prot · G909109 · 1985-12-31 00:00:00 — Åven detfa börges regeringen fill känna. Imofion So709 av och föresläs afthybrid-DNÄ-delegafionens ansvarsområde utvidgas fill aff omfatta ocksåmikrobiologi och andra former av genteknik än hybrid-DNÄ-feknik. Dennauppfattning delas av utredningen om hybrid-DNÄ-konfrollen som avslutade sift arbetevåren 1984. Frågan fas upp i reservation 14. finns det behov av ett expertorgan som har kompefens påhybrid-DNA-området och som kan svara för information fill allmänheten samt förrådgivande verksamhet till olika myndigheter och andra berörda. Utredningenom hybrid-DNÄ-konfrollen har varit ute på remiss, och remissinstanserna har medöverväldigande majoritet tillstyrkt förslaget om utvidgning av delegationensarbetsuppgifter i enlighet med vad som anförs i mofionen. Ursäkerhetssynpunkt är def oklokt aft skilja på bioteknik och genteknik,Biotekniskt arbete med t, ex, smitffarliga mikroorganismer kan mänga gångervara betydligt farligare än mänga gentekniska verksamheter, Hybrid-DNA-delegafionenbesitter en utomordentligt bred vetenskaplig kompetens, som väl täcker demikrobiologiska, biotekniska och gentekniska områdena. Jag yrkar bifall fill reservationerna 4,13 och 14 och i övrigt tillutskottets hemställan. Åtgärder för förbättrad arbetsmiljö Jag vill med anledning av vad sade om bildskärmar kortredovisa en del av regeringens arbete på detta område. Vivef aff bildskärmsarbete, framför allt långvarigt sådant, medför en hel delergonomiska problem - belastningsskador, synrubbningar och annat. Frågan omrisker för gravidifetssförningar, missfall, har diskuterats, och vi kankonstatera aft läget är oklart. Mot den bakgrunden har vi frånregeringens sida sagt aft det är viktigt atf vi fortsätter forskningsarbetet.Samtidigt är vi medvetna om aff def kommer aft ta innan forskarna ärfärdiga med sina rapporter, och förmodligen kommer rapporterna atf ifrågasättasnär de en gång kommer. Därför kan vi inte sitta och vänta på att få besked hurdet är med eventuella risker för gravidifetssförningar, om det är den ena ellerden andra uppfattningen som är riktig. Vimåste, precis som sade, slå in på nya och andra vägar. Där ärkraven på ny och bättre teknik för bildskärmar naturligtvis de allraviktigaste. Vihar inom regeringen haft resonemang om aft ta upp diskussioner med offentligaupphandlare om inköp av datorutrustning - med försvarefs materielverk, deaffärsdrivande verken. Sådanadiskussioner har ocksä påbörjats. Man bör vid sädan upphandling ställa kravliknande dem som statskontoret ställer vid inköp av nya skärmar. Prot.1985/86:109 Det kommer förmodligen atf fa tid aft utveckla bildskärmarsom inte är baserade på katodsfrålerör utan på flytande krisfaller ochliknande. j, , , , ,.., j är detvikfigt atf fundera över om den nuvarande tekniken kan göras bättre. Åtgärder for förbättrad " , ,., Vi har glädjande nog i är fått framnya kiitodsfråleskärmar som i fräga om strålninguppvisar mycket bättre värden än fidigare. Krav frän de offenfliga upphandlarnapå skärpta regler är ett viktigt och självklart krav. Men def gäller naturligtvis inte bara de nya skärmarna.Som sade finns def väldigt många olika bildskärmar ute i detsvenska näringslivet. På snart sagt varje arbetsplats, offenflig och privat,förekommer bildskärmsarbete. Därför är det vikfigt aft också fundera över vadvi kan göra åt de redan installerade bildskärmarna. Vid arbefarskyddssfyrelsen pågår en utvärdering av deolika skydd som finns för atf eliminera bl, a, def elekfrostafiska fältet. Vihoppas aff vi skall kunna komma i gång med eft intensivtarbete för att förbättra de skärmar som man har. Provningen av bildskärmar har diskuterats,Arbefarskyddssfyrelsen och fick ettuppdrag från regeringen atf utreda förutsättningarna för en provning -frivillig eller obligatorisk. Det var meningen atf detfa uppdrag skulleredovisas . Vi har fått eft preliminärt utkast, men myndigheternabehövde ytterligare eff par veckor för atf färdigställa den definitivarapporten, Def är regeringens avsikt atf, så snart vi fåtf dennarapport från arbetarskyddsstyrelsen och sfrålskyddsinsfitufet, fattabeslut för aff få till stånd någon form av provning. Med eff sådant beslut kanvi nå uf fill de upphandlare av dataskärmar som befinner sig utanför denoffentliga sektorn och som vi måste söka andra vägar för aff nå. Jag nämnde det behov av intensifierade forskningsinsatsersom finns. Det har gjorts en del studier bl, a, om sambandet mellangravidifetssförningar och bildskärmsarbete, en del studier av djur som har gettvissa alarmerande resultat. Vi i regeringen har sagt atf vi tycker att def ärangeläget att de här djurstudierna som utförts vid institutetupprepas av någon annan forskningsinstitution, så atf man får möjlighet attgöra jämförelser, Ärbetarskyddsfonden och styrelsen för teknisk utvecklinghar fillsammans resonerat om forskningsinsatser som avser bildskärmarnas helaproblematik. Glädjande nog har de båda myndigheterna träffat enöverenskommelse som innebär att man under sex är kommer aff satsa 66 milj, kr,pä forskning kring bildskärmsarbete och därmed sammanhängandearbefsmiljöproblem. Ytterligare ett forskningsarbete som är intressant för ossär en ny stor undersökning som planeras ske i vid i , som jag för övrigt besökte tillsammans med några medarbetare. Professor , känd som den som uppmärksammade världen på asbestanvändningens risker, sfär bakom en undersökning som skall omfatta 10 000 personer. Det är glädjande aff kunna konstatera aft vi kommer aft på plats kunna informera oss om defta forskningsarbete genom en svensk forskare, som med hjälp av stipendier fär möjlighet atf följa studien , 3o Forskning behövs. Men def behövs ytterligare en sak,och det är möjlighet fill omplacering för de gravida kvinnor som harbildskärmsarbete och som känner en oro. Regeringen har tagit initiativfill två överläggningar, en och en , föratf tillsammans med arbetsmarknadens parter diskutera hur vi skall kunna uppnåöverenskommelser som medger gravida kvinnor rätt fill omplacering. Vi kan nukonstatera att def efter den första diskussionen för snart eft är sedan harhänt en hel del, framför allt på den offentliga delen av arbetsmarknaden. Därhar man träffat överenskommelser som innebär atf stora delar av deoffentliganställda kvinnorna har denna möjlighet fill omplacering. Vi harockså från parterna pä den privata arbetsmarknaden fåtf besked om aff man därhar eff intresse av aff diskutera den här frågan. På vissa delar av den privataarbetsmarknaden har man också nätt fram till resultat. Vid den senasteöverläggningen uppmanade jag parterna aff intensifiera diskussionerna ochförsöka uppnå överenskommelser . Men det finns naturligtvis små företag som har svårt affklara en omplacering på den egna arbetsplatsen. När det gäller dem har jagföreslagit parterna på arbetsmarknaden atf diskutera om man genom samarbeteföretagen emellan kan göra omplaceringar genom hälsovårdscentralerna, som på mångaställen runt om i landet omfattar ett antal smä företag. Parterna lovade affseriöst pröva denna möjlighet. Vi planerar atf inbjuda parterna till ytterligare enöverläggning för atf se hur långt man kommit när detgäller möjligheterna till omplacering för de kvinnor som känner en oro. Dessa frågor är vikfiga, och jag såg def som angeläget attefter inlägg kortfattat redovisa vad vi gör på def här området.Jag tror atf vi i sak har samma uppfattning; Vi måste arbeta på bred front medforskning och teknisk utveckling och fa hänsyn till de människor somi dag har den här typen av arbete och som inte känner sig trygga i sinarbetssituation. Å tgärder för förbättrad arbetsmiljö Anf.36 (vpk); Motsättningen mellan kapital och arbete ärmycket tydlig i arbetsmiljön. För atf man skall kunna få en kvalifafivförbättring av arbetsmiljön krävs nämligen en omfördelning av makten. Dethandlar om dem som har beslutanderätt när krav reses på en skäligarbetsmiljöförbättring, dvs. företagarna och kapitalets representanter. Genomsin maktposition bestämmer de i stort sett hur förhållandena i arbetslivetskall vara. Deras beslutanderätt kan begränsas bara om de arbetande genom aftskaffa sig kunskaper och genom atf gå samman i sina fackliga organisafionerslåss för en bättre arbetsmiljö. Def är på def sättet arbetsmiljöförbäftringarunder senare år har kommit till stånd. Det gäller inte minst arbetsmiljön inomdet område arbetsmarknadsministern talade om, nämligen dataområdet och arbetetvid bildskärmar. Arbetsmiljöförbäftringar har alltid rönt hårt motståndfrån kapitalet. Företrädarna för kapitalet är de sista aff erkänna farorna ochriskerna. Man har genom historien tvingats till ätgärder. Det gäller de storafrågorna; asbest, gifter, kemikalier, lösningsmedel och det senaste, största och Prot.1985/86:109 besvärligaste men inte mest synliga - förslitningsskadorna. De psykosociala frågorna, som vareft stort diskussionsämne när vi fattade t ... ,.. f h" t A beslut omarbetsmiljölagen, dvs. frågorna om utsveftning, ackord, arbetstakt ocharbetsinnehåll, ligger bakom den dagliga kampen när def gäller arbetsmiljön.Def handlar om aft tillväxten, med ökad effektivitet, fär vara det övergripandemålet, ett mål som är övergripande för hela näringslivet. Strukturförändringarfår genomföras i obegränsad takt och på eff säff som skapar storaarbefsmiljöproblem. Ny teknik införs i både smä och stora företag på ett sättsom skapar nya och stora arbetsmiljöproblem. De stora psykosociala frågorna, som vi talade om på1970-falef, har kommit i bakvatten i den stora diskussionen. Och frånarbetarskydds-styrelsen, som har aff fylla arbetsmiljölagen, som är enramlagstiftning, med ett innehåll, kommer man inte med några anvisningar ochregler i dessa för arbetsmiljön helf avgörande frågor. Här har vi klassmotsättningen. Vi har en lagstiftning sombygger på aff företagarna-kapitalet tillsammans med de anställda ochstatsbyräkrafin skall bestämma vad lagen skall innehålla. Det finns ingasärskilda kriterier för arbetsmiljön utifrån lagen, utan det handlar ombedömningar. Vad man får kalla en rimlig arbetsmiljö måste de arbetande kämpasig fram till gentemot företagarna och statsbyräkrafin, I sfor utsträckningförhäller def sig så, Parfierna i kan man också göra en notering om . och har vissa synpunkter på hur arbetsmiljön skallvara. Socialdemokratin tycker att def är bra som def är, och def gör ävenmoderaterna, som i är inte ens har någonting atf anföra i den här frågan utan istort sett sluter upp bakom förhållandena i den svenska arbetsmiljön, Def ärganska typiskt för utvecklingen i enskilda frågor. Här kommer klassmotsättningenfram starkt. Till årets har det kommit motioner även fränsocialdemokraterna där man säger att arbetsmiljön inte är så bra, aft det finnsproblem, att def uppstår ohälsa, atf lagen bör reformeras. Skyddsombudensmöjligheter atf utnyttja sina fullmakter- som man kallade det frän början - harbegränsats genom domar i arbetsdomstolen. De regionala skyddsombuden har infeden makt de borde ha. De har på grund av ekonomiska begränsningar infe demöjligheter atf utnyttja stoppningsrätten som de borde ha. Skyddsombuden har t.ex. inte möjligheter aft aktivera sina kamrater genom aft informera påarbetstid, Def finns en rad frågor i arbefsmiljölagen somsocialdemokraterna vid årets säger är besvärliga. De vill aftarbefsmiljölagen skall förändras eller åtminstone atf den frågan skall utredas. Jag har reserverat mig för def, Def stämmer nämligen välöverens med vad vi har påpekat fidigare från vpk, nämligen atf den ramlag somvi beslutade om här i inte nätt upp till de målsättningar som finns.Vi har tidigare frågat: Hur många skall dödas? Det är många som dödas varje åri arbetslivet. Hur många skall drabbas av arbefsolycksfall? Hur många skalldrabbas av förslitningar och förtidspensionering, som kanske inte syns och inteheller kommer in i stafisfiken? Har lagen uppfyllt de högtidliga löftena om en godarbetsmiljö? Nej, def anser vi infe. Dagens verklighet och ramlag säger oss atfde ekonomiska faktorerna,tillväxtfaktorerna i samhället, har helt fått övertaget när det gällerarbetsmiljön. Den som skall förverkliga ramlagstiftningen -arbefarskyddssfyrelsen - har vid eff flertal fillfällen kommit påkollisionskurs även med de fackliga representanterna. Styrelsen innehållerfackliga representanter från alla håll, och def skall vara något slagssamförstånd i arbetarskyddsstyrelsen. Men styrelsens ledning och denföretagsamhet som finns representerad där har lyckats stoppa t, o, m, måttligaförslag från fackföreningsrörelsen, Def har varit framför alltpå datasidan men också på andra områden. brakade det lossordentligt, och def kom även fill offentlighetens kännedom. Men man bör ocksänotera de motsättningar som finns under de fackliga representanterna ute ifackföreningsrörelsen: skyddsombuden har ännu större problem medarbetarskyddssfyrelsens tolkning av vad lagen skall innebära. Om vi skall fä någon rätsida på detfa - och det är ju dearbetande som drabbas av dåliga arbetsmiljöer - borde fackföreningsrörelsensamla en kvalificerad majoritet i arbefarskyddssfyrelsen, Def vore rimligt. Dåvore det raka rör till de arbetande och fill de skyddsombud som finns påarbetsplatserna. Jag tror aft de är väl rustade inför aft ta ansvar för vad enramlagstiftning skall vara. Därför föreslår vi detta även till årets , Eft stort och påtagligt problem som tillkommit de senasteårtiondena gäller elektroniken och datorerna, som slagit igenom mycket hårt.Förändringarna har minskat den fysiska belastningen men ocksä uttunnatyrkesskickligheten, Def har alltså skapats både bra och dåliga arbetsmiljöer. Frågan är vad denna teknik skall användas till. Framförallt skapar den stora och förut okända problem. Dessa problem kommer snart aftväxa oss över huvudet. Spörsmålet är komplext, Def omfattar mänga områden. Därför bör vi tillsätta någon form av samlad kommission -och kommissioner är ju pä modet . De etablerade organen klarar ju infe avden anhopning som situationen innebär. Då måste man gä samman för aft se vilkaalla risker är och följa utvecklingen på ett bestämt sätt, Def som arbetsmarknadsministern redovisade är eftuttryck för detfa behov. Men förslagen kommer alltför sent. Och jag tror infeaff defta är det sista problemet när det gäller datorisering och elektronik,utan det kommer mer, och då bör vi stå väl rustade. Bildskärmarna skapar en mängd problem, som har sagtstidigare. har vi hört av arbetsmarknadsministern atf forskarna inte vet omdef kan uppstå skador vid graviditet. Vi fär vänta pä resultaten. Vissarapporter på djur talar om skador. Vi kan ocksä vänta oss aft närforskningsrapporterna kommer, då blir de omstridda. Då gäller det att ta nya grepp, Def rör bl, a,upphandlingen. Vi skall också skapa ny teknik pä detfa område. Vi skall göramätningar och se fill att de gamla skärmarna och strålningen från dem intedrabbar oss alltför mycket. Den oro som arbetsmarknadsministern mycket riktigtpåpekade finns föranleder inte frågor om bildskärmsarbete är lämpligt ellerinte, utan det finns en makt i samhället som säger aft den som planerargraviditet eller är gravid inte har räft aff omplaceras. Det är ju dyrt ochoekonomiskt ur företagsekonomisk synvinkel att göra sädana omplaceringar. Å tgärder för förbättrad arbetsmiljö Prot.1985/86:109 ståndpunkter som finns har den ekonomiskafillväxtståndpunkfen Och fortfarande törs varken riksdagsmajorifeteneller regeringen Ål " d f" f" h"ti d säga tillarbetsmarknadens parter aff vi kommer aff lagstifta om rätt för den ,,, som planerar graviditet eller ärgravid att slippa denna strålning, Def skulle varaintressant att fä veta om inte min tolkning är rikfig - aft det är de ekonomiskaskälen som ligger bakom. Jag anser att def borde redovisas klart. Jag inser atf def finns problem med de småarbetsplatserna. Men det som en kommission - och infe bara tillfälligheterna -kan fa fram kan ju vara positivt just för de små arbetsplatserna. Den tanke somarbetsmarknadsministern förde fram är ett alldeles utmärkt exempel på vad sombör komma fram i detfa arbete. Den andra stora frågan, där man inte direkt kan mätariskerna i antal döda som man kan göra i fråga om cancer, är belastnings- ochförslitningsskador-na, I svensk polifisk debatt är det inte sä aft politikergenom sin erfarenhet frän arbetslivet och via diskussioner i sammanhanget tarupp sådana här frågor. är def larmrapporter i press och massmedia somskapar press på politikerna. Vpk har pekat pä vad som händer i svensktarbetsliv, och def gör ingen verkan. Men om det blir en debatt i svenskamassmedia som visar på de groteska förhållandena, då kanske myndigheter ochansvariga politiker också vaknar till. Belastnings- och förslifningsskadorna ärdolda besvär, som inte uppmärksammats mycket . Dessa skador drabbar mångamänniskor och orsakar åtskilliga förtidspensioneringar. Mänga har i detfördolda värk av alla slag beroende på förslitningsskador, vilket för allfidgör deras liv mycket svårt. Vi har framhållit atf förslifningsskadorna är enjämlikhetsfråga. Vi kan få hjälp av tekniken, men den kan också skapa nyaproblem. Men ett moment som är vikfigt är lyft- och bärarbefena. Om vieftersträvar jämlikhet på arbetsmarknaden bör vi se fill aft det utvecklastekniska hjälpmedel sä atf alla kan fa de flesta arbeten som finns. Vad vi vill med värt förslag fill årets riksdag är atf manäter skall tillsätta en kommission. Vi tycker att det är nödvändigt med dennakommission. arbete med asbestfrågan nonchalerades den avföretag, myndigheter och ansvariga polifiker intill dess man insåg atfasbesten var eff problem. Dä tillsatte man en kommission, som samlade ihopkunskaper och kom med förslag till ätgärder pä över 40 punkter, Samma sakgäller beträffande belastnings- och förslifningsskadorna. Men utskottet säger atf frågan är för svär och kompliceradför att kunna lösas av en kommission. Det är väl ändå eff argument som faller platt till marken. Här handlar det till mycket stor del om aft ta reda på varför skadorna uppkommer. Och utskottet vill satsa på forskning. Men en orsak fill belastnings- och förslitningsskadorna är att arbetarna används på ett helf felaktigt sätt. De som har den allra bästa kunskapen om detta är de arbetande själva, deras fackliga organisationer och skyddsombud. De vef och har sagt att den här arbetsuppgiften, i det här tempot, pä det här sättet, utförs på eft felaktigt sätt. Men de har infe kunnat stoppa def.Nej, arbetsgivaren säger i stället: Ni får , ni får en krona, ni fär tvä om ni fortsätter aft göradef. På def viset köper man sig fri från en Men om fackföreningen genom sina skyddsombud hade räft atfstoppa arbete av mera långsiktigt skadlig typ vore detfa def snabbaste sättetatf förhindra ytterligare skador. Jag är rädd atf de beslutande politikerna somär ansvariga i dessa frågor återigen säger aft def hämmar tillväxten, aff detär för dyrt. Och def är arbetarna som fär stå riskerna ute i arbetslivet, och ide flesta fall hamnar de som drabbas av belastnings- och förslifningsskadorutanför arbetslivet. Det pågår forskning om detfa, men de avgörande frågornakommer aldrig fill beslut, precis som i frågan om bildskärmar och graviditet. Sä till frågan om asbest som jag redan har nämnt. Vpkbörjade arbeta med denna fråga 1972, och vi förde fram den , Jag vet infehur många av socialutskottets nuvarande medlemmar som var med när det skulleavgöras om vi skulle införa eft förbud eller inte. Då sade man att man infetrodde på eft totalförbud, Def är över fio år sedan. Allteftersom minskade dentotala mängden asbest i svenskt arbetsliv och för övrigt i hela samhället. Mendet fanns fortfarande kvar där kapitalet ansåg att def måste finnas kvar,Arbefarskyddssfyrelsen införde t, o, m, eff förbud. Men vad är det egentligenför innehåll i ramlagen? Det sades från ansvarigt håll aft vi har ett förbudmot asbest från början av 1970-falet, Det följdes inte upp. vill man tillsätta en asbestkommission, återigenefter larm från massmedia men infe från verkligheten, dvs, fackligaföreträdare, polifiker och andra som har ansvar för defta. Då blev det fart påregeringen. Man tillsatte asbesfkommissionen, som kom fram fill de slutsatseroch den oro som vi hade påpekat fidigare, Def är mycket bra. Det skall nuföljas upp, och vi fär se vad som händer framöver med anledning avuppföljningen. En sak som visar betydelsen av framförhällning och av aftanvända arbetarnas erfarenhet är atf man 1985 föreslagit inrättande av enerfarenhetsbank om hur man avvecklar asbest. Det borde ha varit en naturligåtgärd för eff tiotal år sedan. Jag är posifiv fill kommissionen och dess ätgärder. Någrasaker bara; Gränsvärdet mäste naturligtvis hamna på noll. Bestämmelserna måsteskärpas, Def finns mycket saneringsarbete atf göra men def måste ske med mycketbestämt hänsynstagande till asbestens faror. En annan fara - om jag nu uppfatfar utskottet ochregeringen rätt - är de inskränkningar som kapitalet försöker införa övergränserna, syftande till aft förhindra åtgärder mot asbest, de s, k,frihandelsbestämmelserna. Jag uppfattar ufskottets skrivning så atf man kommeratt med all kraft förhindra varje inträng som skulle försämra arbetsmiljön. Jaghoppas atf framtiden visar aft den tolkningen är riktig. En fråga som ocksä blivit av stort intresse är rökningenoch den passiva rökningen, Def kommer talare efter mig på talarlistan sommofioneraf i frågan, Detfa är också en fråga som handlar om den enskildearbetarens rätt atf icke behöva exponera sig för tobaksrök. Men det behövde gäså långt atf def blev en form av utredning som visade att rökning är farligtför dem som är i närheten av en som röker, innan det blev något tryck i frågan.Det är beklagligt aff man infe med förnuftet kan inse aff det är farligt ochvidta skärpta åtgärder. Vi måste bokstavligt talat gä över lik innan svensklagstiftning och svensk praxis anpassar sig efter kraven pä en rimligarbetsmiljö. Åtgärder för förbänrad arbetsmiljö 1985/86:109 Herr talman! Med defta yrkar jagbifall till samtliga vpk-reservationer i det aktuella betänkandet. Åtgärder för förbänrad arbetsmiljö Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 37 (); I nu föreliggande betänkande behandlas anslagfill arbetsmiljö m, m. När man hör fala om arbetsmiljön kanman tro aft vi här i är de sämsta i hela världen i def avseendet. Låtmig därför slåfasf aft vi haren väl fungerande arbetsmiljö i värt land. Detberor pä att vi i denna kammare och ute i samhället bygger arbetsmiljön, företagshälsovårdenoch värnet om hälsan i arbetslivet på gemenskap. Vi försöker hjälpas åt atfskapa en så trygg miljö i arbetet som möjligt. Då säger aft vi socialdemokrater tyckeraft allt är bra som def är och atf ingenfing nytt behöver göras. Han lyssnadenog väldigt dåligt på statsrådet anförande, där honkommenterade problemen med bildskärmar. För oss socialdemokrater gäller sammaprincip över hela arbetsmiljöområdet. Vad statsrådet sade om bildskärmar visar bara med vilkenödmjukhet vi närmar oss de stora problem som den nya tekniken för med sig. Vivef att arbetet med aff värna en god miljö på arbetsplatserna aldrig kommer atffå avmattas. När vi löser några problem, uppkommer det allfid några nya.Problem följer ständigt i teknikens spår, sade också atf han hoppades aff vadutskottet sagt om arbetsmiljön och frihandeln skall uppfattas så atf vi infevill gä med på aff de frihandelsavtal som sluts skall kunna innebära atf vårasträvanden atf åstadkomma en god arbetsmiljö försämras. Där har Lars-OveHagberg tolkat utskottet alldeles rätt. Företagshälsovården berörde inte , och denfas infe upp särskilt mycket här, men jag skulle gärna vilja understryka vadsom sker. Företagshälsovården är stommen i värt arbetsmiljöarbefe, och denbyggs nu ut i snabbare fakt än vad vi kunnat förvänta oss, mycket tack vare denya bidragsreglerna för företagshälsovård. Man beräknar atf 1985 var 2,6 miljoner anställda anslutnatill företagshälsovården, Def är en ökning med 200 000 människor på ett är.Utbyggnaden har gått snabbare än vad vi någonsin kunde hoppas och tro. Det här innebär infe atf vi skall sluta bygga utföretagshälsovården.