prot · G90983 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:83 Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för den 12 innevarande månad. 2 § Upplästes följande inkomna skrivelse: Härmed anhåller jag om tjänstledighet från riksdagsarbetetunder tiden - för fullgörande avutredningsuppdrag. Kammaren biföll denna anhållan. Förste vice talmannen anmälde attGuntiar () skulle tjänstgöra som ersättare för . 3§ Svar på fråga 1985/86:386 om nedläggningen av civilahandelsfartygsproduktion i har frågat mig omhänsyn tagits till LO- och TCQ-distriktens beräkning av de samhällsekonomiskakostnaderna för en avveckling av handelsfartygsproduktion vid beslutetom avveckling av denna produktion. Dessa kostnader har av LO- ochTCO-distrikten beräknats till 1,2 miljarder . Låt mig för tydlighetens skull börja med att säga attregeringens besked var ett nej till ytterligare stöd till Kockumshandelsfarfygsprodukfion. Det blir sedan Svenska Varvs sak att. medutgångspunkt från detta besked, besluta om framtiden förhandelsfartygsproduktionen vid . Regeringens ställningstagande i Kockumsfrågan harföregåtts av en .noggrann analys och bedömning av förutsättningarna förfortsatt produkfion av handelsfartyg vid varvet och konsekvenserna av enavveckling av denna produktion. Om nedläggningen av civilalian-delsfartygsproduktion Under beredningsarbetet har representanter för bl. a.företaget, de fackliga organisationerna samt lokala och regionala myndigheterinformerat mig och mina medarbetare på industridepartementet om sin syn ifrågan och därvid också överlämnat olika utredningsmaterial m.m. Den av LO- ochTCO-distrikten redovisade beräkningen att en avveckling av handelsfartygsproduktionenskulle kosta samhället 1,2 miljarder är ett sådant material sominkommit och analyserats inför regeringens beslut om . Regeringen harsålunda tagit del av denna beräkning inför beslutet om . Regeringen gör allmänt sett samma bedömning som defackliga organisationerna och de lokala regionala myndigheterna, attarbetsmarknadsläget i är besvärligt och att en avveckling avhandelsfartygsproduktionen vid måste mötas med ett omfattande programför att både kortsiktigt och långsiktigt stärka sysselsättningen i regionen. Vad gäller de fackliga organisationernas beräkning av desamhällsekonomiska kostnaderna vid en avveckling av handelsfarfygsproduktionenvid bygger den på förutsättningen att inga åtgärder vidtas för att gedem som friställs från varvet och olika underleverantörsföretag ny sysselsättningoch iitkomst. Med det program som regeringen lagt fram för Malmöregionenkommer sådana åtgärder att vidtas, och därmed gäller andra förutsättningar ände som LO- och TCO-distrikten använt för sin kostnadsberäkning. 2STEN i (m): Jag tackar för svaret. Jag vill till att börja med gratulera statsrådet till atthan har en opposition som är både välpolerad och vattenkammad. Jag undrar hursituafionen skulle ha sett ut om vi i hade haft en borgerlig regeringsom hade lagt ned varv i . Vi har en liten dokumentation om vadsom hände när varv lades ner för fem . Det kanske finnsinspiration att hämta från den tidens debattprotokoll. I svaret säger statsrådet att han har tagit del av desiffror som LO- och TCO-facken i har tillställt regeringen. Jagmisstänker nog att han innerst inne menar att siffran 1,2 miljarder är litetöverdriven. I andra sammanhang har vi ju hört siffror mellan 300 och 400miljoner . Då är det kanske inte riktigt bra att man lokalt kastar framen siffra som inte stämmer med verkligheten, för det ställer sakerna motvarandra på ett konstigt sätt. 1 svaret finns något som föranleder mig att efterlysa ettklart besked: "Det blir sedan Svenska Varvs sak att, med utgångspunkt fråndetta besked, besluta om framtiden för handelsfarfygsproduktionen vidKockums." Finns det mer än ett besked att lämna, herr statsråd? Vardet inte ganska onödigt att sätta in den här meningen i svaret? Eller finns därenligt statsrådet någon som helst möjlighet att den här produktionen skallkunna vara kvar vid i ? 1 sä fall skulle det vara av stortintresse att få reda på det. Jag vill - för vilken gång i ordningen vet jaginfe - rätta på en punkt, nämligen när han säger att Kockumsvarv skall läggas ned. Det är inte fråga om det, och det vet också StenAndersson mycket väl. varv skall omstruktureras. Marin- ochundervattensde-len skall vara kvar, och det är min och regeringens förhoppningatt denna del av skall kunna utvecklas. Får jag sedan tillägga att regeringen som jag framhöll imitt svar har grundat sitt ställningstagande på en grundlig analys av ettomfattande material. Självfallet har vi därvid tagit hänsyn till kostnadernaför en nedläggning av varven. Dessa måste ställas mot de beräknade kostnadernaför en fortsatt produktion av handelsfartyg. Avgörande för storleken på stödetblir hur länge staten måste subventionera produktionen. Det var mot dennabakgrund som regeringen fattade sift beslut. Om nedläggningen av civda handelsfartygsproduktion 4 i (m): Jag nämnde en mening, och i den sägs att detär Svenska Varv som med utgångspunkt från detta besked skall besluta omframtiden för handelsfartygsproduktionen vid . Jag har inte talat omhela . Det vi pratar om är handelsfartygsproduktionen. Med tanke pä vad som står i svaret kan det kanske finnasskäl att misstänka att Svenska Varv kan fatta ett beslut som inte stämmer meddet vi har sagt underdet . Mendet är väl i alla fall klart ,herrsfafsråd, att handelsfartygsproduktion kommer att försvinna - jaeller nej? Fru talman!Ja, det utgår nog både jag och ifrån. För att vara formell i mitt svar på denna fråga iriksdagen måste jag säga att läget är följande. Beslutet om att man inte såg enfortsatt handelsfartygsproduktion som kommersiellt möjlig fattades av en enigstyrelse i Svenska Varv . gavs ett uppdrag att frågaägaren - regeringen och industridepartementet - om den kommandevarvspropositionen skulle innehålla så stora subventioner att en fortsatthandelsfartygsproduktion skulle vara möjlig. Det besked som regeringen lämnadei lärrinades fill Svenska , eftersom den varfrågeställaren. Det är alltså Svenska som har fått ett negativtbesked. Det slutliga beslutet i denna frågaskall Svenska Varv fatta. Sanningen är att styrelsen har fått ett besked attden inte får några subventionsmedel i den kommande varvspropositionen, och däär det väl rimligt att utgå från att beslutet bara kan bli ett. 6STEN i (m); Det var skönt att få det sista klarläggandet,så att det inte sprids några missuppfattningar och så att man inte försökerskapa dimridåer och inbilla människor att det kanske kan bli en annan utgång.Saken har alltså varit klar, och därför var det onödigt att i ett frågesvarskriva in sådant som kan skapa föreställningar som inte har med verklighetenatt göra. Överläggningen var härmed avslutad. 7 protokoll 1985/86:78-84 Om SSA B:s behov av riskkapitaltillskott 4 § Svar på fråga 1985/86:387 om behov avriskkapitaltillskott har frågat mig om vilkainitiativ jag tänker ta med anledning av att de närmasteåren kommer att behöva ett utökat riskkapitaltillskotf. har lyckats väl med att uppfylla deförväntningar som ställdes pä bolaget när det bildades . genomfördes en rekonstruktion så att av fre var för sigförlustbringande enheter skapades ett rationellt handelsstålsbolag. Under desenaste åren har inriktat sig mot en konsolidering, och bolagets soliditetär god. har inte framfört att det skulle finnasbehov av ytterligare riskkapitaltillskott. 8 (): Jag tackar för svaret. Långsiktigt måste stärkas. 1 många avseenden är manockså på god väg. Inte minst har facken ställt upp på ett uppmärksammat sättefter krisen i slutet av 1970-falet. Man inser att alla måste ställa upp försitt företag. Men det räcker nog ändå infe. måste enligt min mening tillföras ett ökatriskkapital för att klara de investeringar som krävs för att nå en lönsamvidareförädling och produktion. skickar vi i väg huvuddelen av vårt stål som vanligenkel bulkvara från till andra delar av vårt land eller ut ivärlden, i stället för att ta hand om det själva för vidareförädling, vilketger jobb - de jobb som vi så väl behöver. Men dét är viktigt att konstatera att lönsamhetsproblemende närmaste åren inte enbart gäller . har om möjligt ännu störreproblem att brottas med som kommer. Av svaret framgår att industriministern inte har föravsikt att ta några initiativ. Han menar att det är bra som det är, och har inte kommit med några propåer. Men har ju genom sin ordförande uttryckt den meningenatt det vore intressant att diskutera frågan om huruvida skulle gå in somdelägare i . Min fråga är: Har en helt annan uppfattning änindustriministern i den här frågan? Måste det vara en uppenbar kris innan dettas några initiafiv, när det ligger till som det gör? Jag tänker på de problemsom har att brottas med när det gäller Division profiler i , där 700man måste bort om verksamheten inte når lönsamhet. Visserligen är detta enstyrelsefråga, men jag vill ändå efterhöra hur industriministern ser på den. Jag är medveten om att inte komupp till det resultat som man hade räknat med tidigare . Det är ettförhållande som naturligtvis kommer att bli föremål för diskussioner ochmöjligen överväganden i . Men jag anser inte att det finnsanledning att nu dra slutsatsen att skulle ha behov av något nyttriskkapital. Regeringen föreslog i proposifionen omrekonstruktion av Statsföretagsgruppen att och skulle sammanförastill en separat företagsgrupp under eff gemensamt moderbolag. Men riksdagenavslog förslaget, med motiveringen att bolagen var för sig var stora och delvishade olikartade problem. har frågan inte varit upfie för någondiskussion i regeringen. Och jag vill gärna tillägga att utvecklingen inteheller har visat på några nackdelar med beslut. Anf.10 (): Att tillverka stål - även kvalitetsstål - till lågt pris,kanske lägre än i vårt eget land, är möjligt pä många håll i världen . Denbulkprodukfion av stål som sker bl. a. i är och kommer att vara utsattför konkurrenshot från många håll i världen . Lönsamhetenblir därför utsatt för ganska hårt tryck. Det som gett lönsamhet i dess stålframställning desenaste åren är framför allt de stora devalveringarna och den höjdadollarkursen. Men är devalveringseffekterna på väg att utjämnas, ochdollarkursen går nedåt. Då inställer sig lönsamhetsproblemen. Min fråga var om industriministern, med tanke på attLKAB:s styrelse genom sin ordförande har fört fram den synpunkt som jag harredovisat, hade för avsikt att fa några inifiafiv. Jag tyckte aff det fannsskäl aff göra en sådan kontroll av läget i och med att det är tyngd i BjörnWahlströms mening. Överläggningen var härmed avslutad. 5 S Svar på fråga 1985/86:389 om sysselsättningen iStoruman-Stensele har frågat mig om jag är bereddaff medverka till att insatser görs i som motsvarar dem iMalmö, Regeringen beviljade tillståndatt förvärva samtliga akfier i Mekaniska Verkstad , ÖSA ingår i denfinländska , Den varslade nedläggningen av verksamheten i StenseleMekaniska Verkstad har varit föremål för interpellationsdebatt i den4 februari . Jag framförde dä att regeringen mot bakgrund av gjordaåtaganden vid köpet och förvärvsärendet utgår från att Repola tar sittregionalpolifiska ansvar genom fortsatt drift av Stenselefabriken ellerordnande av alternafiv verksamhet och sysselsättning för de anställda vidfabriken. Jag meddelade också att regeringen framfört dettaklara besked till Repolas ledning. Regeringens inställning i denna frågastår fast. Det bör betonas att det inte har fattats något beslut omatt lägga ned verksamheten i , MBL-förhandlingar i frågan pågår. Jag anser det i detta läge vara olämpligt att redogöra förregeringens inställning till eventuella stödinsatser i . 12BÖRJE (): Tack för svaret! Industriministern har på kort fid öppnat två stora"City Akuter", den senaste i . nedläggning är besvärligför och, framför allt, för de anställda vid varvet. har avregeringen fått rent fantastiska villkor. Hur annorlunda är det inte när det gäller riket i övrigt!Med regeringens goda minne såldes Mekaniska Verkstad till ett finsktföretag, som i stort sett äger det mesta inomskogsmaskinstillverkningsindustrin i . Regeringen var mycket medveten omatt skogsmaskinsbranschen har överkapacitet. Regeringen måste ha haft heltklart för sig att Mekaniska Verkstad löpte utomordentligt stor riskatt under sin nye ägare råka ut för én nedläggning. Därför har regeringen,. . enligt min och andra västerbottningars mening ettobestridligt ansvar för att 200 arbetsfillfällen i behålls ochvidareutvecklas, ifall företaget icke till fullo tar ansvaret. Jag vill fråga industriministern om han under de trevligaöverläggningarna med påpekade nödvändigheten av 200 jobb, t,ex, tillverkning av bildelar, uppe i , Tre fjärdedelar av värt land hotas av avfolkning ochen klart negativ utveckling. Regeringen handlar som om folk i befolkningsglesaområden vore mycket mindre värda än folk i de stora tätorterna. Om Norrlandskall få ut sin rätt, skulle det behövas mangmiljardpaket för att utvecklanäringslivet och åtgärda andra viktiga frågor. . måste förstå att han är regionalpolitisktansvarig också för , skogslänen och sydöstra , inte bara förGöteborgs- och . Jag skall inte nu föra en debatt omregionalpolitiken med en grälsjuk . Låt mig bara få påminna honomom hur det var i och i'skogslänen när de borgerliga regerade ochcenterpartiet hade ansvar för regionalpolitiken - då var inte sävärst aktiv i frågestunderna. försvann 155 000 industrijobb.34 000 industrijobb försvann i skogslänen. Det var under partisansvarsfid som den verkliga nedgången i skogslänen och dess industriinträffade. Det försöker vi nu rätta till. Jag har , fru talman, för på kort tidklargjort här i att regeringen anser att Repola har ett ansvarför sysselsättningen i . Detta budskap har vi framfört till företaget.Vidare pågår MBL-förhandlingar. måste väl ändå inse att det voremycket olämpligt av mig att nu gå ut och säga att regeringen skall vidta denena eller andra åtgärden. Det vore detsamma som att man skulle frita företagetfrån dess ansvar. Är det detta som är ute efter? 14BÖRJE (): hade nöjet eller, rättaresagt, den mindre angenäma uppgiften att under hela sin tid regera i en svårinternationell lågkonjunktur. . är industriminister i en starkinternationell högkonjunktur. regerade ökadeskogslänens befolkning med 4 000 människor. På bara har befolkningen iskogslänen nu minskat med 16 000 människor. rullar flyttlassen fortare ännågonsin. Vi har i detta läge en regionalpolitiskt ansvarig ministersom nästan verkar förnöjd över den takt i vilken flyttlassen rullar. Det tyckerjag är mycket farligt. Vi måste få en regionalpolitiskt ansvarig minister ochen regering som tar dessa svåra problem på allvar innan det är . Sedan vill jag säga att det är uppseendeväckande att närsmåföretagens problem prövas, då är det alltid ont om pengar- då försöker manpruta pä varenda krona - men när rikaste företag skall satsa pånågonting, en satsning företaget i vilket fall som helst skulle ha gjort, dåfinns det hur mycket pengar som helst. Jag är beredd att förstärka mitt tal om engrälsjuk med att säga att är mer osaklig änhan brukar vara, och det vill faktiskt inte säga litet när det gäller honom ochhans uttalanden i regionalpolitiken. lämnar nämligen heltlögnaktiga uppgifter. Det var under de borgerliga regeringsåren som förfallet iskogslänen ägde rum. Men då återfanns inte med några frågor iriksdagen. Det var under den tiden som 155 000 industrijobb försvann, och detvar då 34 000 industrijobb i skogslänen gick förlorade. Detta skedde utan vidtog några åtgärder. Jo, en åtgärd var med om att röstafram i . Det var att minska de regionalpolitiska anslagen med 300milj. Flyttlassen rullar inte snabbare än de gjorde underden borgerliga perioden. Tvärtom är det så att både arbetslösheten ochflyttlassen har minskat i skogslänen, och vi har fått en period då sysselsättningstillfällenahar ökat. Men jag beklagar de höga flyttningssiffrorna, och de kommerregeringen att göra något åt. 16 (): Jag är inte grälsjuk.Men eftersom vi har en regionalpolifiskt ansvarig minister som är beredd attgöra hur stora insatser som helst i den befolkningsfäta ochden befolkningstäta men i övrigt infe visa någon handlingskraft,dä måste man säga ifrån för skogslänens räkning, för sydöstra räkningoch för de tre fjärdedelar av värt land som hotas av avfolkning ochutarmning. Är det någon som under sin fid har urholkat de regionalpolitiskastödmedlen så är det den här regeringen inkl. . . Därför hoppasjag att det blir en skärpning. Det måste bli en skärpning! Överläggningen var härmed avslutad. Om villkoren för stat-ligt bidrag till ett regio-tialtinvestmentbolag i 6 §Svar på fråga 1985/86:392 om villkoren för statligt bidrag till ett regionaltinvestmentbolag i har frågat mig om jag avser attta fasta på kritiken att statens höga krav på riskkapital från näringslivettill Finans har bedömts som orealistiska och ändra förutsättningarna. I regeringens program för arbete och utveckling iMalmöregionen aviseras bl. a. medel fill eff investmentbolag med inriktning motsmå och medelstora företag. Till finansieringen av bolaget bidrar staten medupp till 50 milj. kr. Den statliga kapitalinsatsen skall motsvaras av en insatsav bundet eget kapital från privata intressenter som minst skall vara 1,5gånger den statliga insatsen. För att verksamheten så snabbt som möjligt skall komma igång avser regeringen att medge att 5 milj. kr. tas i anspråk i avvaktan på attkapital från de privata intressenterna flyter in. Därefter kan resten av destatliga medlen tas i anspråk i den takt som privat kapital tillförs med beaktandeav de nämnda villkoren. Något minimikrav om ett tillskott på 75 milj. kr. frånnäringslivet, som anger, har alltså inte ställts upp. Det krav om en privat kapitalinsats som med 1,5 gångeröverstiger den statliga är enligt regeringens uppfattning rimligt. Det skallsättas i relation till hela Malmöpaketet, som ju innehåller bl. a. etableringav en ny storindustri, regeringens beslutsamhet i frågan omÖresundsförbindelserna, insatser för forskning och utbildning samt omfattandearbetsmarknadspolitiska insatser. Det är mot den bakgrunden man skall seregeringens förväntningar om ett engagemang från det skånska näringslivet i ettinvestmentbolag som har till syfte att åstadkomma en välbehövlig tillväxt av dei verksamma småföretagen. Förväntningarna på det skånskanäringslivet är inte oskäliga. 18MARGIT (): Jag får tacka jndustriministern så mycket för svaret. Att jag utgick frän näringslivets kapitalinsats 75 milj,kr, beror på att man räknar med att capifal venfure-företag måste ha ettkapital på ungeför 150 milj, kr. Titta på en genomgång i Affärsvärlden den 12februari, där sägs detta klart ut! Vi är mycket tacksamma att vi får hjälp i . Vihade varit ännu tacksammare om denna hjälp inte hade behövts. Om vi hade haftmarknadsekonomi , hade aldrig behövt bli ettstödområde. är vi tacksamma - det har ju sagts att vi varit otacksamma. Varför är det svårt att fä kapital från näringslivet? Harföretagen riskkapital skall de naturligtvis satsa det där de har bästkompefens, dvs, inom de projekt som ligger dem närmast. De skall också hakontroll över sina pengar. Det är därför väldigt svårt att få fram ett stabiltcapital venture-företag på det här viset. Det var därför jag frågade omindustriministern ville beakta den här kritiken. En mängd industrifolk nere iSkåne har kritiserat villkoren. Man kan tänka sig andra vägar. Varför intesläppa loss investeringsfonderna t. ex.? Det är ju den mest marknadskonformalösningen. skullesäkert få en utmärkt utveckling, om det behövs. Och det behövs för helaSverige. skall som sagt inte vara ett stödområde. Låt mig få säga som både tröst och utmaningtill : Varför inte stå upp och säga att har unikaförutsättningar för förnyelse och utveckling av sitt näringsliv? Det är ju enenastående chans som alla riksdagsledamöter från har att användaregeringens satsning till att utveckla sin egen region. Regionen har jufaktiskt många fördelar; traditioner inom industriverksamhet och inom bankverksamhet,sitt geografiska läge, närheten fill väldiga utbildningsresurser m. m. Tilldetta kommer regeringens satsningar. Det är inte oskäligt att staten i detta läge ställer vissakrav på regionalt engagemang. Det borde faktiskt vara en spännande utmaning fördet skånska näringslivet, som ju har sä goda förutsättningar, att medverka tillutvecklingen av det aktuella privata investmentbolaget. Om villkoren för statligt bidrag till ett regionalt investmentbolag i 20MARGIT (): Det är klart, industriministern, att vi glädeross ät utmaningen när det gäller att återigen fä i gång . Men då vill viatt politikerna ser fill att vi får så bra hjälpmedel som möjligt. Vidare skallhjälpmedlen vara marknadskonforma. Att har svårigheter är - det vill jagframhålla -resultatet av en socialistisk polifik. Det är därför som jag villepeka pä problemen i samband med Finans. Jag vidhåller att företagen skall vara rädda om sittriskkapital. De skall satsa på de områden där de har de bästa utsikterna attlyckas. Det är ju väldigt svårt att syssla med capital venture-förefag. Varför inte tänka om? Varför inte för en gångs skull göradet som är enklast, nämligen att släppa loss investeringsfonderna? Dä skulleutvecklingen säkerligen komma i gång mycket snabbare. Och kom ihåg; det äraldrig politikerna som skapar företagen utan det är faktiskt företagarna! Det är ju det som regeringen vill med dessainsatser. Vi vill nämligen släppa loss alla de idéer och alla de uppslag sommänniskorna i - inkl. riksdagsledamöterna därifrån - kan ha när detgäller att utveckla den egna regionen. Eftersom återkommer tillfrågan om att staten/regeringen infe har gjort tillräckligt i detta avseendemåste jag faktiskt få tillägga följande; har för liten tilltro tillden egna regionen. Det framgår av vad hon säger i den här debatten. Varför inteåka hem till och tända gnistan till utveckling och förnyelse? har vilagt en bra grund när det gäller att arbeta för , och det tycker jag attfru skall vara glad över. Ta den chansen i stället för att här sägamotsatsen! Om statliga medel till investmentbolaget 22MARGIT (): Jag har inte. herr industriminister, någonbristande tilltro till . Däremot har jag en bristande tilltro till enicke-marknadskonform socialistisk politik. Det är i det avseendet som jag villha en ändring till stånd. Metoderna skall vara mer generella. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1985/86:393 om statliga medel till investmentbolaget har frågat mig om jag avser attkomplettera Malmöpaketet med medel till det regionala investmentbolagetMalmöhus Invest. Regeringen har beslutat att en regionalsamordningsgrupp skall tillkallas med uppgift att förbereda och samordnaindustri-, regional- och arbetsmarknadspolitiska insatser i Malmöregionen.Landshövdingen i är ordförande i gruppen, som i övrigt kommer attfå en allsidig sammansättning. Den regionala samordningsgruppen har också erhållitett utredningsuppdrag. En av uppgifterna är att utreda frågan om ett nyttinvestmentbolags verksamhet och organisation, bl. a. med hänsyn till finansiellstyrka och ägarförhållanden. I direktiven sägs klart att samråd skall ske medövriga i regionen verksamma investmentbolag samt att gruppen som ett alternativäven skall undersöka möjligheterna till samordning med . För att nå den bästa lösningen ger vi nu den regionalasamordningsgruppen tillfälle att noga överväga olika alternafiv för attdärefter så snabbt som möjligt återkomma fill regeringen med förslag. Några ytterligare medel frän regeringens sida tillinvestmentbolag i är inte aktuella. Svaret på frågan är därför nej. 24 (): Jag tackar industriministern för svaret. Manskall alltid vara facksam för litet. Det är i varje fall glädjande att höra attinvestmentbolaget och dess ställning skall beaktas. För att niriktigt skall beakta detta bolag vill jag säga att det är ett litet bra capitalventure-bolag, som redan har funnits . Det har lyckats riktigt bra medsina riskkapitalsatsningar, och det är ju en konst.