prot · G909112 · 1985-12-31 00:00:00 — Beträffande byggnadsverksamheten och byggandet av statligavägar har vi haft ett anslag på nominellt 900 milj. kr. Det anslagetföreslås nu uppräknat med 100 miljoner till 1 miljard. Utöver de medel somårligen har anvisats som ordinarie medel till på budgeten har tillvägväsendet anvisats särskilda medel via finansfullmakten och genom arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Dessa extra anslag utöver ordinarie medel har i genomsnitt uppgåtttill ca 500 miljoner , även om det har varit variationer till år.1983 fick vägmyndigheterna möjlighet att i sina flerårsplaner räkna med att anslagskulle tillkomma utöver dessa ordinarie medel. har, bl. a. som en följd av den framgångsrika politiksom regeringen har fört, sysselsättningen väsentligt förbättrats och behovet avsysselsättnings-skapande åtgärder minskat. Därför kan man inte räkna med att ifortsättningen kunna plocka fram den här typen av anslag i den utsträckningsom man kunnat göra tidigare. Därför har man föreslagit att de ramar som stårtill vägbyggandets förfogande på det statliga området, liksom på det statskommunalaområdet, skall reduceras med 550 milj. kr. och att de nya flerårsplanerna skallträda i kraft . Jag kan säga att ledamöterna i trafikutskottet inte ärsärskilt förtjusta i detta förslag. Vi har emellertid ställt oss bakomförslaget med hänsyn till den statsfinansiella situationen. Men vi finner det ihög grad oroande att så drastiska minskningar skall behöva vidtas iplaneringsramarna. Vi menar att en satsning är att se till attbygga ut vårt transportsystem och våra vägar. Väginvesteringarna har storbetydelse. De är av ökande betydelse för industri och näringsliv. Viutgårdärförfrån,ochdet vill vi också ge regeringen till känna, att manframdeles skall ta till vara alla uppkommande möjligheter för att få framytterligare medel utöver de nuvarande ramarna -såväl sysselsättningsmedel som,om möjligt, vidgade planeringsramar. Det är alltså ett enigt utskott som gördenna klara markering. Från borgerligt håll har man fört framtanken på att man skulle införa speciella lånesystem och leasingförfarande för att därigenom få en vidgad ekonomisk ram för vägbygge. Vi har från socialdemokratisk sida 19 ställt ossnegativa till detta. Vi tycker inte det är riktigt att vägbyggnadsföretagenoch entreprenadföretagen skall ställa lånemedel och leasingmedel tillförfogande för att därigenom så att säga binda upp för framtiden.Verkets generaldirektör gick ut officiellt och sade attdetta inte var en framkomlig väg. Därför avstyrker vi förslaget. Jag yrkardärmed avslag på den reservation som är fogad till betänkandet på denna punkt. Vi tycker inte om avgiftsfinansiering av våra vägar ochbroar. I motion föreslås att man skall införa vägtullar iStockholmsregionen. Vi avstyrker detta. Jag yrkar därför avslag på denreservation som har väckt i anslutning härtill. När det gäller frågan om utbyggnad av gick ViolaClaesson ut mycket hårt. Hon gjorde gällande att vi i har attträffa ett val mellan ökad skogsdöd och miljövänlig politik. Hon ville göragällande att socialdemokratin är ett betongparti och att jag, som ordförande itrafikutskottet, skulle sakna känsla för miljöfrågorna. Jag vill karakteriseraViola inlägg i kammaren som något av slagordspolitik. är fången i en kommunistisk terminologi, som tyvärr leder till att honhelt fjärmar sig från den verklighet som vi lever i. Hon säger att det skullehandla om vuxnas dårskap när vi vill satsa på en utbyggnad av vårinfrastruktur. Att förbättra vägstandarden på E 6-an genom skulle varaett resultat av vuxnas dårskap. Jag vill råda att sätta sig iförbindelse med anhöriga till de många människor som mistlivet på grund av dålig vägstandard på E 6-an. Är det ett uttryck för vuxnasdårskap att göra insatser på vägområdet för att reducera antalet trafikolyckoroch antalet dödsolyckor på E 6-an i ? Är detta fråga om dårskap, ViolaClaesson, ställer jag upp för den dårskapen. säger att vi är ett hån mot allt vadmiljörörelsen representerar. Jag tycker att skall använda litet"mindre bokstäver", när hon uppträder i kammarens talarstol. får använda vilken terminologi och vilken debattkonst hon vill, närhon är ute på gator och torg, men här i bör man, enligt min mening,välja ett annat språk. Jag skulle också vilja säga att debatterarpå ett sätt som för tankarna till som slogs med väderkvarnar. talar om P. G. väg. skulle vara förleddav . Det rör sig här om resultatet av diskussioner som harförts i om samverkan i för att förbättrade nordiska ländernas transportsituation. Det har gällt att knyta ihop de trenordiska länderna med kontinenten. Det är detta som ligger bakom förslaget omen upprustning av E 6-an och, vilket inte nämner, en ökadsatsning på järnvägen. Vi tycker att det är riktigt att den planering somvägverket har fått i uppdrag av regeringen att göra för en motorväg från StoraHöga upp till fullföljs. När den planeringen sedan är klar, och hänsyn som över huvud taget kan tas till miljöfaktorerna har tagits, harman att ta ställning till projektet. Jag vill med bestämdhet tillbakavisa vadViola sade i debatten om att detta skulle vara odemokratiskt, att maninte har insyn i vad sompågår. Jag tycker att den debatt som försiggår väl visar att Prot.1985/86:112 man har insyn. Vi avvisar därför och vpk:s motioner i detta 9 april1986 sammanhang. ] När det gällerväghållning över huvud taget föreslås i budgetpropositionen 8 8 att våra kommuner får taett ökat ansvar för väghållningen. Statsbidraget till drift och underhåll av dekommunala vägarna har uppgått till . Man menar alltsånu att kommunerna bör få ett ökat väghållningsansvar. Därför reducerasanslaget till driften av kommunala vägar med 100 milj. kr. Detta innebär attstatsbidragsandelen sänks till . Idetta sammanhang bör erinras om att 109 kommuner är väghållare och uppbärstatsbidrag för de statskommunala vägarna. För att de även fortsättningsvisskall kunna vara väghållare föreslås också en förändring i väglagen. Och detaviseras - vilket inte är minst viktigt - att en särskild utredning inom ennära framtid kommer att tillsättas för att undersöka formerna och definansiella förutsättningarna för ett ökat kommunalt väghållningsansvar. Närdet gäller minskningen av anslaget till driften av de kommunala vägarna ärsplittringen inom oppositionen total. Vpk vill inte vara med om att spara någrahundra miljoner. vill inte ta ställning; man vill inte vara med påbesparingsförslaget utan hänvisar till sin stora ekonomiska motion. Moderaternavill ytterligare minska anslaget. Jag tror att det förslag som regeringenframlagt därmed kan anses ganska väl svara mot vad som är rätt och riktigt. ,som säger nej både när det gäller minskning av anslaget till driften avkommunala vägar och när det gäller byggnadsanslag till kommunala vägar,hänvisar till att det är fel att vi från pekar ut vilka områden avstatsbidragen till kommunerna som skall reduceras. Det är att göra det väldigtenkelt för sig, . säger att vi skall ta ännu mer från kommunerna.Men ni vågar inte tala om vad det är. Jag vet inte om inte vågar taett politiskt ansvar. talade i sitt inlägg om att folkpartietsförslag var ett uttryck för liberalism. Är liberalism detsamma som att intevåga ta ett politiskt ansvar, så hoppas jag att den liberalismen inte har någonljus framtid. Byggandetav kommunala vägar uppgår till 340 milj. kr. Det föreslås här en ökningtill 360 milj. kr. som man minskar bidragsandelen från 70 till 50 %.Även på den punkten föreligger det reservationer från , folkpartietoch vpk. vill gå längre, vill inte vara med, och vpkvill inte heller vara med. Jag yrkar i det här fallet bifall till utskottetshemställan. Flerårsplanernahar jag redan kommenterat. Jag har sagt att vi anser att det är angeläget ser till att få ett så stort vägbyggande som möjligt. Närdet gäller bidrag till enskild väghållning fattade beslut om ett nytt differentierat system, som skulle ge den enskilde väghållaren en rättvisare fördelning av medlen, som samhällets intresse för de olika vägarna bättre kunde återspeglas i bidragssystemet. har inte accepterat detta utan yrkar att man skall återgå tilldet gamla systemet. vill också plussa på med ytterligare 25 milj. kr. Majoriteten i utskottethar sagt nej till detta, och jag yrkar avslag på reservationen 16. Slutligen,fru talman: Det har väckts ett flertal motioner där man tar upp enskildaobjekt. Utskottet har enhälligt, bortsett från vpk, avstyrkt dessa motioner.Jag menar att det system med decentraliserat beslutsfattande som finnsfastslaget i väglagens bestämmelser skall ligga till grund för deprioriteringar som görs av enskilda objekt. Det är icke uppgift attta ställning till enskilda objekt. Skulle vi införa en sådan ordning, vet jaginte var vi skulle hamna när det gäller den svenska vägpolitiken. Jag yrkardärför bifall till utskottets hemställan på denna punkt och avslag på demotioner som vpk har väckt i anslutning till frågan. 7 ()replik: gjorde invändningar mot de tre borgerliga partiernasförslag när det gäller låne- eller leasingförfarande. Jag tycker att det ärviktigt att alla möjligheter tas till vara för att finansiera projekt utanförstatsbudgeten och hitta andra finansieringsformer än de traditionella. Det ärutan tvekan också ganska modernt att försöka finna nya finansieringsformer ochmedfinansiärer. Jag kan här påminna om Vasaterminalen. Det pågår ävendiskussioner om t. ex. snabbtågsförbindelse med . Också en sådan skullekunna finansieras på samma sätt. Allakan vinna på låne- och leasingarrangemang. Staten behöver inte satsa någontingalls eller ganska små belopp. När det gäller snabbförbindelsen kan inblandadeföretag uppföra lönsamma projekt i anslutning till eller över den tänktajärnvägen. Det är alltså fråga om att få till stånd en så bra användning sommöjligt av mycket värdefull mark. Låne-eller leasingförfarandet är fördelaktigt också därför att man uppnår enfördelning av kostnaderna för projekten över tiden och, beroende på om avgifttas ut eller ej, en fördelning mer på brukarna än på skattebetalarna. Det ärvärdefullt för samhällsekonomin. Vihar också lagt fram förslag om eventuella tullprojekt. Vi har i trafikutskottetvarit ute och rest och studerat tullprojekt i olika länder. Vi har då kunnatkonstatera att det är tullprojektens utformning som avgör om de är gynnsammaeller inte. Viväckte tidigare ett förslag om tull på . Det har undersökts om detskulle kunna vara värdefullt i sammanhanget. Jag kan nu säga följande: Det hadevarit klart fördelaktigt om vi haft tull på , både för bron och förön, som då säkert inte slitits ned så kolossalt som är fallet, och därföratt vi då skulle ha haft pengar för att åtminstone delfinansiera en upprustningav bron, vilket den är i akut behov av. Socialdemokrateroch moderater är nu inne på någorlunda samma linje när det gäller att spara pådet stats-kommunala väganslaget. Det är värdefullt att regeringen nått insiktom nödvändigheten av besparingar. Men jag vill påminna om den fruktansvärdakritik som inte sällan har kommit oss moderater till del när vi har lagt frambesparingsförslag, förslag som sedan ändå tagits upp av socialdemokraterna. Nuvill jag kritisera socialdemokraterna för deras förfaringssätt i dettasammanhang. Regeringen drar helt enkelt in redan beslutade anslag för drift avkommunala vägar och gator på 70 milj. kr. , som skulle ha betalats ut ijanuari 1986, och på 70 milj. kr. Dessutom drar regeringen in 100milj. De 140 miljonerna var redan beslutade, och man hade preciseratatt kommunerna skulle hjälpas med denna summa. Jag tycker inte att sådant ärärligt. som socialdemokraterna kritiserar oss moderater för vårabesparingsförslag drar man alltså in medel som redan har beslutats, och somkommunerna räknat med. Jag vill påminna om följande gamla talesätt: Den som geroch tar igen, den är tjuvens bästa vän. 8HUGO () replik: ordförande försöker göragällande att vi från sida inte vill ta ställning när det gällerstatens stöd till kommunerna i form av olika väganslag. Jag tycker att det ärett besynnerligt påstående. Läser trafikutskottets ordförande inte motioner somläggs fram från andra partier och studerar de olika att-satserna? Det kan uttryckas mycket enkelt, -vill ha oförändrat stöd till kommunerna för drift och byggande avkommunala vägar Och gator. Vi vill också hålla igen på statens bidrag tillkommunerna, men vi har valt en annan form för att kunna ge klart besked tillkommunerna hur man skall spara. Vi vill ge kommunerna frihet att välja på vilkaområden de anser sig kunna satsa vidare och på vilka områden de vill spara.Detta, , är skillnaden mellan våra målsättningar. Vi tycker attdet statliga stödet till kommunerna skall vara oförändrat. Vi vill i ställetgenom en avgift på skatteunderlaget i kommunerna dra in till staten de medelsom behövs. Kommunerna, som har en god ekonomi, skall också delta i detgemensamma sparandet. hänvisar till trafikpolitiskabeslut och dess målsättningar om vägstandard och underhåll, och han pekar påhur viktigt det är att såväl näringslivet som de enskilda människorna hartillgång till bra vägar. Jag håller med om det, , men vad blirföljderna av den neddragning som regeringen och också en majoritet itrafikutskottet ställer sig bakom? Vi är djupt oroade över den utvecklingen.Därför har vi valt ett annat alternativ som ändå ger kommunerna möjlighet attdelta i sparandet. Men vi tycker att kommunerna själva skall avgöra på vilketområde de vill spara. Vårt klara mål är att stödet till kommunala vägar ochgator skall vara oförändrat. Det som är möjligt i utbildningsutskottet är tydligen intemöjhgt i trafikutskottet. I utbildningsutskottet har socialdemokraterna ochfolkpartiet enats om att staten även skall vara ansvarig förlärarlönerna. Det var inte regeringens förslag från början. har man använt sig av exakt samma finansieringsform som vii vill ha för statens stöd till kommunala vägar och gator. Sådan ärverkligheten, . Avslutningsvis vill jag fråga trafikutskottets ordförandeom vi kan räkna med att regeringen kommer med extra pengar tillvägmyndigheterna för att rätta till det som håller på att gå snett. Prot.1985/86:112 Anf. 9 () replik: 9 april1986 Fru talman! På två punkter kan mange utskottets ordförande rätt. formulerarmålsättningarna för vägpolitiken har han rätt i att vi i stort sett är överens.Jag noterar också med tillfredsställelse att han understryker vikten av attregeringen även i fortsättningen använder betydande resurser i form avAMS-medel för att klara väginvesteringarna. Så långt kan jag uttrycka mintillfredsställelse. Men när det gäller länsvägarna är jag oroad över attutskottets ordförande inte tar lika allvarligt på bristen av medel på dettaområde. Vi ser allvarligt på den punkten. Jag vill också rätta utskottetsordförande. Vi har anvisat medel för de extra 500 milj. kr. som vi föreslagitför att komma i kapp med upprustningen av länsvägarna. Om utskottets ordförandeläser motionen kan han se det. Jag frågar mig om verkligen kan vara nöjdmed de förhållanden som råder. Jag tror inte att utskottets ordförande kan känna sig nöjdmed ett förhållande som innebär att av det belagda vägnätet kräver akuta insatser. Vi vet att dålig vägbeläggning ökar risken för trafikolyckor. Detär alltså ett allvarligt tillstånd. Jag tror vidare att trafikutskottets ordförande inte kanvara nöjd med en väghållning som innebär att av länsvägarna är i ett så dåligt skick att det hindrar näringslivets transporter. En sådanvägpolitik medför direkt samhällsekonomiska förluster. Jag tror inte heller att trafikutskottets ordförandeärligt talat kan vara nöjd med att det alltjämt finns många människor somdagligen tvingas trafikera dåliga grusvägar. Det är ingen bra vägpolitik att vifår leva med sådana förhållanden. Man borde inte heller vara nöjd med envägpolitik som innebär att människor - visserligen rör det sig om en relativtliten grupp, men ändå - i vissa fall kan man få betala ända avkostnaderna för underhållet av de enskilda vägarna med egna medel, trots att denaturligtvis solidariskt och lojalt betalar sina vägskatter. Det är ett allvarligt regionalpolitiskt problem om vi överstora delar av landet har ett sådant här svagt vägnät, som innebär dåligakommunikationer. Det motsäger många uttalanden om angelägenheten aven regional balans. 10 (vpk) replik: Jag är bedrövad över att tycksha tagit så fruktansvärt illa vid sig att han är oförmögen att föra ensakdebatt. Jag hade hoppats att vi skulle använda tiden här till justraka frågor och helst också raka svar. Jag har bemödat mig att göra det. Mitt språk och uppträdande i talarstolen kan naturligtviskritiseras. Däremot tänker inte jag gå in på uppträdande italarstolen. Jag tänker i stället bemöta det sade. Jag tyckeratt slagordspolitik och kommunistisk terminologi ligger långt ifrån detspråk som jag använde här i talarstolen. ,att när man talar i termer som en röd politik för en grön miljö, 24 behöver man inte - som KurtHugosson möjligen åsyftade - använda ett dogmatiskteller gammaldags språk. Om man uppträder som en fullfjädrad Prot.1985/86:112 byråkrat eller talar ett märkvärdigt språk, är det förresten riskför att människan inte begriper det man tycker är så viktigtoch vill ha fram. Uttrycket vuxnas dårskap använde jag om just ScandinavianLink och planer på att bygga en motorväg från till . Också jag har möjligen träffat några av trafikoffren iBohuslän och deras anhöriga. Det finns tyvärr alltför många trafikoffer, ochdet finns många efterlevande till trafikoffer över hela landet. Jag anser inteatt detta beror på bristen på superautostrador, . Jag anser attdet beror på att man satsar för litet pengar på de rätta åtgärderna och rättaobjekten - precis sådana raka formuleringar, krav och yrkanden har vpk i denmotion som jag här från talarstolen försökte försvara. Vi säger nämligen att det inte behövs en motorväg och attingen innan hoppade in i diskussionen om Uddevallapaketet har nämnt attdet skulle byggas en sådan motorväg som föreslås. Trafikintensiteten talarett helt annat språk. Dårskapen, , ligger i att det om man villgöra sådana här satsningar förutsätts att man är villig att förändra justinfrastrukturen och trafiken i riktning mot en storskalighet som kommer attkräva mängder av trafikoffer. Det är den bistra sanningen. Jag fick höra om detta med den nordiska handlingsplanen.Det kom som ett brev på posten. Jag hade inte väntat mig annat, och jaggarderade mig i mitt anförande. Jag vill sluta med några frågor, och jag vädjar till KurtHugosson att ta en sakdebatt: Varförjust motorväg på sträckan ? Är det inte odemokratiskt att sekretessbelägga materialsom rör så viktiga frågor som dem vi diskuterar i kammaren? Jag rekommenderar och alla andra att läsadenna tidskrift om Scandinavian Link, sett från vår synvinkel. 11 () replik: tog upp frågan om tullvägar ochtullprojekt. Jag är av fördelningspolitiska skäl principiellt emot den härtanken. Jag tycker dessutom att vi inte bör ha ytterligare skatter. Vi harredan en fordonsskatt och en energiskatt som i ganska hög grad drabbarbilisterna. Det finns många som hävdar att vi tar ut alldeles för mycket avbilismen. Att då lägga på bilismen ytterligare avgifter vore felaktigt. Sedan påstod att vi tar ifrån kommunernapengar som de redan blivit anvisade. Till den saken har haftmöjlighet att ta ställning. Frågan redovisas i budgetpropositionen, och underbehandlingen i utskottet sade inte ett ord om den saken. Hon harinte heller lagt fram några förslag. Samtliga partier har accepterat detta. Jo, , visst tar ni ställning. Ni slår vakt omde här statsbidragen. Men ni har valt en annan form för att komma ifrån problemet att ta politisk ställning. Det var det jag sade. Ni accepterar alla utgående statsbidrag, men kräver ni av kommunerna att de skall göra ytterligare besparingar. Ni gör det för att slippa ifrån att i ta ställning till var besparingarna skall göras. Det är detta jag tycker ärpolitiskt 25 oansvarigt,och det vittnar om att ni inte vågar fatta politiska beslut och tala om vadstatens ytterligare krav på kommunerna innebär. När det gäller länsvägarna, , gör utskotteten markering i sin skrivning. Utskottet förutsätter att länsvägarna skall fåsin beskärda del. Sedan frågar om jag är nöjd. Han radar upp enmassa brister på beläggningssidan, i fråga om våra broar, osv. Självfallet ärjag inte nöjd. Jag hoppas att mitt första inlägg andades en viss oro förframtiden när det gäller möjligheterna att få fram ekonomiska resurser förvägpolitiken. Man jag är realist, . Jag är medveten om denstatsfinansiella situation som det här landet befinner sig i. Jag anser att detpå sikt är viktigt för vägpolitiken att landet får ordning på sin ekonomi, attvi på nytt får tillväxt i svensk ekonomi, så att vi kan skapa ökade resurser.Om vi lyckas med det får vi också bättre möjligheter att angripa dessaproblem. Till vill jag säga att ingen skulle varagladare än jag om jag kunde föra en sakdebatt med henne. Men det är väldigtsvårt att föra en sakdebatt sedan man lyssnat till den typ av inlägg som ViolaClaesson gjorde . Än mindre blir det möjligt sedan man läst vpk:sreservation. Jag noterar att även i sitt senaste inlägg taladeom svek. Utskottet och har icke tagit ställning till dets. 12GÖREL () replik: Vad som redovisas i årets budgetproposition ärvad som redan har skett, dvs. en indragning av 70 -t- 70 milj. kr. av redananvisade medel. Det är klart att vi inte opponerar oss mot en besparing,eftersom vi föreslog en besparing - som skulle ha besparatsocialdemokraterna att på detta sätt ta tillbaka det som redan har anvisats. Ominte debatten hade skett med sådana utfall mot oss moderater hadedet kanske varit litet lättare för oss att svälja detta. Vi har hederligtredovisat vår inställning att det är nödvändigt med besparingar, hur stora deskall vara och att de bör ske på kommunsidan. Detta har ocksåsocialdemokraterna insett. Vid förra årets debatt beskylldes vi för att, somdet hette "lasta över driftskostnader på kommunerna", och ändå varde besparingar vi då föreslog blygsammare än dem socialdemokraterna nuföreslår. Vad beträffar tullvägar och leasingförfarande vill jagsäga till : Vi får väl se , om inte också dettaåterkommer i form av förslag från socialdemokraterna. Jag har också synpunkter när det gäller vidgandet avplaneringsramarna och tillkännagivandet från utskottet. Det gjorde mig litetbetänksam när utskottets ordförande tycktes vilja retirera när det gälldeinnebörden i uttalandet. Jag hoppas att jag uppfattade det fel. Vad som sägs itillkännagivandet är ju att man bör vidga planeringsramarna.Sysselsättningsanslagen ligger inte inom trafikutskottets domvärjo, utan det ärarbetsmarknadsutskottet som bestämmer över detta, och det brukar ligga ifinansfullmakten. Vi är säkert överens om att det är bra om kanplanera och ta hänsyn till även S-medel. Om regeringen emellertid pytsar utsysselsättningspengar litet här och var över landet minskar möjligheterna förvägverket att planera på ett rationellt sätt. Jag tänker på t. ex.Bergslagspaketet, med 130 milj. kr.Då förrycks möjligheterna för att planera i enlighet med Prot.1985/86:112 de av oss antagna reglerna. Jag hoppas att det inte var fråga om någon sortsdimbildning här utan att socialdemokraterna verkligen menar attplaneringsramarna skall vidgas. 13 () replik: Jag vill tacka för att han såsnabbt slog till reträtt i fråga om konstaterandet att vi från folkpartietssida inte hade ett klart mål beträffande vägpolitiken. I samma veva lade till att vi frånfolkpartiets sida är politiskt oansvariga som inte här i i detaljpekar ut vad kommunerna skall spara på för att delta i arbetet för en bättresamhällsekonomi. Det är riktigt, , att vi inte gör det. får kalla det oansvarigt - för oss folkpartister handlar det om att gekommunalpolitikerna frihet att själva bestämma på vilka områden de vill varamed och spara. Det är god liberal tradition att ge kommunerna den friheten attde själva får inse vad som är rätt och riktigt att satsa på i den enskildakommunen.