prot · G909152 · 1985-12-31 00:00:00 — Mom. 9 (stöd till hushållningssällskapenshemkonsulentverksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 259 röster mot 48 förreservation 12 av och . 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 12 (undervisning i konsumentfrågor i gymnasieskolan) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avMartin och - bifölls med acklamation. Mom. 13 (förlängning av konsumtionslinjen) Utskottets hemställan bifölls med 228 röster mot 80 förreservation 14 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mo/n. 15 (ökat ekonomiskt stöd till studieförbundensutbildning av förtroendevalda) Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot 147 förreservation 15 av m. fl. I ledamot avstod från att rösta. Mom. 16 (produktion av läromedel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avPer-Olof m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 17 (varuprovningsverksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avPer-Olof m. fl. - bifölls med acklamation. Prot.1985/86:152 Mom. 18 (prismärkning på varor) 27 maj1986 Utskottets hemställan bifölls med286 röster mot 22 för motionerna 409 av GretheLundblad m. fl. i motsvarande del, L225 av och Lars-ErikLövdén, L234 av m.fl. samt L250 av och . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 19 (livsstilsreklam) Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot 150 förreservation 18 av m.fl. Mom. 21 (medel till utredning om könsdiskriminerandereklam) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 19 avPer-Olof m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 23 (kommersialiseringen av julfirandet) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion L204 avOswald - bifölls med acklamation. Mom. 24 (forskning vid universitet och högskolor) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20 avPer-Olof m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 29 (rådet för frågor om handel och distribution) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 21 avPer-Olof m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 30 (varuförsörjningsplaner m.m.) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering bifölls med 191 röster mot 118 för utskottets hemställan medgodkännande av den i reservation 22 av m.fl. anfördamotiveringen. Mom. 31 (stöd till kommersiell service i glesbygd) Utskottets hemställan bifölls med 211 röster mot 96 förreservation 23 av m. fl. Mom. 32 (brukaraspekter på produktutformningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 24 avPer-Olof m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 33 (stöd till utbyggnad av den lokalakonsumentverksamheten) Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 16 förmotion 406 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 37 (rådgivning till enskilda konsumenter) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den i reservation 25 av m. fl. anförda motiveringen - bifölls med acklama- 88 tion. Mom. 42(sammanslagning av statens pris- och kartellnämnd med konsu- PrOt. 1985/86:152 mentverket) Utskottetshemställan bifölls med 237 röster mot 70 för reservation 26 av ., Per-OlofStrindberg m.fl. , , , ,/, Mom. 43 (partssammansatt råd knutet till allmännareklarnationsnämnden) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 149 förreservation 27 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 44 (anslag till ) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 150 förreservation 28 av m. fl. Mom. 45 (höjning av reklamskatt) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion 406 avLars m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 46 (anslag till ) Först biträddes reservation 29 av m.fl. - somställdes mot reservation 30 av rn.fl. - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 159 röster mot143 för reservation 29 av m.fl. 7 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1 (visningsersättning) Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 16 förmotion L218 av . Mom. 2-5 Utskottets hemställanbifölls. Med hänsyn till kammarens storaarbetsbelastning kommer ärendebehandlingen vid sammanträdet fredagen den 30maj att fortsätta till . 1985/86:33 Flygfraktförares ansvar för passagerare och gods (prop. 1985/86:119) Utskottets hemställan bifölls. Viss uppdragsverksamhet hos rikspolis-styrelsen 7 § Viss uppdragsverksamhet hos Föredrogs justitieutskottetsbetänkande /86:33 om anslag till polisverksamheten rörande brott motrikets säkerhet m.m. (prop. 1985/86:100 delvis). 68 (): Jag kommer att yrka bifall till motionen.Däremot kommer jag inte att begära votering. Jag har framfört kritik mot attrikspolisstyrelsen fått regeringens tillstånd att sälja datasäkerhetstjänster,framför allt till svenskt näringsliv men också till utländska myndigheter.Verksamheten sker i en särskild enhet, RPS-Konsult. Min kritik har jag upprepati en motion som behandlas i detta betänkande. Där sägs det att utskottet harinformerat sig om den här uppdragsverksamheten vid ett studiebesök hosrikspolisstyrelsen. Det är naturligtvis bra. Men av utskottets skrivning attdöma resulterade visiten inte i några som helst klarlägganden när det gäller deprincipiella invändningar sorn framförts i debatten. Framför allt gäller detfrågan om polisen över huvud taget skall tillåtas ta betalt för en viss del avsin brottsförebyggande verksamhet. Såvitt jag kan förstå är det nämligen precisdetta det är fråga om. När upphör polisens skyldighet att enligt polislagen informeraom säkerhetshotande verksamhet? När övergår den skyldigheten till att bli enrent kommersiell angelägenhet, då polisen kan skicka räkning för sina tjänster? Enligt vår polislag är det en grundläggande och primäruppgift för polisen att förebygga brott och andra störningar av den allmännaordningen och säkerheten och att lämna allmänheten skydd, upplysningar ochannan hjälp när sådant bistånd lämpligen kan ges av polisen. Det kan omöjligen, herr talrnan, ha varit lagstiftarnasmening att vissa av dessa grundläggande och primära uppgifter skall varaförbehållna dem som är beredda att betala för tjänsterna. Om inte de här inledande frågorna kan få etttillfredsställande svar - och det får de inte i utskottsbetänkandet - är detskäl nog för att den här verksamheten borde upphöra. Enligt minuppfattning finns det fler betänkligheter. Att idén med RPS-Konsult, med rent kommersiell inriktning,över huvud taget väcktes borde ju betyda att det finns överskott på resurserinom den här sektorn hos polisen. Enligt de uppgifter jag har år det precis tvärtom.Resurserna är mycket begränsade, och tillgången på dataexperter är minst sagtknapp. I en sådan situation måste det finnas en klar risk att det blirrikspolisstyrelsens kommersiella intressen som avgör hur informationsresursernainom säkerhetsavdelningen skall fördelas. Enligt min uppfattning är det heltotillfredsställande, och det borde det vara för utskottet också. Ytterligarenågra frågetecken som utskottet borde ha rätat ut: Hur klararman konkurrensneutraliteten? RPS-Konsult är integrerat med . formellatjänster inom styrelsen. Hur olika typer av kostnader tas ut går inte att heltklarlägga. Utvecklingskostnaderna har redan tagits ut av skattebetalarna. Motden bakgrunden är det i det närmaste omöjligt att undvika otillbörligakonkurrensfördelar gentemot de företag som redan finns på marknaden. Vad säger utskottet om det argument för RPS-Konsult somgår ut på att det ger en möjlighet att inom styrelsen behålla skickligayrkesmän. Såvitt jag kan förstå innebär det att polisen med hjälp av renaffärsverksamhet kan skaffa sig större resurser än vad regering och riksdagansett motiverat och beviljat pengar till. Har den centrala frågeställningenöver huvud taget diskuterats i utskottet? Slutligen en stilla undring: Vid studiebesöket har polisentydligen sagt att den här verksamheten inte tar resurser i anspråk från denövriga polisverksamheten. Det stårfaktiskt så i betänkandet. Förmodligen ärdet många med mig, inte minst inom andra myndigheter, som är intresserade avatt få veta hur man plockar bort kvalificerade tjänstemän inom ett område därman har brist på resurser, utan att det får några följder för verksamheten iövrigt. Jag yrkar bifall till motion Ju216. 69HANS (): På justitieutskottets vägnar ber jag att fåyrka bifall till utskottets hemställan och avslag på härframställda yrkande. Ett enigt utskott står bakom detta betänkande. SomChrister Eirefelt redan har angett har utskottet inhämtat utredningsmaterial idenna fråga. Men utskottet har också vid ett studiebesök hosrikspolisstyrelsens säkerhetsavdelning informerat sig om den aktuellauppdragsverksamheten. Mot den bakgrunden och med tanke på det material i övrigtsom varit tillgängligt för oss har vi kunnat konstatera att den häruppdragsverksamheten inte tar resurser i anspråk från den övrigapolisverksamheten. Den här verksamheten är noggrant redovisad.Justitieministern får redovisning om uppdragsverksamheten. Dessutomgranskas frågor om prissättning, redovisningsteknik mm. Denna uppdragsverksamhet grundar sig på en särskildförordning (1984:731), där det uttryckligen anges vad för slagsuppdragsverksamhet får bedriva. Det rör sig om försäljningav programvara för automatisk databehandling, om konsultverksamhet i fråga omanvändning av automatisk databehandling med särskild inriktning på datasäkerhetsamt om konsultverksamhet i fråga om säkerhetsskydd i övrigt. Dessa arbetsuppgifter utförs av fem personer som hararvodestjänster och som är avdelade för denna verksamhet. Uppdragsverksamhet av detta slag bedrivs inte bara avrikspolisstyrelsen utan också inom andra sektorer i samhället. Från sida har rnan förklarat att denhär verksamheten har full kostnadstäckning och att den inte inkräktar på annanverksamhet. När det gäller gränsdragningsfrågorna vill jag erinra omatt har uttalat att det är angeläget att en tydlig gränsdras mellan den här formen av verksamhet och administrativaoch polisiära Prot.1985/86:152 myndighetsåtaganden. Det gäller bl. a. den brottsförebyggandeverksani- Utskottet anser alltså att det inteföreligger något hinder för att på lämpligt sätt och ilämplig omfattning ställa sina specialkunskaper till förfogande för den härtypen av uppdragsverksamhet. Det är enligt utskottets mening ett allmäntintresse att säkerheten exempelvis inom ADB-verksamheten höjs så attsårbarheten i samhället minskar. Någon anmärkning från konkurrenssynpunkt harinte framkommit, och motionären har inte heller kunnat påvisa några konkretamissförhållanden utan har endast talat i allmänna termer orn detta. 70CHRISTER EIREFELT (fp): Utskottets talesman lyckas, lika grundligtsom utskottet självt, undvika att över huvud taget beröra den principielltintressanta frågan, dvs. frågan om det skall vara tillåtet för polisen att tabetalt för vissa av sina tjänster men inte för alla. Var går den gränsen? Närkommer polisen att begära att få ta betalt för andra av de tjänster som den skallutföra? upprepar en del av underligheterna iutskottstexten. Det är bl. a. att utskottet uppger att"uppdragsverksamheten inte tar resurser i anspråk". Hur går det tillatt från ett verksamhetsområde, där man vet att polisen har få experter, ta utfem tjänstemän utan att det märks, utan att resurserna försämras? Det ärnaturligtvis fullkomligt omöjligt. En annan underlighet som upprepar ärföljande mening i utskottets text; "Därvid kan exempelvis pekas på att detär ett allmänt samhällsintresse att säkerheten i ADB-systernen höjs så attsårbarheten i samhället minskar." Utskottet säger alltså att detta är ett allmäntsamhällsintresse, och för att klara det allmänna samhällsintresset låter manpolisen ta betalt. Den repliken borde egentligen vara min, . Får jag sedan peka på hur konkurrensneutraliteten blir ettproblem. kunde man i en stor annons från läsaföljande: "har arbetat medsäkerhetssystem för ADB-miljö. En del av detta kunnande har , i samarbete medEricsson, omsatts i en 'civil" produkt." I ettannat stycke i annonsen heter det: "Allt som du betraktar som konfidentiell informationeller rena företagshemligheter, kan du skydda även mot den mest avanceradeform av "industrispionage'," Denna annons borde ge anledning till eftertanke. Ingår t.ex. inte skydd mot avancerat industrispionage i det uppdrag som polisen har ochsom vi betalar skatt för? Och framförallt: Hur kan man klara konkurrensneutraliteten,när det skattefinansierat tas fram en produkt som sedan säljs på den öppnamarknaden? Det finns fortfarande så många frågor när det gäller dettabetänkande att utskottet borde ha ägnat litet större intresse åt det än man nuhar gjort. 71HANS (): Prot. har inte i två inlägg här ikammaren och i motionen kunnat precisera eller exemplifierasina påståenden om att missförhållandenskulle råda på området. I avsaknad av exempel på konkreta missförhållanden ärdet justitieutskottets mening att denna verksamhet kan fortsätta, dvs. denverksamhet som är preciserad i den särskilda förordning sorn jag redan harberört. 72 (): Det är anmärkningsvärt att utskottetstalesman fortfarande undviker den principiella frågan, som för mig är den mestintressanta, dvs. polisens möjligheter att ta betalt för sina tjänster överhuvud taget. Jag vet inte vad har för anspråk på attvara konkret. Jag läste irpp en konkret annons, där det klart framgår att ettföretag har utnyttjat en produkt som skattefinansierat har tagits fram för attsedan säljas på den öppna marknaden i konkurrens med andra företag. Det äralltså inte fråga om något specifikt kunnande. Det finns företag sorn arbetarmed dessa saker även i öppen konkurrens. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2 (uppdragsverksamhet) Utskottets hemställan-som ställdes mot motion Ju216 avChrister Eirefelt - bifölls med acklamation. 1985/86:34 Tjänsteansvaret m.m. (prop. 1984/85:117 delvis) 1985/86:24 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden Vad utskotten hemställt bifölls. 9ij Viss grundläggande högskoleutbildning Föredrogs utbildningsutskottets betänkanden /86:22 omanslag till utbildning för administrativa, ekonomiska och sociala yrken (prop. 1985/86:100 delvis). 1985/86:23 omanslag till utbildning för vårdyrken, m. ni. delvis), 1985/86:24 om anslag till utbildning förundervisningsyrken m.m. (prop. 1985/86:100delvis) samt 1985/86:152 1985/86:25 om anslag till utbildningför kultur- och informationsyrken (prop. 1985/86:100 delvis). betänkanden 22, 23, 24 och 25debatteras i ett sammanhang. 74BIRGER (): Vi har ifrån utbildningsutskottets sida, föralt bidra till rationaliseringen av verksamheten hår i , gått med påatt debattera inte mindre än fyra betänkanden . De rör utbildningenför administrativa, ekonomiska och sociala yrken, vårdyrkesutbildningen, utbildningenför undervisningsyrken och utbildningen för kultur- och informationsyrken.Därigenom hade vi hoppats att vinna tid åt kammaren, och hoppades vinaturligtvis också på att kanske kunna få en intressantare debatt. Det ser nuut som om den skulle bli styckad likafullt, och det är klart, herr talman, attentusiasmen hos talarna av det skälet kanske är något begränsad. Jag fick i min hand en rapport frän UHÄ sornhette Vad är det för fel med högskolans utbildningslinjer? Det var ett underlagsom hade tagits fram på basis av de rapporter sorn har framställtsinom UHÄ och, som det hette i förordet, nu tycktes tiden vara mogen för enförändring av studieorganisationen. Det här är en intressant läsning. Det är engod sammanfattning av kritiken mot de allmänna utbildningslinjerna. Det ärframför allt sex faktorer som anförs. För det första talar man om de många studieavbrott som vihar på linjerna. Det förekommer att hälften av de studerande avbryter sinastudier. Ger man dem ytterligare ett par terminer på sig år det mellan enfjärdedel och hälften som likafullt avbryter. För det andra pekar man på att de specifika yrkestekniskakunskaperna får breda ut sig på bekostnad av de fördjupade ämnesstudierna;detta i då kvalifikationskravens utveckling är osäkrare . Frågan om vi skall utbilda generalister, specialistereller några slags varelser mitt emellan har väckts av bl. a. KennethAbrahamsson, som slagit fast: ""Oavsett vilken princip som väljs börman motverka enkelspåriga och förutsagda utbildningsvägar. En viktig uppgift ärdärför att återupprätta den brokighet och de individuella variationer somkännetecknade den äldre generationen av högskoleutbildade."" För det tredje nämns i kritiken mot utbildningslinjernaatt det är alltför få som bedriver fördjupade ämnesstudier. Detta leder i sintur till sämre kunskaper, vilket också i sin tur påverkar rekryteringen tillforskarutbildningen. Det skadar också institutionen. Vi får en fragmenteringav utbildningen, och vi har fått ett splittrat utbud rent allmänt. För det fjärde pekas det också på att linjestudierna ledertill en överdriven homogenitet. Alla linjestuderande stöps i samma form,någonting sorn kritiseras bl. a. av den förutvarande universitetskanslern . För det femte nämns i sammanhanget att linjeutbildningenleder till en komplicerad och tungrodd planering på alla nivåer. För det sjätte konstateras att institutionerna splittrasoch att vissa discipliner utarmas. Linjeutbildningen har alltså, herr talman, inte visat sigvara särskilt bra. Detta gäller i första hand det filosofiska fakultetsområdet.Men i avvaktan på att man inom regeringen skall komma till skott,att vi äntligen får en avveckling av den del av högskoleverksamheten sorn kansägas vara klart misslyckad, får vi laga och lappa på det bristfälliga systernsom vi har. De betänkanden som ligger framför oss spänner ju, somså ofta här i , över stora principer och dessutom små detaljer. Jagskulle väl rent generellt kunna kosta på mig det konstaterandet att vi här iriksdagen alltför ofta talar om alltför många detaljer. Jag skulle önska att vikunde få det därhän att debatterar och beslutar orn de storaprinciperna, medan alla de här små detaljerna överlämnas åt underordnadeinstanser. Jag tror att det skulle vara en stor vinst om så kunde ske. Om jag emellertid ser på de reservationer som finns, kankonstateras att några av dem rör själva dimensioneringen av högskoleutbildningen.Där har vi moderater varit angelägna om att ytterligare dra ner sådana linjersom framför allt vetter mot den offentliga sektorn. Det kan inte vara rimligtatt utbilda för arbetslöshet. Vi har fortsatt konsekvent motsatt oss enutbyggnad av YTH-utbildningen, eftersom vi avvaktar den utredning som haraviserats Om hur denna utbildning skall gestalta sig. Vi motsätter oss en utbyggnad av ekonomutbildningen iSkövde. Vi tror inte på detta system med basblock. Erfarenheterna har visat attdet på många av de här små högskoleorterna saknas lärare som är kompetenta attge en effektiv utbildning. Vi motsätter oss inrättandet av en hotell- ochrestaurangekonomisk linje pä sätt som har föreslagits i propositionen. Det ärsjälvfallet angeläget att få en bättre utbildning när det gäller hotell- ochrestaurangekonomin. Det är däremot mycket svårt att förstå varför just dennatrots allt smala sektor skall ha en egen utbildningslinje. Vi vill för vår delförorda att hotell- och restaurangekonomin i stället kommer in som ettfördjupningsal-ternativ på den ekonomiska linjen. Vi förordar en större resursförstärkning när det gällerekonom- och juristutbildningen, liksom vi menar att det är nödvändigt attförstärka den internationella ekonomlinjen. Det har föreslagits att den skallbyggas ut till 160 poäng. Som det nu är, kommer bl. a. ett sådant viktigt ämnesom handelsrätten helt bort i hanteringen. När det gäller vårdyrkesutbildningen vet vi att viutbildar tandläkare för arbetslöshet. Vi har därför velat följa det förslag somhar lagts fram frän UHÄ om att dra ned antalet nybörjarplatser med ytterligare40. Vi finner det däremot högst ologiskt att, som har föreslagits, dra ned päsjukgymnastutbildningen pä den statliga sidan, eftersom'vi har brist påsjukgymnaster i landet. Man har i propositionen i stället velat satsa på enutökning av den landstingskommunala utbildningen av sjukgymnaster, något som viinte heller kan biträda eftersom vi tvärtorn menar alt vi bör eftersträva ettstatligt huvudmannaskap för alla de medellånga vårdutbildningarna. Verksamhetenskulle på så sätt bli betydligt effektivare. När det gäller undervisningsyrkena vet vi att vi kommeratt ha ett överskott pä lärare framöver. Det är därför angeläget att minskaantalet nybörjarplat- Prot.1985/86:152 ser. Vi har också kunnat se hur rnan har direktarekryteringssvårigheter. a. närdet gäller förskolelärarutbildningen, särskilt i . Här är det mångagånger fråga om att direkt utbilda för arbetslöshet. En fråga tas upp i två olika sammanhang, nämligen fråganom utbildningsarvoden. De togs bort när det gäller lärarei industri- och hantverksutbildning. Man har på sina håll förordat att de skallåterinföras. Vi moderater menar att denna fråga bör lösas i samband medexempelvis frågor om utbildning av bibliotekarier. Det är angeläget att man engång för alla kommer fram till hur man skall lösa frågan omstudiefinansieringssituationen för dem som antingen har omfattande studierbakom sig eller också har en omfattande praktisk erfarenhet av olika slag. Ett annat ärende som har tagits upp gällermusikterapeuter. Man har i anfört att man vill dra in någrabefintliga utbildningsplatser och i stället bygga upp en musikterapeutiskutbildning. Vi vänder oss emot att departementet vill ta de platserna ochförlägga utbildningen till . Dessa platser kan säkert behövas i . Dethar vi i och för sig inte ifrågasatt, men vi anser att universiteten ochhögskolorna generellt sett skall få bestämma sådana saker själva. Vill man göraomprioriteringar skall man få göra det utan att drabbas på detta sätt. Vi hartyvärr inga pengar för att lägga en sådan utbildning i . Annars skulle vigärna ha biträtt förslaget. I ett särskilt yttrande berör vi ocksåmontessoriutbildningen. Utbildningen av montessorilärare har länge variteftersatt här i landet. har det antytts att man skall komma i gång med ensådan utbildning pä olika ställen. Vi hälsar det med tillfredsställelse, men vikommer nogsamt att följa vad som i själva verket händer. Vidare vill jag beröra den alternativa journalistutbildningen,en gammal bekant. UHÄ har föreslagit att man på försök skall införa en40-poångsut-bildning ovanpå fullföljda högskolestudier på låt oss säga 120poäng. Vi tror att detta vore lämpligt och att man pä det sattet skulle fånaturvetare, humanister, samhällsvetare och andra med gedigen kunskapsbakgrundatt stå på. Detta skulle säkert leda till att vi fick bättre journalister,något som man har en känsla av att det här landet skulle behöva.Vi vill alltså tillstyrka att man försöksvis gär in för en sådanpåbyggnadsutbildning. Detta, herr talman, är sorn alltid ett litet smakprov påde olika förslag sorn återfinns i de aktuella betänkandena - stora principeroch en del mindre frågor. Jag skall be att få yrka bifalltill samliga reservationer där det finns moderata reservanter. 75LARS (): Några av de utbildningar som vi i dagdiskuterar anslagen till tillhör dem där kvalitetsproblemen är mest uttalade.Jag tänker t. ex. pä juristlinjen, ekonomlinjen och kulturvetarlinjen. Det finns inte någon anledning att nu upprepa deprincipiella resonemang sorn jag förde för vidkommande i enhögskoledebatt för någon vecka sedan här i kammaren, men jag vill påminna ornatt var viktigaste svnpunkt när det gäller högskolepolitiken är att det nubehövs en rejäl kvalitetssatsning på högskolan. Det är inte kvalitet närstudenterna på juristlinjenträffar en lärare och i övrigt är hänvisade tillsjälvstudier. Det ger inte kvalitet i framtida forskning när man stopparintagningen av forskarstuderande vid sociologiska institutionen i , som jagläst om , i brist på pengar. Statsrådet är väl medveten om dessakvalitetsbrister. Han skriver i propositionen apropå AES-sektorn att det äruppenbart att resurserna totalt inom den sektorn är små i förhållande tillantalet studerande. Men det påslag som han föreslår med anledning av detkonstaterandet är enligt vår uppfattning otillräckligt.