prot · G90954 · 1985-12-31 00:00:00 — Reservationerna 3 och 4 gäller ett uttalande omträtekniskt centrum i , Utskottsmajoriteten har konstaterat att dennya lagen möjliggör ett utnyttjande av olika slag av provningsorgan. Vi finnerdock inte att det är som skall göra uttalande om vilket eller vilkaorgan som skall engageras i provningsverksamheten. Jag yrkar därför avslag påreservationerna 3 och 4 och bifall till näringsutskottets hemställan ibetänkandet 1985/86:8, Jag hoppas, herr talman, att ett sådant klokt beslut - ienlighet med mitt yrkande - kan fattas med acklamation. Obligatorisk kontroll genom teknisk provning AnL 170 (): Jag vill bara konstatera att några förtydliganden eller förklaringar upprepar det faktum att enutredning pågår och att man då under inga förhållanden skall vidta någraåtgärder. När jag vet att vi i sak är överens, när det inte harförts fram några vägande motiv mot att flytta ut verksamheten provisoriskt, ärdet rätt anmärkningsvärt att utskottsmajoriteten ändå inte vill vidta åtgärderom vilka vi i sak är ense. När det sedan gäller möjligheten att utnyttja andraprovanläggningar är det den principiella inställningen som vi anser att det ärviktigt att ytterligare stryka under. På den punkten tycker jag också att dethade funnits mycket starka motiv för socialdemokraterna att visa att de låtersakskälen slå igenom och gå oss till mötes. Jag tror nämligen att vi är överensom principen. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1(riskkapital till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avChrister Eirefelt m. fl. - bifölls med acklamation. 13 protokoll 1985/86:53 -54 Kraftförsörjningen, m. m: Mom. 2 (likvidation av ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avChrister Eirefelt m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(regeringens lagförslag) LItskottets hemställan - som ställdes mot reservation I avErik Hovhammar m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 (provning av teleutrustning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avChrister Eirefelt m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (provning av trämaterial) Utskottetshemställan, som ställdes mot dels reservaton3 av m.fl., dels reservation 4 av m.fl., bifölls medacklamation. Mom. 4 Utskottets hemställanbifölls. 12 § Kraftförsörjningen, m.m. Föredrogs näringsutskottetsbetänkande /86:9 om anslag m.m. på tilläggsbudget I inomindustridepartementets område (prop. 1985/86:25 delvis). AnL 171 TALMANNEN: I fråga om detta betänkande hållsgemensam överläggning för samtliga punkter. AnL172 (); Det är beklagligt att näringsutskottetsbetänkanden så ofta blir behandlade vid denna sena tidpunkt . Man kanhoppas att även näringsutskottets företrädare framöver skall få möjlighet attframföra sina synpunkter när betydligt fler kan lyssna-tillnäringspolitiska frågor, som är av så stort värde och spelar så stor roll. Detta betänkande som behandlar statenstilläggsbudget berör bl.a. djupgasprojektet i Siljansringen och avtalet mellanstatens vattenfallsverk och Bålforsens Kraftaktiebolag. är, precis som energiministern säger ipropositionen, ett högriskprojekt. Det är intressant att notera att ettamerikanskt forsknings- institut iUSA vill satsa 22 milj. kr. för att få en ny teori rörande tillkomst av gas ocholja bekräftad. i ett vidare sammanhang kan kostnaden, ca 150 milj,kr,, vara värd att ta. Det finns faktiskt många andra näringspolitiskasatsningar som har gällt betydligt större belopp och som har varit meräventyrliga, t, o. m. dumdristiga. Det som förvånar mig något är att , som gjortförprojekteringen för 30 milj. kr., tycker att detta är tillräckligt. 'När detgäller det övriga framtida risktagandet vill man vända sig till allmänheten,kontmuner och företag. Marknadsföringen av projektet har skett på ett, enligtmin mening, något valhänt sätt. Man har trott att, om man nu inte har räknatfel från regeringens sida, andra är beredda att satsa pengar i projekt därstatens inflytande är större än . I detta projekt avslöjar sig egentligen regeringen som enbetydligt mer krass kapitalist än vad en enskild kapitalist skulle våga för attfå en idé realiserad. Staten - eller regeringen i det här fallet - måste enligtmin mening vara betydligt mera generös och våga visa att man tror på det härprojektet. Det räcker t. ex. inte att med aktier i relationen 10:1 eller kanske5:1 till fördel marknadsföra projektet. Jag tror att en betydligtmer jämbördig relation när det gäller A- och B-aktiers röstvärde är befogad,lämpligen 1:1. kommer i vilket fall som helst att ändå behållamajoriteten i företaget och i projektet. Jag vill därför, herr talman, yrka bifall dels tillreservation 2, som innebär att den statliga insatsen ökas till 75 milj. kr.,dvs. halva projektkostnaden, dels till reservation 3 vad gäller röstvärdet påaktier. Jag övergår nu till avtalet mellan ochBålforsens Kraftaktiebolag. har jag själv kartlagtägandestrukturen inom kraftföretagsbranschen, och jag kan därför bekräfta attden är snårig och invecklad och kräver en sanering. Därför hälsar jag det nuföreliggande förslaget till avtal mellan och medtillfredsställelse. Det innebär enligt min mening en rättvis ändring aväganderätten för både och . Några orättmätiga fördelar förnågon av parterna föreligger inte. Jag vill därför yrka bifall tillpropositionens förslag i detta avsnitt. Det som kanske något komplicerat handläggningen när det gälleravtalet är kopplingen till . Jag kan i och för sig förstå den del avbefolkningen, inte minst i , som tror att utbyggnaden av Råneälvenunderlättas genom detta avtal. Energiminister har på ettolyckligt sätt kopplat samman en eventuell utbyggnad av med avtaletoch därigenom bidragit till att en sådan opinion uppstått. är så inte fallet - dvs. att utbyggnaden av Råneälvenskulle underlättas genom avtalet. finns med i den vattenkraftsplansom beslöt om 1984 i politisk enighet - med undantag av vpk. Det ärvärt att notera att vattenkraftsplanen inte har någon som helst rättsverkan. Vi moderater anser att om nu fattat beslut om envattenlag och vi har en vattendomstol till vårt förfogande, så bör dessaverktyg användas för själva prövningen av projekten i . På så sätt fåralla parter i lugn Prot,1985/86:54 Kraftförsörjningen, m. m. Kraftförsörjningen, rn. och romöjlighet att framföra sina synpunkter inför , som därefter haratt pröva projektet, Alla bedömningar skall sakligt redovisas, så att ettriktigt beslut skall kunna fattas. Ställningstaganden som gjorts på lösan grundskapar inte respekt för politiska beslut utan undergräver politikernasanseende. Jag är övertygad om att vi här i riksdagenframöver kommer att få ta ställning till , Med moderat energipolitik,med bibehållen kärnkraft med en betydligt långsammare avveckling än den somföreslås, och med högt ställda säkerhetskrav, behöver inte vattenkraften tas ianspråk. Då ges vi chansen att utveckla annan energiteknik. En opinion tillförmån för moderat energipolitik är därför det bästa som kan ske förvattenkraftens bevarande. Med detta, herr talman, yrkar jag alltså bifall tillpropositionens förslag vad avser avtalet mellan och , Jagkommer däremot icke att begära votering, AnL 173 HÄDAR (); Det förslagna djupgasprojektet ärett projektmed betydande risker. Flera geologiska experter har angett att de bedömermöjligheterna att finna exploateringsbara mängder naturgas under Siljan sommikroskopiskt små eller t.o.m. som helt obefintliga. Om ändå villgenomföra borrningarna, ger detta också anledning att svara förhuvuddelen av kostnaderna. För mig ärdetta skäl att yrka bifall till reservationerna 2 och 3. Härtill kommer att enligt regeringens förslag underalla omständigheter, bl. a. med hjälp av olika röstetal för aktierna, ändåskulle bli den helt dominerande ägaren till bolaget för djupgasprojektet. Detta, herr talman, är ytterligare ett skäl för bifalltill reservationerna 2 och 3. Beträffande är ståndpunkt klar somdet renaste älvvatten. Älven skall inte byggas ut, inte till någon del. uppgörelse med BÅKAB bör därför omförhandlas.En ny uppgörelse skall inte omfatta fallhöjden i , Bifall tillreservation 5! Jag vill anmäla att jag inte avseratt begära rösträkning, AnL 174 (); I näringsutskottets betänkande nr 9 behandlasen rad energifrågor som jag kortfattat skall kommentera, i Siljansringen är självklart spännandeoch kan synas spekulativt. är det tveklöst av stor betydelse att viutan onödig tidsutdräkt får besked om det finns några gasfyndigheter ellerinte. Hela projektet bör ses som en värdefull kunskapsuppbyggnad med väsentligavinstchanser. Med den utgångspunkten är det alldeles naturligt attVattenfall skall stå för en större del av kostnaden. Kunskapsuppbyggnadensvärde understryks av att forskningsintressen i är beredda att delta med ca22 milj. kr. föreslår i sin motion 1985/86:160 att skallsatsa hälften av de 150 miljonersom projektet totalt beräknas kosta. Vi uppskattar att moderater ochfolkpartister har anslutit sig till denna bedömning. Det innebär en ökning från52 miljoner till 75 miljoner. Vi anser det följdriktigt att ökningen liksomtidigare kostnader får tas ur driftsmedel. Majoriteten avstyrker centermotionen med argumenteringenatt är komplementär med obegränsat ansvar för bolagetsförpliktelser. Vi anser att det är en dålig motivering, om inte majoritetenförutsätter att projektet är dåligt underbyggt och att risken är stor förbetydande kostnadsöverskridande. Så är säkert inte fallet, och det är mycketsvårt att se vilka risker tar utöver sin insats. Eftersom dominerar bolaget, kan inga beslutfattas utan aktiva medverkan. Som jag tidigare påpekat, ärprojektet en viktig kunskapsuppbyggnad, parad med betydande vinstchanser.Vattenfall satsar betydande belopp på forskning och utveckling.Djupgasprojektet i Siljansringen bör ses som ett led i denna verksamhet. Vpk har i reservation nr 1 sagt att bör satsaalla pengarna i det här projektet. Då skulle man kunna tycka att vpk bordekunna ansluta sig till den höjning som vi tre icke-socialistiska partierföreslår. Ett säkert rykte säger emellertid att vpk kommer attavvika från denna inställning och rösta med regeringen i den här frågan. Därföravser jag inte att begära votering. Reservation 3 tar upp frågan om röstvärde på aktier. Detär anmärkningsvärt att regeringen, som i andra sammanhang talar sig varm förlika röstvärde, nu så flagrant frånträder den meningen. Därtill kommer att mankanske faktiskt riskerar projektet med denna inställning. Utskottsmajoriteten har tydligen delvis förstått attförslaget är felaktigt och har slagit till en halv reträtt. Men någonting delttycker vi i inte är meningsfyllt, varför jag yrkar bifall tillreservation 3. Naturgas är det senaste tillskottet till den svenskaenergimarknaden. Vi i ser positivt på detta på grund av naturgasensmiljöfördelar. Frågan om beredskapslagring av naturgas är fortfarande olöst.Regeringen behöver mer tid att utreda och tänka. Vi har förståelse för dettamen har svårt att inse varför inte frågan om inhemsk produktion av metangas kandrivas parallellt med frågan om beredskapslagring. Ingen kan bestrida att en inhemsk produktion av metangas iviss utsträckning minskar behovet av beredskapslagring av naturgas. Vi icentern har i första hand pekat på möjligheten att enligt Vyrmetanmetodenproducera metangas ur torvmossar samt utnyttja organiskt material inomindustrin och lantbruket för gasproduktion. Det borde närmast vara ensjälvklarhet att vid kommande överväganden om en långsiktig lösning avberedskapsfrågan om naturgas ta hänsyn till olika möjligheter till produktionav metangas inom landet. Jag yrkar bifall till reservation 4. Avtalet mellan och angåendebyte av krafttillgångar är i sak vettigt. Det är därför att beklaga att detkopplas ihop med utbyggnaden av på ett sådant sätt att ingen kanundgå att uppfatta ett bifall som ett förtida förord för utbyggnad avRåneälven. Det äranmärkningsvärt att regeringen i propositionen har angett syssel- Prot,1985/86:54 Kraftförsörjningen, m. m. Prot,1985/86:54 Kraftförsörjningen, m. tn. sättningenför vattenfallsverkets byggnadsorganisation som ett huvudmotiv för Råneälvensutbyggnad. Detta strider klart mot det uttalande som statsminister i under årets valrörelse. Denna tvetalan förstärkermisstänksamheten mot regeringens vattenkraftspolitik. Detta är att beklaga, dåärlighet och trovärdighet är förutsättningar för en framgångsrik debatt kringden begränsade vattenkraftsutbyggnad som ändå i enighet har beslutatom. Ett avslag på avtalet mellan och bör inteutesluta att byte av krafttillgångar sker i den utsträckning det inte berörRåneälven, Regeringen bör uppdra åt vattenfallsverket att ta upp nyaförhandlingar med BÅKAB enligt dessa riktlinjer. Det vore väldigt intressant om villebestämma sig. Han talade först om bibehållen kärnkraft och sedan om enlångsammare avveckling av kärnkraften. Hur påverkas vattenkraftsutbyggnaden avatt kärnkraftsverkens livslängd ökas med ett eller annat år? Är det inte attsegla under falsk flagg att argumentera som gjorde, om haninte menar att här skall byggas nya kärnkraftverk till de enorma kostnader detinnebär? AnL 175 () replik; Både och jag är väl informeradeom den kraftbalans vi har fått. Vi vet bägge två att samtligakärnkraftverk gick för fullt. Vi tog ut vad vi kunde avvattenkraften, och de avkopplingsbara pannorna gick bara några få timmar.Dessutom körde vi oljekondenskraftverken såväl i som i Stenungsundunder och köpte på kraftbörsen elektricitet från ett kolkraftverk iDanmark. Det överskott av el som vi har trott har funnits existerar inte. Vibefinner oss nu i en helt annan situation än vad många bedömare ansåg sedan. Den industriella utvecklingen och utvecklingen påbostadsområdet ställer helt andra och nya krav på tillförseln av elektricitet.Säger man nej till kärnkraften - alltså en snabbare avveckling - nej tillkolkraft, nej till olja, vad har vi då att ta till, ? Jag tycker att vi skall vara ärligaså att vi kan se hur ekvationen skall vara för att gå ihop med tanke på denframtid som vi alla vill ha med tillgång till bra elektricitet. AnL 176IVAR () replik; Den kraftbalans som här såklart beskriver är ett resultat av en mycket oansvarig försäljningskampanj förelström. Det resultat vi ser är någonting som vi från denna talarstol förtre varnade för. Vi talade om att man med den enorma andelenelvärme bygger in en köldkänslighet som man i varje fall aldrig kan parera medkärnkraft. Det finns ingen möjlighet om man skall få något så när vettigadrifttider på kärnkraftverken. Det är alltså någon sorts lättsinne, för attinte säga storhetsvansinne, från kraftbolagen, med kanske också en medvetetframskapad situation för att bevisa just vad här sade,nämligen att vi inte har något överskott. Men under sju har vi ökat skillnadenmellan lågbelastningen och de högsta månadsmedeltalen 'undervintersäsong från att ha varit till det tredubbla. Det är,, ett mycket oekonomiskt system vi bygger upp. Det är inte nej-en som dominerar energipolitik,utan vi säger ja till de bättre alternativen, ja till inhemska bränslen, jatill en effektivare energihushållning, ja också till vindenergi,solenergi, osv. Så når vi en mycket bättre kraftbalans, framför allt en bättremiljö, bättre ekonomi för den enskilde konsumenten. Det är de enskildamänniskorna vi sätter i första rummet, , och icke kraftbolagenoch storfinansen. Prot,1985/86:54 Kraftförsörjningen, m. m. AnL 177 () replik: Jag har ett starkt intryck av att IvarFranzén och jag talar om två helt skilda saker. Jag delar att situationen nu är ett resultat bl, a, av en marknadsföring ochen uppskattning från väldigt många när det gäller elanvändning. Men resultatetär en sak och verkligheten är en annan. Det är den verklighet vi nu har som viändå måste lägga till grund för den energipolitik och den elpolitik som vimåste ägna oss åt. Vi vet, både och jag, att det trots allt inteär så lätt att fort plocka fram inhemska bränslen som uppfyller de miljömässigakrav vi vill ställa på dem. Jag tror inte heller atthushållning - det som jag gärna vill kalla för ransonering - är någonting somde tusentals, ja, miljontals konsumenterna av el skulle uppskatta specielltmycket. Vi tycker om att ha elektricitet för alla de olika moderniteter vi har,och därför måste vi se verkligheten i ansiktet och inte bara se tillresultaten. AnL 178IVAR () replik; Självfallet skall vi leva i verkligheten.Däremot vill inte vi från acceptera att en' av misstag tillskapadsituation skall vara styrande framöver och förändra och försämra den verklighetsom vi skall bjuda framtiden på. Det är faktiskt så, att den marknadsföring av el som hargjorts, framför allt avkopplingsbar el, har försenat utnyttjandet av inhemskabränslen. Denna utbyggnad hade skett snabbare och dagens problem hade varitväsentligt mindre, om den hade fått ske utan en massa skattesubventioner tillelsidan. talar om ransonering. Det var egentligenett skamgrepp. Vad det handlar om är nämligen att mera välavvägt, sett bådesamhällsekonomiskt och ur den enskildes perspektiv, satsa på effektivareenergianvändning. Den enskilde kommer självfallet att tjäna pengar på detta. Omjag har , har det ingen betydelse att det åtgår en mindreenergimängd - det är ju rumstemperaturen som är intressant. Får jag det därtillbilligare än genom elström producerad i kärnkraftverk, så har jag alla fördelarsom konsument. Jag tror det är viktigt att vi nu med sans och med all denkunskap vi kan uppbringa verkligen försöker analysera dagens situation och ickelåter oss vilseledas av den propaganda om stora elbehov, elbrist,nödvändigheten av ytterligare utbyggnader och faran för kolkondens,oljeföroreningar osv. Prot,1985/86:54 . Kraftförsörjn ingen, m. m. framförsav vissa intressen. Får de genomslag och får styra, så blir konsumenterna ochmiljön de stora förlorarna. Jag är alldeles övertygad om att om vi verkligensätter oss ner och resonerar kring det här, kommer till sammaslutsats som jag, nämligen att det inte är kärnkraften som rymmer framtidensmöjligheter och ekonomi utan alternativen. Talmannen anmälde att Per-RichardMolén anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde ratt tillytterligare replik. AnL 179 (vpk); Det betänkande vi nu debatterar tar uppviktiga energipolitiska frågor. Till detta betänkande är fogade sexreservationer. Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 4 och 6. Eftersom ocksåjag, herr talman, avser att låta de här frågorna avgöras genom acklamation,avstår jag från att kommentera gissningar om hur vpk skulle ha agerat i den enaeller andra voteringssituationen, vid Siljan är ett högriskprojekt. Om detskulle leda till en framtida utvinning, har det en mycket stor betydelse förSveriges energiförsörjning. Ur principiella synpunkter anser vi inom vpk attstaten bör totalfinansiera detta projekt. Stora risksatsningar, som om de lyckas - radikalt kanändra energisituationen framöver, skall förbehållas staten. Möjligheterna attstyra användning, följdlokaliseringar och gasnät främjas av ett helstatligtengagemang. Reservation 4 handlar om beredskapslagring av gas. Därframhålls vikten av att ökade insatser görs för inhemsk produktion av metangasur torvmossar eller annat organiskt material. Vi anser att detta kan bli ettviktigt komplement vid en långsiktig lösning när det gäller frågan omberedskapslagring av naturgas. Det kraftbytesavtal som preliminärt tecknats mellanVattenfall och BÅKAB har uppenbarligen tillkommit för att underlättaplaneringen av en vattenkraftsutbyggnad i . Trots att avtalet innebäratt man byter bort större utbyggd vattenkraftsvolym och trots att bytetuppenbarligen betyder ekonomiska förluster om inte får byggas ut,tillstyrker utskottsmajoriteten detta byte. Vpk motsätter sig, nu som tidigare,en utbyggnad av . Om reservation 6 i denna fråga faller, kommer vpkatt stödja reservation 5 i samma ärende. AnL180 (); Även om och har försökt atttända alla ljusen i den elektriska energipanelen, tror jag att kammarensledamöter har överseende med att jag i denna sena timme avstår från attkommentera reservationerna 1-4 och nöjer mig med att hänvisa till motiveringarnai utskottets betänkande. Jag yrkar alltså bifall till hemställan i utskottetsbetänkande i dessa avseenden och avslag på berörda reservationer. Ireservation 5 av och och i reservation 6 av vpk tar rnan upp fråganom utbyggnad av vattenkraften i . Detta är inte en fråga som riksdagenhar anledning att pröva i anslutning till den del av tilläggsbudget I som nustår på föredragningslistan. Men detta sker ändå i reservationerna medutgångspunkt i de motioner som väckts i anslutning till regeringens förslag omgodkännande av bytesavtalet mellan och Bålforsens Kraftaktiebolag.Detta avtal innebär bl.a. att Mårdselforsen i Råneälv övergår från BålforsensKraftaktiebolag till via Forsmo-forsens Kraftaktiebolag.Reservanterna yrkar avslag på bytesavtalet under hänvisning till att det nuinte finns några energipolitiska skäl för att inte undanta frånvattenkraftsutbyggnad. Utskottet vill för sin del hänvisa till att Råneälveningår i den tioårsplan för vattenkraftens utbyggnad som antog 1984för att trygga vårt lands energiförsörjning på . Beslutet omRåneälven stöddes av samtliga riksdagspartier med undantagför vpk. Utskottsmajoriteten ser ingen anledning att i detta sammanhang ta uppdenna fråga till ny behandling. Detta så mycket mindre som frågan om Råneälvensskyddande kommer att prövas i samband med naturresurslagens handläggning här iriksdagen under den kommande vårsessionen. En sådan prövning är för övrigt inteberoende av vilken ägare som finns till fallrättigheterna. Att staten genomVattenfall står som ägare av fallrättigheterna i Mårdselforsen kan inte ses somen nackdel utan bör snarare medverka till en större frihet i dessadiskussioner. Den plan för vattenkraftens utbyggnad som antog1984 saknar i och för sig rättsverkan. Bestämmelserna för prövning enligtvattenlagen om tillåtlighetsprövning av vattenföretag vid vattendomstol gälleräven för de projekt som tagits upp i planen. Att ett projekt tagits upp iplanen innebär därför inte att det kommer att erhålla tillstånd enligtvattenlagen. Vid en sådan prövning kommer de intressen som är emot en utbyggnadatt noga prövas. I det aktuella fallet, som gäller , handlar det ombetydande intressen från naturvården, samerna, skogsbruket och fisket. Jag uppfattar det som självklart att även reservanternainstämmer i min bedömning att prövningen enligt vattenlagen inte påverkas avvilken ägare som står för fallrättigheterna. Utskottet vill med anledning av vad som framhållits i demotioner på vilka reservationerna grundas understryka att statsmakternasgodkännande av det aktuella bytesavtalet mellan och BålforsensKraftaktiebolag inte innebär något ställningstagande till frågan huruvidautbyggnaden skall genomföras eller inte - det får i första hand prövas enligtvattenlagen. Sysselsättningseffekterna spelar naturligtvis en stor rollvid alla ställningstaganden till förslag om vattenkraftsutbyggnad. Inte minstgäller det i det område som avvattnar. Det är ett område som sedandecennier hårt prövats av arbetslöshetens gissel och där alla nyaarbetsmöjligheter fordrar speciella insatser. När det gäller en bedömning av vattenkraftsutbyggnadensinverkan på arbetsmöjligheterna är det framför allt två förhållanden som spelarstor roll. Det är dels frågan "Vilka förutsättningar finns det för attskapa långsiktigt trygga arbetsmöjligheter inom det berörda området? ",dels frågan "Hur kan vi ge jobb åt de människor som arbetat iVattenfalls produktionsapparat?" Kraftförsörjningen, m. m. Prot.1985/86:54 Det är inte alltid som svaret på debåda frågorna ger samma resultat. Kraftförsörjningen m. m. vilkenutsträckning det sker i det aktuella projektet får den framtida prövningenange. Att en sådan prövning skall ske är dock obestridligt. Då sades nämligen att vid vattenkraftsutbyggnadstörsta möjliga hänsyn skäll tas till de lokala sysselsättningseffekterna. sådan prövning kommer först efter det att utbyggnaden bedömts möjlig enligtvattenlagen.