prot · G909129 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:129 1 § Kompletteringsval till utskott 1 TALMANNEN:, Socialdemokratiska riksdagsgruppen har som suppleant inäringsutskottet under ledighet anmält hans ersättareSven-Åke , Talmannen förklarade vald till suppleant i näringsutskottet () 2 § Justerades protokollet för den 18 innevarande månad. 3 § Tidpunkten för avslutande hardebattiden i kammaren väsentligt överstigit de beräkningar som legat till grundför den hittillsvarande planeringen. Om så blir fallet även i fortsättningenmåste ytterligare tid beredas för ärendebehandling, och det kan därför bliofrånkomligt att förlänga . I första hand synes det då bli aktuelltatt ta i anspråk. 4 §Svar på interpellation 1985/86:158 om skattskyldigheten för gåvor har frågat mig om jag har föravsikt att låta se över bestämmelserna om gåvoskatt med avseende påbeskattningseffekterna när en gåvoutfästelse inte infrias. Utgångspunkten förhennes interpellation är ett fall där en person fått betala gåvoskatt för enutfästelse om gåva av aktier, trots att aktierna inte kommit att överlämnas. Reglerna för arvs- och gåvobeskattningen ses förnärvarande över av arvs-och gåvoskattekommittén (Fi 1984:02), Jag utgår frånatt den frågeställning som tar upp kommer att behandlas avkommittén. erfariträknar kommittén med att kunna redovisa resultatet av sitt arbete under dettaår. Jag kan dessutom nämna att för någonvecka sedan fick in en ansökan om befrielse från gåvoskatt i det fall somföranlett interpellation. Enligt 58 a § lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt kan nämligen regeringen medge befrielse från ellernedsättning av skatt när synnerliga skäl föreligger. Beredningen av dennaansökan pågår. 4BRITTA BJELLE (fp): Jag skall be att få tacka för svaret. har pressen allt oftare redovisat fall därenskilda individer drabbats till synes "orättvist" av skattesystemeteller av jakten på ekonomiska brottslingar. Redovisningen av dessa enskildafall beror ibland på pressens eget intresse av sådana här ärenden, men ialltför många fall på att de enskilda själva söker publicitet för sinsituation, Detta fenomen kan tolkas på olika sätt. En av orsakerna torde varaatt människor allt oftare upplever dels att skattesystemet med sinakompletterande kontrollregler slår allt hårdare mot den enskilde, dels att denenskilde har svårt att få rätt gentemot myndigheter. Genom publiciteten vill dedå utöva press mot myndigheterna och icke minst väcka oss politiker, så att vifår reda på hur skattesystemet slår i enskilda ärenden. Den här typen avpublicitet är bra som väckarklocka, men den hjälper också till med att urholkatilltron till skattereglerna. Många av de regler som slår orättvist har naturligtvisinte skapats för att vara orättvisa, utan beror på att lagstiftaren ilagstiftningsögonblicken inte kunde förutse den enskildhet som kunde bli fel. Vad man däremot kan säga är att många skatteregler har ensträng utformning i den meningen att staten vill försäkra sig om att skattverkligen kommer in. För att åstadkomma detta ålägger man den enskildelångtgående skyldigheter. Det exempel jag gav i interpellationen visar på ensådan skyldighet, där redan förbindelsen om gåva är skattepliktighet, intesjälva överlämnandet, är ett annat exempel på samma typav regler. Vad som då är särskilt viktigt är att regeringen tar varjesådant ärende som dyker upp på allvar och ser om de aktuella reglerna går attjustera så att de slår rättvist. Om skattemoralen skall kunna hållas pä ennågorlunda rimlig nivå krävs att de enskilda människorna förstår skattereglernaoch uppfattar dem som något så när rättvisa. Finansministerns svar på min interpellation är positivt iden bemärkelsen att damen i mitt exempel kanske ändå kommer att slippa betalagåvoskatt. Svaret kan också tydas som positivt i den meningen att finansministernhänvisar till att det finns en utredning som arbetar med arvs- och gåvoskattefrågor. Finansministern säger emellertid att han utgår ifrån attden frågeställning som jag tagit upp kommer att behandlas av den ifrågavarandekommittén. Den fråga som jag då gärna skulle vilja ställa, men som jag enligttidigare erfarenhet utgår ifrån att finansministern inte besvarar, är: Vore detinte rimligt att ge tilläggsdirektiv till kommittén att utforma reglerna påsådant sätt att domstolarna får möjlighet att avgöra en sådan härfråga utan att den Prot. 1985/86:129 skall behöva föranleda både publicitet och regeringens prövning? Med anledning av det principiella resonemangsom förde om krånglet med vår skattelagstiftning och hur dettaskulle ha intensifierats vill jag upplysa om att den härbestämmelsen har funnits , nämligen att även en gävoutfästelse kanföranleda skatteplikt. Det är alltså inget nypåkommet försökatt inhösta skatteintäkter och krångla till lagstiftningen som har lett tillatt detta fall uppstått. På fråga vill jag svara att jag harunderrättat mig om att arvs-och gåvoskattekommittén kommer att behandla det härproblemet. Eftersom kommittén befinner sig i slutskedet av sitt arbete skulledetta bara fördröjas om regeringen skulle utfärda tilläggsdirektiv. Kommitténhar alltså lovat mig att ta upp frågan, analysera den och sedan komma med någotförslag till lösning. Däremot har kommittén naturligtvis inte lovat mig enlösning av det slag som efterlyser. Hur det blir härvidlag får vise när kommitténs förslag föreligger. Vidare skall regeringen skyndsamt behandla den ansökan vihar fått om befrielse frän gåvoskatt, eftersom vederbörande såvitt jag förståravser att företa en utrikes resa . Regeringen har därför infordratremiss från kammarkollegiet till för att om möjligt kunna behandladen , 6 (): Jag ber att få tacka finansministern för atthan har tagit den kontakten. Det betyder att frågan ändå kommer att få enprövning. Även jag vet att bestämmelserna när det gäller arvs- ochgåvoskattereglerna är , men när de infördes hade man inte så mängakrångliga regler som vi har . Skattereglerna späs ständigt på med nya ochkomplicerade regler, som gör den totala sitsen för en människa som skalldeklarera eller disponera sina pengar mycket mera komplicerad och svår atthantera . Det är då sädana här fenomen uppstår. Varken under 1940- eller skrevs det i pressenom sådana orättvisa skatteuttag som man onekligen läser om . Jag tolkarsaken så, att detta beror på att vi har fått så många fler skatteregler och atteffekterna av dem nu börjar märkas, Jag vill inlägga en stillsam men inte destomindre bestämd protest emot påståendet att den regering jag tillhör skulle hakrånglat till skattereglerna. Vi har tvärtom arbetat med kraftiga förenklingar av detsvenska skattesystemet - dels genom den nya självdeklaration och den kraftigtförenklade löntagarbeskattning som träder i kraft vid nästa taxering, delsgenom det förslag om skattereform som vi lade fram för ettpar månader sedan, dels genom en läng rad förslag i kompletteringspropositio- (S Riksdagensprotokoll 1985/86:128-129 nen somavser förenklingar på en mängd områden. Det är förenklingar som kommer att göradet lättare både för de vanliga inkomsttagarna och för många andra med merakomplicerade förhållanden att reda upp sin skattesituation. 8 (): Det är riktigt, så länge det gäller vanligalöntagare, och likaså är det riktigt om man inte har så kompliceradeförhållanden. Men om man ser pä reavinstbeskattningen tillsammans med annanbeskattning, och om man ser på arbetsgivar- och arbetstagarbegreppen, så finnsdet ändå många områden där det har blivit mera komplicerat. Det förhåller sigfaktiskt på det sättet att inte ens våra skatteexperter - jag tänker på dem somsitter på länsstyrelsernas skatteförvaltningar - alltid är riktigt säkra på hurde skall tolka de regler vi har. Överläggningenvar härmed avslutad. 5 §Svar på interpellation 1985/86:160 om rättssäkerheten 9 Justitieminister : Herr talman! för det första om jag tänker göra en översyn av detsvenska rättssystemet i enlighetmed den svenska juristkommissionens förslag och mot bakgrund av deavgöranden i svenska rättsfall som träffats av i för detandra om jag har för avsikt att föreslå ett återinförande av tjänsteansvaretvid försumlig ämbetsutövning, för dettredje om jag avser att vidta åtgärder för att minska tidsutdräkten när det gällerprövning av myndighetsutövning och för detfjärde om jag avser att agera i de fall myndigheternas effektivitetsmäl merallmänt kommer i konflikt med rättssäkerheten, I vad gäller den första frågan svenska avdelningen av uttalatatt man borde undersöka hur enskildas krav på rättssäkerhet i skatteprocessenkan tillgodoses bättre. Det är alltså inte fråga om en begäran om en generellgenomgång av det svenska rättssystemet som man kan tro av . Till detta vill jag säga att kravet pä rättssäkerhetkontinuerligt beaktas i regeringens arbete med lagstiftningsfrågor. Så t, ex,pågår ett omfattande arbete med att förenkla skattesystemet. Syftet är bl. a.att göra reglerna mer överskådliga och underlätta deras tillämpning förenskilda och myndigheter. Detta stärker självfallet rättssäkerheten. Riksdagenhar fått ta ställning till förslagom såväl de materiellareglerna (prop. 1984/85:180 om förenklad självdeklaration) sombeskattningsorganisationen (prop. 1985/ 86:55 om sammanhållen skatteförvaltningm.m.). Som jag har haft anledning att nämna ett par gångerförut i kammaren överväger skatteförenklingskommittén (B 1982:03) bl. a. frågani vad mån enskilda personerskall kunna få ersättning för rättegångskostnader i skatteprocesser. Den europeiska domstolen för de mänskliga rättigheternahar två gånger fällt , I det första fallet, som gälldeexpropriationsreglerna och bestämmelserna om byggnadsförbud, konstateraderegeringen att expropriationslagen ändrats och att en ny plan- och bygglag varunder förberedande, varför någon särskild lagstiftning inte behövdes medanledning av domen. Denna ståndpunkt godtogs av ,I det andra fallet, som gällde häktning, tillsattes en utredning med uppdragatt föreslå nödvändiga ändringar i . Utredningens betänkande behandlasnu i med sikte på en proposition . Till följd avinnehållet i en rapport av kommissionen för de mänskliga rättigheterna harvidare aktiebolagslagens regler om inlösen av minoritetsaktier ändrats.Regeringen agerar alltså mycket snabbt med anledning av beslut från organen iStrasbourg, Jag kan i sammanhanget också nämna attjustitiedepartementet avser att publicera en departementspromemoriadär det föreslås att beslut i förvaltningsärenden skall kunna bli föremål förlaglighetsprövning i domstol i vissa av de fall då regeringeneller central förvaltningsmyndighet är slutinstans. Förslaget har till en delföranletts av avgöranden som den europeiska domstolen har meddelat i mål motandra stater än , Den andra frågan gäller tjänsteansvaret. Jag förmodar attMargit känner till att frågan just nu behandlas i riksdagen.Konstitutionsutskottet har i ett yttrande till justitieutskottet förordat attfrågan ses över på nytt. har ännu inte tagit ställning. Jaghar redan i den proposition som behandlar sagt att det kan finnasanledning att återkomma fill frågan om ämbetsansvaret (prop, 1984/85:117) närställning har tagits fill spörsmålet om JO:s kompetensområde. Jag finner detföga meningsfullt att nu föregripa beslut. Beträffande tredje fråga vill jag baraframhålla att det självfallet är önskvärt att myndigheters beslut kommer snabbtoch effektivt. Speciellt viktigt är det när redan det faktum att en prövningpågår medför ingrepp av olika slag för den enskilde. Det är en fråga som rörrättssäkerhet, effektivitet och resurser. Det pågår ett ständigt arbete med att på bästa sätt göraavvägningar mellan kraven på rättssäkerhet och effektivitet. Själv har jagingående diskuterat dessa problem i det förslag till ny förvaltningslag somriksdagen har behandlat (prop, 1985/86:80), Jag har där föreslagitåtgärder för att generellt fördjupa och stärka rättssäkerheten i förvaltningen.Förslagen syftar till att motverka krångel, förkorta väntetiderna ochunderlätta för den enskilde att ta fill vara sin rätt. Detta är nämligen också,som jag ser det, viktiga delar av rättssäkerheten. Vad slutligen gäller effektivitet kontra rättssäkerhet kanjag bara upprepa vad jag sagt åtskilliga gånger, här i kammaren och i andra sammanhang: Kravet på effektivitet får aldrig inkräkta på hävdvunna rättssäkerhetsanspråk. Detta är så självklart och har framhållits så mänga gånger att jag inte tycker att jag närmare behöver utveckla det. Jag kan hänvisa till debatter i ämnet här i kammaren mellan mig och och mellan mig och . 10MARGIT (): Tack för svaret! Bakgrundentill mina frågor är följande: För det första gäller det ett eftertaxeringsärende och ettansvarsärende som visar att en människa, om hon har otur, kan råka mycket illaut i det svenska rättsmaskineriet, I skattefallet kunde den skattskyldige över huvud tagetinte förutse taxeringsmyndigheternas beslut, eftersom det knappast finnsrelevant lagrum och myndigheterna i alla händelser inte hade angivit ettsådant. Hur det går i slutändan vet vi inte, men har en medborgareförlorat viktiga år av sitt liv. Det andra fallet, som utförligt refererats iLäkartidningen, innebär att en läkare helt felaktigt utsatts för något som kanjämställas med yrkesförbud . För detandra gäller det rättssäkerhetsbegreppets uppluckring i debatten. Det har sagts i utredningar och av justitieministern måste skilja mellan traditionell rättssäkerhet, som går ut på att skyddaden enskilde mot en övermäktig och grym stat, och en "modernare"rättssäkerhet, som avser att staten skall skydda människor frän att blibrottsoffer. Vad som är modernt eller inte kan ifrågasättas, väl brottsoffer. Vad jag vill slå fast är att vi i i sanningbehöver ett skydd för medborgarna mot en övermäktig stat. kom till efter andra världskriget.Konventionen var en följd av nazistiska ogärningar. fall hadevisat att en demokrati helt lagligt kan förvandlas till en stat utan mänskligarättigheter. En central punkt i konventionen var, förutom skydd för en rad fri-och rättigheter, skydd för äganderätten m,m. Det fanns viss tveksamhet närSverige skrev pä konventionen. Justitieministern är snar att redogöra för hur man beaktarrättssäkerheten vid lagstiftningen. Bl, a, hänvisar justitieministern tillarbetet med att förenkla skattesystemet. Remissyttrandena över skatteförenklingskommit-ténsbetänkande, SOU 1985:42, är dock inte övertygande. Ett av förslagen innebär attden gamla prövningsnämnden bakvägen återinförs. Den avskaffades föratt den inte överensstämde med , Så här yttrar sig justitiekanslern om förslag som skallförbättra människors rättssäkerhet: Mot bakgrund av de ökade befogenheter somutredningen föreslär för skattemyndigheten, och då myndigheternas beslut iprincip skall omprövas innan domstolsprövning skall sättas in, kan man ställafrågan om individens rättsskydd i taxeringsförfarandet/ör,jö/r!rai genomutredningens förslag. Utredningens förslag innebär ingen inskränkning imöjligheten för den skattskyldige att få tvister prövade i domstol, men detkommer att ta . Lägg märke till resonemanget i interpellationen! Ettoöverskådligt skattesystem kräver en så stor myndighetsapparat att kunnighet,kompetens och ojävighet kan bli allt svårare att upprätthålla. Till detta kommer effektivitetskraven. De uttrycks, i allafall i , faktiskt på detta sätt: Taxeringsrevisionen skall dra in sä ochså många miljoner i skatteintäkter, Justitiekanslern betonar att det fiskalaintresset inte fårinnebära att reglerna för saklighet och objektivitet eftersatts. Men Prot.1985/86:129 det är just vad som sker i dagens , Det var därför som jagställde frågan om effektivitet till justitieministern. Svaretvar inget svar. Låt mig därför försöka en gång till: Kan justitieministern deklarera att den typ aveffektivitetsmått som jag nu nämnt inte bör användas, eftersom det är stor riskatt det fiskala intresset tar överhanden över saklighet och objektivitet? Kanjustitieministern också deklarera att myndigheters beslut skall motiveras medlagrum/prejudikat? Ett sådant uttalande skulle fä stor praktisk betydelse. Menvad händer om myndigheterna fortsätter att synda? Då förutsätter jag attregeringen ger frågan om tjänsteansvar högsta prioritet. Blir det så? Jag vill ytterligare något kommentera ,Regeringen sägs ha agerat snabbt. Nåväl, tre är inte en särskilt korttid, I svaret hänvisas till PBL. Ett är säkert: PBL ger inget ökat skydd föräganderätten. Byggnadsrätten på tomtmark förvandlas i förslaget fill enparentes pä . Övergångsregler till ny bygglag ger kommuner rätt attskjuta upp ersättningsfrågor vid inlösen av byggrätt i äldre planer under tioår. Är detta skydd för äganderätt? Fick verkligen lära känna aUtdetta? Har statsrådet övervägt att inkorporera Europakonventioneni svensk rätt? Avser justitieministern att skärpa kontrollen av att nyalagförslag överensstämmer med konventionen? Kontrollen är nämligen i dagbristfällig. Ett exempel utgör inseminafionslagen. Motsvarande frågor utreddesi under ordförandeskap av Dame , Statensmöjligheter att hindra insemination ifrågasattes där på grund av artiklarna 8och 12 i konventionen. Denna fråga kommenterades över huvud taget inte ipropositionen. Utskottet teg trots att motion hade väckts. Jag tog upp frågan ikammaren. Svaret blev tystnad. Därför skulle, herr jusfitieminister, en inkorporering avEuropakonventionen i svensk lag förbättra rättssäkerhet, lagstiftning,propositionsbehandling och riksdagsbehandling. Om inget svar ges uppfattar jag naturligtvis detta, herrjustitieminister, som instämmande utan förbehåll. Avser justitieministern attnoggrant överväga frågan om att inkorporera i svensk rätt? 11 (): Det är en självklarhet för mig, som tillhör ettsocialliberalt parti, att bevaka en interpellationsdebatt som skall handla omrättssäkerheten. Rättssäkerheten är en viktig fråga för oss i . Men låt mig först och främst säga att jag inte gått in idebatten därför att jag skulle vilja göra gällande att vi har rättsröta ellernågot liknande elände i , Vi bor tvärtom i en rättsstat, och det tyckerjag att man skall konstatera. Men måste man säga ifrån att det integår att slå sig till ro med ett sådant enkelt konstaterande. Rättssäkerhetenhotas nämligen ständigt. Man måste alltid vara pä sin vakt så att den ickeurholkas. Av den anledningen har folkparfiet väckt en storrättssäkeihetsmotion, där vi talar om något som vi kallar "de små stegens tyranni". Vivisar pä olika lagstiftningsfrågor där rättssäkerheten enligt vår uppfattning äventyras. senasteexemplet fick vi här i kammaren , när majoriteten iriksdagen drev igenom en ny lagstiftning om företagsbot. skulle jag emellertid bara vilja ta upp några fåkonkreta frågor som har med interpellationssvaret att göra, I svaret säger justitieministern attskatteförenklingskommittén överväger frågan i vad mån enskilda personer skallkunna fä ersättning för rättegångskostnader i skatteprocesser. Jag tycker -och det gör förmodligen också justitieministern - att det är utmärkt attkommittén överväger frågan. Enligt min mening vore det ännu mer utmärkt omkommittén övervägde frågan i en positiv riktning, vilket skulle innebära attden kom med ett konkret förslag om att enskilda skulle kunna fåersättning när staten förlorar ett mål. Jag skulle vara mycket tacksam omjustifieministern ville redovisa ifall han a priori och för egen del ärposifivt inställd till en sådan utgång. En annan kommentar jag gärna vill göra är att jag tyckerdet är bra att justitieministern har aviserat att beslut i förvaltningsärendenskall kunna bli föremål för laglighetsprövning i domstol i vissa av de fall dåför närvarande regeringen eller central förvaltningsmyndighet är slutinstans.Det är ett steg i rätt riktning med avseende på rättssäkerheten. Jag kanske skall påpeka att vi också tycker att det är braatt både och justitieutskottet nu i politisk enighet harförordat att frågan om tjänsteansvar skall ses över pä nytt. Och, herr talman,jag tror faktiskt att justitieministern är enig med oss, trots att initiativetinte kommit från honom utan från . skullejag vilja komma till en tredje punkt i den här interpellationen. Statsrådet säger här att han ingående har diskuteratproblemen i förslaget till ny förvaltningslag, som harbehandlat - vilket dock är fel, eftersom ärendet ännu inte har varit uppe ikammaren, bara i - och att han har föreslagit åtgärderför att generellt fördjupa och stärka rättssäkerheten i förvaltningen.Förslagen skall syfta till att motverka krångel, förkorta väntetiderna och"underlätta för den enskilde att ta till vara sin rätt". Allt detta är mycket bra, men om man ser pä ett av deexempel som har föranlett interpellationen, finner man att bl, a,rättsosäkerheten för den enskilde uppstått därför att myndigheten inte hadeangivit något som helst lagrum eller motiverat beslutet. Man skall motiverabesluten. Det nya förslaget till förvaltningslag ställer inget krav på attlagrummet skall anges i besluten. Jag skulle väldigt gärna vilja veta omjustitieministern delar min uppfattning att det är lättare att ta till vara sinrätt, om man får veta vilket lagrum som myndigheten har använt inför beslutet. Det händer allt oftare i debatten att påstås varapå väg att förlora sin status som rättsstat. Till stöd för den uppfattningengör man vanligen svepande påståenden om att statens intresse och effektivitetgår före rättssäkerheten, om dåligt underbyggd lagstiftning av generalklausulskaraktäroch om hur den enskilde kommer i kläm i kampen mot en övermäktig motståndare,staten. Det varrätt skönt att höra ta så bestämt avstånd från den typen avsvepande påståenden. Jag har tyckt mig lägga märke till att när sådanapåståenden görs ligger ofta till grund en misstro mot dem som jobbar irättsväsendet. Jag tycker att interpellation är en illustrationtill detta, när hon talar om irrationalitet, inkompetens och godtycke imyndighetsutövningen och statens maktutövning som oförenlig med rättssäkerhetensgrundläggande krav. Det vi menar med rättssäkerhet har djupa rötter isvensk rättstradition. Det är fråga om gamla principer som fortfarande ärbärande och som har utvecklats vidare. All lagstiftning skall utformas så, i rimlig utsträckning kan förutse resultatet av tillämpningen. Lika fallskall bedömas lika. Det skapar förutsättningar för materiellt riktiga resultat. Andra viktiga hörnstenar är fria och självständigadomstolar endast bundna av lag, ingripanden bara med stöd av klar och tydliglag, ingen lagstiftning mot enskilda fall eller enskilda personer, ingenretroaktiv lag, full bevisning i brottmål, osv. Det råder bred politisk enighetom dessa principer. Det framgick bl, a. då behandladeriktlinjerna för det fortsatta arbetet mot den ekonomiska brottsligheten.Ekonomisk brottslighet är annars ett område som ofta tas som exempel när detgäller åtgärder som skulle strida mot dessa principer. De som insinuerar någotsådant har dock påtagligt svårt att komma med några konkreta exempel, är också folkrättsligt förpliktat att beakta vissagrundläggande rättssäkerhetsgarantier genom sin anslutning till de olikakonventionerna om skydd för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter.Det förs kampanjer som vill göra gällande att skulle skilja utsig från europeisk rätt genom ett stort antal, som man säger, brott motkonventionen. Dessa påståenden är inte sanna. förpliktade vi oss att anpassa vårlagstiftning till konventionen. Vår uppfattning var då att vår lagstiftning varanpassad till konventionen. Men under de år som gått - - har vidtre tillfällen tolkat konventionen sä, att vår lagstiftning inte helt stämdeöverens med konventionen. Det rör sig om ett mycket litet antal fall om manjämför med åtskilliga andra länder, vilka alla uppfattas som rättsstater. Jag har i mitt svar närmare redogjort för de fall som detvarit fråga om, och jag har också pekat pä de snabba åtgärder som regeringenvidtagit när det gäller dessa speciella frågor. Det finns inte någon grundläggande konflikt mellan svenskrätt och . Detta är mitt svar på fråga omhuruvida jag tänker överväga en inkorporering av konventionen.