestämmelse gäller dock inte pävissa särskilt integrifefskänsliga områden, t, ex, inom hälso- och sjukvårdeneller inom , och gäller den inte hellerinom stafisfikverksamheter. Flertalet sekretessbestämmelser medger också att uppgifterkan lämnas ut efter en skadeprövning i def särskilda fallet. Uppgifter inomhälso- och sjukvården och kan t, ex, lämnas uf, om def stårklart atf uppgiften kan röjas utan aff den enskilde eller någon honomnärstående lider men om sä sker, LJppgifter ur polis- eller kriminalregisferkan, för aft ta ett annat exempel, lämnas uf för vetenskapliga undersökningar,om - som det heter i lagtexten (se t, ex, 9 § lagen 1965:94 om polisregister, 9§ ändrad senast 1977:1032) - trygghet kan anses vara för handen atf det ejkommer atf missbrukas till men för enskild. En omständighet som kan vara av betydelse när en myndighetskall bedöma om en viss uppgift kan lämnas uf eller inte är givetvis för vilketändamål uppgiften begärs utlämnad, I sekretesslagens förarbeten finnsuttalanden som gär ut på atf det normalt är mindre risk för skada eller men fören enskild, om uppgifter lämnas ut för forskningsändamål än om det gäller någotannat syfte. En annan faktor, som är av vikt, är om def kommer att rådanågon sekretess för uppgiften hos mottagaren av denna. Om en myndighet i sinforskningsverksamhet från en annan myndighet får en uppgift som ärsekretessbelagd där, överförs sekretessen till den mottagande myndigheten ominfe sekretess för uppgiften redan gäller i dennas verksamhet till skydd församma intresse (13 kap, 3 öch 6 §§), Om den som begär att få fa del av denhemliga uppgiften i stället är en enskild forskare, kan uppgiften ibland lämnasut, om denne åläggs en tystnadsplikt genom atf eff s, k, förbehåll ställs upp(14 kap, 9 §), Ett förbehåll kan gälla f, ex, förbud mof vidarespridning av enhandlings innehåll eller mot publicering av namn eller andra personuppgifter ien handling. De fall som jag här nämnt utgör alltså exempel på sädanasituationer där uppgifter som i och för sig är sekretessbelagda kan lämnas utinom ramen för gällande lagstiftning, t, ex, frän en myndighet fill en annan, I vissa andra fall kan läget vara def aft nägotuppgiftslämnande infe är tillätet. Som jag sade i mitt svar fill , dä vi senast debatterade frågan om iriksdagen, utgår jag från atf berörda myndigheter respekterar gällandesekretessregler. Jag har infe några indikationer på att så inte skulle varafallet. En annan fråga är om de nuvarande bestämmelserna isekretesslagen kan behöva ändras med hänsyn bl, a, fillpersonnummeranvändningen i samhället. Som väl vet övervägsdenna fråga av data- och offentlighetskommittén (Ju 1984:06), Med defsagda har jag besvarat också andra fråga. Om tillämpningen av sekretesslagen 14 protokoll 1985/86:101-104 Om tillämpningen av sekretesslagen 113GUNNAR (): Först vill jag be att få tackajustitieministern för svaret på min interpellafion. Liksom de flesta svar somregeringen brukar lämna i frågor som rör sekretess och integritet är def ettundflyende svar besjälat av en ovilja att ge bindande besked. Det är infe svårtaff förstå varför regeringens företrädare intar denna flyende attityd. Tar manför stark ställning för den enskildes integritet kolliderar detfa nämligen medden polifik man fört. som kräver uppgiftsinsamling och kontroll. ärman infe beredd aff fa ställning/ör uppgiftsinsamling och uppbyggnad av nyaregister - eller i def här fallet utelämnande av sekretessbelagda uppgifter -eftersom man dä kommer i konflikt med den allmänna opinionen. För aff hantera konflikten mellan dessa försocialdemokraterna motstridiga intressen - intresset av atf låta opinionen troaft man gär den fill mötes och intresset av aff tillåta myndigheter enomfattande hantering av enskildas personuppgifter - tillgriper man normalt tvåmetoder. Den ena består i atf man understryker hur vikfigt det äratt göra en avvägning av den enskildes intressen av en skyddad integritetgentemot def offentligas krav pä insyn i hans privatliv. Det är, herr talman, möjligt atf man gör avvägningar avdetfa slag, men tyvärr utfaller de oftast fill den enskildes nackdel. Jag kaninfe erinra mig aft man under denna regerings tid vid makten hargjort en sädan avvägning fill fördel för den enskilde och skyddet av hansintegritet. Tvärtom har registreringen, personnummeranvändningen ochuppgiffsinsamlandef ökat som man inför alla krifiska frågor, liksom , hänvisat till data- och offentlighetskommittén. Jag vet inte omjustitieministern kan ge något exempel pä atf regeringen har gjort någraavvägningar fill den enskildes fördel, Def vore intressant atf, även i dennasena timme, få några sådana exempel. Den andra metoden som socialdemokraternaväljer för att fly undan integritets- och sekretessfrågorna består i ätt manförnekar verkligheten som den är och i stället utgår från en föreställning omhur den borde vara. Det är den metoden använder sig av i sitt svarhär , när han säger aff han inte har några indikationer på aff gällandesekretessregler inte respekteras. Det är en gammal välkänd metod, om man infekan eller vill lösa problem, förnekar man dem bara. Ändå måste väljusfitieministern ha nåtts av några orosfecken. För def första torde jusfitieministern vara medveten omden oro och olust som manifesteras i reaktionerna bl, a, motMetropolitprojektet, Oavsett om myndigheternas uppgiftsutlämnande till deftaprojekt har haft stöd i lagen eller ej sfär def helt klart aff de registreradetycker illa om och känner sig oroade av aff sekretessbelagda uppgifter lämnasuf. utan deras egen vetskap. Man kan givetvis välja aff infe göra någonting ätdetta, om man inte anser atf def är ett problem. Men det är infe ett pioblemsom Sfen allmänt kan avvakta innan han far ställning, genom aff hänvisatill data- och offentlighetskommittén. Oavsett om uppgifterna lämnas pä dataeller ej gäller nämligen frågan om en myndighet skall få lämna utsekretesskyddade uppgifter ur sina register utnn att tillfråga den enskilde,utnn ntt ens informera den registrerade otn att en känslig uppgift förts vidarefrån den myndighetsom den enskilde lämnat uppgiften fill. Frågan om det skall fä gå till pä defviset kan besvaras utan att man hänvisar fill en utredning. Därför vore det bra om justitieministern här villege besked om han är beredd atf verka för aff den enskilde skall lämna sittsamtycke till att sekretessbelagda uppgifter lämnas ut ur offentliga registeroch att han underrättas när en sekretessbelagd uppgift överförs frän enmyndighet till en annan. Kort sagt: Vilka ätgärder är justitieministern beredd aftvidta för att människor infe skall bli överraskade och chockerade över huruppgifter om dem används, som i Metropoliffallef? Eller avser justitieministernaft agera som om allt är till det bästa, utan några problem, så att människorskunskap om var känsliga personuppgifter om dem finns även i fortsättningen blirberoende av hur framgångsrika journalister är i sin nyhefsjakt? Det är för def andra besynnerligt attjustitieministern inte anser sig ha några indikationer pä aff def brister irespekten för de gällande sekretessreglerna, har t, ex, byggts upp med hjälp avuppgifter från hälso-och sjukvärden och frän , trots att effuppgiftsutlämnande därifrån förutsätter, precis som justitieministern säger isitt svar, att skadeprövning skall ske i det särskilda fallet. Menarjustitieministern, verkligen aff def kan ha skett i detfa sammanhang, näruppgifter har lämnats ut en masse till , utan attskadeprövning gjorts i den enskilde individens fall. Om justitieministern infe har några indikationer päbristande följsamhet. till sekretesslagen hos myndigheter, har han dä infetagit del av JK:s överklagande av datainspektionens beslut med anledning avsocialstyrelsens planer på ett slutenvärdsregisfer för hela riket? Varför har han då gett data- och offentlighetskommittén iuppdrag atf se över de regler som gäller för hälso- och sjukvärdssekretessen?Är justitieministern omedveten om de ärenden har själv rimligtvis måstehantera och ansvara för? Det är mot denna bakgrund jag vill fråga han sfär fast vid att han infe har några indikationer på aft gällandesekretessregler infe följs? För def tredje borde väl även justitieministern varamedveten om den skillnad som finns mellan teori och tillämpning av reglerna iden praktiska verkligheten. Vi fär mänga rapporter om hur inträng och missbrukförekommer, Def är mot den bakgrunden def är viktigt att ställa frågan fillregeringen och justitieministern: Om ni infe vill ställa krav på informeratsamtycke, om ni infe vill vidta åtgärder för att sekretesslagen skallefterlevas bättre, vad vill ni då göra för atf öka människors förtroende? Dennonchalans ni uppvisar kan bli till en bumerang, infe minst motforskningen. Om tillämpningen av sekretesslagen Först ett par ord om de påståenden som görom aft myndigheterna skulle bryta mot sekretesslagens regler. Jag har ingaindikationer på aff def förekommer. Jag vill stryka under atf def inte hellerär min sak aft kontrollera efterlevnaden hos myndigheterna av sekretesslagensbestämmelser. Om tillämpningen av sekretesslagen Men jag har förut sagt fill i debatten den13 , aft om myndigheter lämnar uf uppgifter fill dataregister istrid med gällande lagsfiffning, är det en grund för datainspektionen aff vägratillstånd till eller aft förbjuda det registret. har självmöjlighet aft verka i den riktningen från den plats han har i datainspekfionen, fäster väldigt stort avseende vid formellaregler om sekretess och vid hur de fillämpas. Det är bra. Sekretessfrågorna ärmycket viktiga, t, ex. när man diskuterar , Men om man baraser till sekretessaspekterna missar man, som jag ser det, problemets kärna. Jag får i mitt arbete klart för mig att väldigt mångamänniskor känner starkt obehag redan därför att de över huvud taget förekommeri dataregister av olika slag. Då är det ofta inte avgörande i vad män registrenär omgärdade med sekretess. Ytterst beror den olusten på en känsla av affmyndigheterna genom registreringen har lagt beslag på en bit av den enskildemedborgaren själv, gör det därför för lätt för sig genom attbara tala om sekretessfrågorna. De är förvisso viktiga och har sin rättmätigaplats i debatten. Men det problem vi sfär inför är betydligt svårare än så, Å ena sidan har vi människornas oro och rättmätiga krav påpersonlig integritet. Men å andra sidan har vi ett oändligt behov av forskningoch kunskap, Def behövs för aft bota och lindra människors sjukdomar ochlidande, Def behövs i den fortsatta uppbyggnaden av välfärdsstaten. Forskningenmåste grundas på kunskap. Det är kunskap som ofta inte kan nås pä annat sätt änmed hjälp av datateknik, , den här tekniken är en del av denvärld vi lever i. Vi mäste göra avvägningar. Vad jag inte har klart för mig ärom erkänner aft vi här möter ett problem, eff problem som maninte kan komma runt genom en enkel formel. Var själv står iavvägningsfrågorna har jag efter ett antal debatter med honom inte blivit klokpä. Inte heller har jag blivit klok på hur viktigt kunskap och forskning är förGunnar , vilket ansvar egenfligen far i avvägningenmellan de här intressena. Det är möjligt att man kan göra kortsiktiga politiskavinster genom att i alla lägen, eller näsfan alla, ställa sig som denpersonliga integritetens garant och sedan låta andra ta ansvaret för atf tillräckligkunskap ställs fill förfogande för forskning om t, ex, risker för cancer ellermissbildningar. Särskilt konstruktivt framstår det infe för mig, i synnerhetinfe om man samfidigt som man säger sig garantera den personliga integritetensöker underblåsa människornas oro. För mig är den sakliga och balanserade debatten vikfigare.Bara genom en saklig och en allsidig debatt kan man komma fram fill hurenskilda människor skall kunna skyddas utan atf forskningen skadas, Def är dåviktigt atf debatten förs så atf medborgarna kan följa debatten och ta del iden. Regeringen har tagit ett antal inifiafiv för aft stimulera en sådandebatt, och känner till alla dessa initiativ. Regeringen kommeratt fortsätta aff ta sådana initiafiv. 115GUNNAR (); Den här debatten gäller, somjustitieministern säger, den oro och den olust som människor känner inför aftuppgifter om dem cirklar runt i sammanhang som de själva infe känner fill. Justdetta är en del av Mefropolifreakfionen men också reaktionen kring många andraregister, att folk infe kände till att de fanns med i dessa register eller intevisste att de uppgifter som de lämnat i ett sammanhang kunde dyka upp i etthelt annat sammanhang. Frågan är vad man skall göra åt detta. En metod är atfhårt ställa kravet på informerat samtycke, när man far ut uppgifter uroffentliga och sekretessbelagda register, Def kan knappast vara främmande förjustitieministern att detta är nägot vi tagit ställning för och aff det ärnågot som datainspekfionen regelmässigt kräver. Men regeringen har vid ettflertal tillfällen gått emot datainspektionens krav. Därför är def lifefbilligt av jusfitieministern att försöka göra detfa fill en debatt, där vimoderater inte har tagit något ansvar medan regeringen har gjort det, Jusfitieministern kunde eller ville infe - eller hankanske infe hann, def har jag också respekt för - svara pä frågan i vilka fallman har gjort en avvägning mellan den enskildes intresse av en skyddadintegritet och forskningens krav pä insyn i privatlivet, I vilka fall har dennaavvägning skett till den enskildes fördel? Det fick vi, herr talman, inget svarpä.