prot · G909129 · 1985-12-31 00:00:00 — Får jag först säga att jag mot bakgrund avmin erfarenhet på området delar uppfattningen att de allmännyttigabostadsföretagen generellt sett gör mycket bra insatser för att klara sinmycket svåra uppgift som kommunernas instrument för att vi skall få en brabostadspolitik. Även på den punkten är vi helt överens. Men just medutgångspunkt i dessa erfarenheter ter det sig underligt att man tillskaparsärskilda företag. Här gäller det ju personer som har gjort mångamisslyckanden, som sannerligen inte har varit till båtnad för hyresgästerna. Nuhar de här personerna funnit för gott att söka sin lycka på den här marknadenoch etablera sig som något slags specialister pä sanering av bostadsområden föratt skapa- som de själva har kallat det - normalsvenska områden. Jag menar att de allmännyttiga bostadsföretagen, med denutomordentliga hjälp som de i sin verksamhet får från , i stället bordeägna mera kraft och arbete åt att själva ta hand om och klara de här problemen,utan anlitande av konsiilter och enskilda företag av olika slag. Jag säger det här därför att jag menar att de erfarenhetersom vi har fått i stort sett är bra. Det har skapats bostadsområdenmed större trivsel, med mera av ordning och reda osv. Men det är bara den enasidan av saken. Också de hyresgäster som man med olika metoder har fått bortfrån bostadsområdena måste ju bo någonstans, och för många av dem harsituationen förvärrats. Detta problem har uppmärksammats bl, a, av de niosocialsekreterarna i och kommuner. Man måste alltså i denna verksamhet inte bara klaraproblemen för de boende i områdena genom att skapa bättre trivsel, störresamhörighet och mera av ordning och reda, utan också göra det på ett sådantsätt att man inte ytterligare försvårar läget för dem som redan har det svårt,dvs, för de utslagna, för barnfamiljerna, för invandrarna, för de arbetslösaosv. Detta är en social fråga, och det är de sociala myndigheternas uppgift atti samråd med bostadsförvaltningarna försöka klara dessa problem. Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på interpellation 1985/86:181 om planerna på utökad kolhantering iBråviken Med anledning av att statens naturvårdsverkhos regeringen väckt fråga om prövning enligt 136 a § byggnadslagen av Hamn Aktiebolags planer pä ökad kolläktring i har ställt följande frågor till mig: Avser statsrådetatt vidta någon åtgärd med anledning av att hamn föregriperregeringens beslut? Föranleder detfaktum att en kommun i ett län påbörjar en sädan här verksamhet utan att takontakt med den kommun och det län vari en del av verksamheten planeras pågånågon statsrådets åtgärd? Föranleder de konsekvenser enverksamhet av detta slag kan få för yrkesfiskare någon statsrådets åtgärd? Hamn har redovisatplaner på att vid tre olika platser i och angränsande kustområdenläktra kol från större fill mindre fartyg. Vid en av platserna. Vinterklasen,som ligger nära hamn, har viss läktringsverksamhet bedrivits under senareår. Som svar på frågor kan jag meddelaatt regeringen beslutade att verksamheten skall prövas enligt 136 a § byggnadslagen, Kolläktring får infill dess regeringen beslutar annorlundabedrivas endast vid Vinterklasen, En ansökan från bolaget om tillstånd tillkolläktringsverksamhet kommer att remissbehandlas i vanlig ordning. Härvidkommer berörda kommuner och länsstyrelser att höras, liksom myndigheter ochorganisationer som företräder berörda intressen, bl. a. fiskeintressena.Regeringen kommer härigenom att vid prövningen ha tillgång till ett allsidigtunderlag som gör en avvägning mellan berörda intressen möjlig, 25 (): Först vill jag tacka statsrådet för svaret.Sedan vill jag tacka statrådet och de övriga i regeringen för att de fattat detkloka och framsynta beslutet att den här verksamheten skall prövas enligt 136 a § byggnadslagen. Dessutom vill jag tacka för meningen om att kolläktring intill dess regeringenannorlunda beslutar inte får bedrivas någon annanstans än vid Vinterklasen,dvs. där sådan verksamhet redan pågår. Detta betyder att regeringen får tid och möjlighet attnoga gå igenom de problem som lyfts fram av enskilda, organisafioner ochmyndigheter, problem som rör fiskare och fritidshusägare, fisk och fåglar,buller och damm. Regeringen kommer att ha tillgång till och kunna beakta alltdet material som behövs för att kunna fatta såväl vissa som visa beslut. Därförtänker jag inte uppehålla mig mer vid detta nu utan anser fråga 3 varabesvarad, I vad gäller fråga 1 säger representanter för Oxelösundshamn att hamnbolaget beslöt om investeringarna innan man visste attkolläktringen skulle bli en regeringsfråga. Det är visserligen riktigt. Men omhamnbolaget hade frågat dem som berörs av en kolläktring i inre , såhade bolaget fått reda på hur stark opinionen var mot denna kolhantering - ochframför allt att bäde i och harmänga anledningar att påpeka att Bråvikenområdet ur flera synpunkter ärkänsligt. Detta redovisas i bl. a. den fysiska riksplaneringen och i utredningenom mark, luft och vatten i Bråvikenområdet. "Många starka intressen såsom naturvård, friluftsliv,fiske, industriell verksamhet och sjöfart riktas mot ", skriveröstgötarna. Man måste väl ändå utgå från att hamnbolaget läst deutredningar som gjorts, om och kring och visste vilket känsligt områdeman gav sig in i. Vidare borde väl hamnbolaget ha insett att bestämmelsen i 7kap, 2 § lagen om åtgärder mot vattenförorening inte kunde innefatta buller,damm, inverkan på fisket etc, utan att ytterligare prövning här kunde förutses.Det Omplanernapå utökad kolhantering i Omplanernapå utökad kolhantering i är ju inteheller förbjudet för någon i vårt samhälle att använda sunt förnuft -vilketborde leda fill slutsatsen att man inte bör få läktra kol i , när maninte ens får inrätta en liten fiskodling där. Jag hoppas verkligen att regeringen vid den nu beslutadeprövningen av ärendet inte tar hänsyn till de investeringar som hamnbolagetredan gjort för en utökning av kolläktringen. Det får inte bli så att någotbolag, någon kommun, industri eller annan verksamhet får provocera fram för deegna intressena positiva men för miljön negativa beslut genom att sno på ochinvestera innan slutgiltiga beslut fattats. Därmed går jag ifrån fråga 1. I ett remissvar från hamn tillbostadsdepartementet, daterat , dvs, en och en halv månadefter det att skrivelse gått till regeringen, skriver hamnbolagetbl, a, följande: "Vi har aldrig begärt rätt att bedriva verksamhet,som är miljöstörande, på inre , Däremot har vi deklarerat, att vi avser att läktra kol där, har efter hörande av landshövdingeni D län samt kommunalråd i berörda kommuner funnit för gott att investera idels väsentlig utökning av personalstyrkan och dels inköp av anläggningar förläktring och lossning av energikol." Detta skriver man trots att något samråd inte skett medNorrköpings kommun, där det mest kritiserade läktringsstället skulle ligga, ochutan att ha talat med i , det län som berörs. Såväl som framhåller isina resp, skrivelser till att någon direktinformation integetts av hamnbolaget. "har underhandinformerats om frågan" står det, resp,: "har underhandinformerats om att en kolhantering planeras i ." Sina remissvar inovember 1985 bygger de på information som de själva skaffat sig. Inte heller när det gäller den skrivelse som gick tillbostadsdepartementet hade det skett något samråd med Norrköpingskommun och E läns länsstyrelse. Därför skulle jag vilja fråga: Har statsrådet någontingatt säga i anledning av fråga 2 i interpellationen? Det vore intressant föralla dem som jobbar med den här frågan och för dem som eventuellt kommer isamma situation någon annanstans att i så fall få höra det. Till slut:"Bestämmelsen---- om åtgärder mot vattenförorening från fartyg ochsjöfartsverkets föreskrifter torde emellertid endast kunna tillämpas påeventuella vattenföroreningar från läktringen", skriver ,"Luftföroreningar, buller, ankringars ev inverkan på fisket mm måsteprövas i annan ordning." Det verkar som om lagstiftningen i det här fallet inte ärglasklar. för därför resonemanget vidare och beslutar göra enframställning om prövning enligt 136 a § byggnadslagen, en framställning somregeringen alltså lyckhgtvis beviljat. Med anledning av vad jag här har citerat om lagstiftningenskulle jag också vara intresserad av att få reda på om statsrådet anser attlagstiftningen på det här området borde göras klarare. 26 BostadsministerHANS : Prot. Låt mig först konstatera att kolläktring i det avseende det här 28april 1986 gäller inte är tillståndspliktig enligt nuvarande bestämmelser.Däremot kan ju regeringen beslutaatt den i vissa fall skall göras tillståndspliktig. Det har vi * °" '"'' gjort i det här fallet.Det är inte alldeles självklart, eftersom det är mycket liten omfattning avverksamheten, åtminstone om man bedömer i tidsutdräkt. Enligt de uppgifter viförfogar över räknar man med att kolläktring skall ske ,företrädesvis dä den ger minst störningar i området. Att vi ändåhar beslutat att det skall ske en prövning enligt 136 a § byggnadslagen beror på de omständigheter som redovisade här, dvs, allade utredningar som föreligger om områdets skyddsvärn, om naturhänsyn och annat.Därför har vi föreskrivit att det skall ske en prövning. Hurman har agerat mellan kommunerna i det här området har jag ingenanledning att ha någon mening om. Jag kan bara säga att eftersom det nu blir enprövning enligt 136 a § byggnadslagen, kommer ju vetobestämmelserna ikommunerna i tillämpning. Den kommun som inte vill ha kolläktring inom sittområde har möjlighet att utnyttja sitt veto. Det är en viktig fråga isammanhanget. Motden bakgrunden tycker jag inte att jag har anledning att göraflera kommentarer. Ärendet kommer att prövas allsidigt. Naturvårdsverketsframställning är just ett uttryck för att det inte är självklart. Någonglasklar lagstiftning i en fråga av denna typ kommer vi aldrig att få. Men dethar ändå visat sig att lagstiftningen fungerar när man ville ha en prövning iOxelösund, Överläggningenvar härmed avslutad. 9§ Svar på interpellation 1985/86:166 om löntagarfonderna Anf.27 Statsrådet , Å. : Herr talman! i harfrågat mig: 1, På vilket sätt har löntagarfonderna inneburitett ökat inflytande för de anställda? Påvilket sätt har löntagarfonderna genom sitt agerande främjat svensk produktion och sysselsättning? 3, Ivilken omfattning har löntagarfonderna haft en dämpande effekt på löneutvecklingen? Ärett förslag att förvänta i avsikt att löntagarfondernas styrelseledamö ter utses på ett annat sätt än vad som är fallet ? Minasvar är följande: Fråga 1: Löntagarfonderna ger de anställda i ettföretag ökat inflytande, bl. a. genom att en löntagarfondsstyrelse kan överlåta åt en lokal facklig organisation i företaget att utöva rösträtt för hälften av de aktier fonden hari företaget. Denna möjlighet har utnyttjats vid 20-30 bolagsstämmor för var och en avlöntagarfondsstyrelserna. Fråga2: Löntagarfonderna har genom sina betydande placeringar pä aktiemarknaden, päsamma sätt som andra placerare, skapat förutsättningar för en vidgadförsörjning med riskkapital och härvid främjat produktion och sysselsättning, Iett betydande antal fall har vidare direkta placeringar gjorts i olika företag. Fråga3: Förekomsten av löntagarfonder och vinstdelningsskatt är endast en av mångafaktorer som kan påverka lönebildningen. Att i siffror ange i vilken omfattningen sådan påverkan har skett är knappast möjligt. Vi kan konstatera att dettvåårsavtal som slutits på det privata avtalsområdet innebär en nedväxlingtill en lägre lönestegringstakt. Fråga4: Den särskilda utredare som fått i uppdrag att utreda frågan om direkta valav styrelser i allmänna pensionfonden kan förväntas redovisa sina övervägandenunder , Jag vill sammanfattningsvis konstatera att densvenska ekonomin i hög grad återvunnit hälsan. Det är också dentidsperiod då löntagarfonder diskuterats, beslutats, införts och börjat verka. 28 iMalmö (m): Jag tackarstatsrådet för svaret. Jagskall börja med det sista påståendet. Vi har människor som arbetar på olikamarknader runt om i och som beskriver vissa företeelser. Ju duktigarede är att beskriva för att lura in folk, desto sämre är det som regel. Jagskulle vilja säga så här till statsrådet med anledning av statsrådets sistamening i svaret. Om statsrådet skulle bli utkastad från regeringen, skulle hankunna bli inkastare på . Jag har aldrig någonsin hört ett sådantpåstående som att löntagarfonderna skulle vara delaktiga i uppgången i densvenska ekonomin. Det är första gången vi har hört detta, men det är trots alltnoterat. Nej,vad det handlar om på den biten är faktiskt följande. Det är inte ensocialdemokratisk regering i som skall tackas för detta, utan borgerligpolitik som förts i andra länder av borgerliga poHtiker som statsrådetskolleger snart sagt kritiserar, plus en kraftig sänkning avoljepriserna. Det är detta som är orsakerna till att ekonomi i dagnågorlunda seglar i medvind. Hur länge man än söker går det inte, herr talman,att hitta ett socialdemokratiskt land som ens till delar kan tackas för att vii har en relativt hygglig ekonomisk situation. Denregering som misslyckas med att ta till vara det läge vi befinner oss iskulle man utan tvekan kunna kalla för synnerligen inkompetent. Sedantillbaka till de direkta frågorna och svaren. Statsrådet säger att de fyrafonderna har gett det lokala facket möjlighet att rösta vid 20-30bolagsstämmor. Jag vill nog påstå att det är ett litet inflytande med tanke påden enormt stora summa pengar det här handlar om. Enfråga till herr statsrådet: Hur skall alla de hundratusentals eller kanske merän en miljon svenskar, anställda i mindre företag, där fonderna inte kan fånågot inflytande, dra nytta av de sagolika egenskaper som statsrådet och hans kolleger iblandtillskriver fonderna? Både de anställda och företagen får Prot. 1985/86:129 bara vara med och betala, Harfonderna genom sitt agerande främjat svensk produktion och sysselsättning? Detpåstår statsrådet att de har gjort "genom sina betydandeplaceringar". hade vi här i förmånen att lyssna debatt där statsrådets partikollega sade att de inte hade gjort någontingalls utan varit ganska harmlösa. Det är intressant att se att det tydligenfinns skilda uppfattningar. Påfråga 3, om avgifterna till löntagarfonderna har inneburit lägre lönekrav frånde anställda, svarar statsrådet att det är svårt att i siffror angeomfattningen. Jag tror inte att de har betytt någonfing alls! Jaghar aldrig hört, läst i en tidning eller sett i TV att statsrådet ellerfinansministern har sagt: "måste ni sänka era lönekrav, för vi måste juge pengarna till löntagarfonderna." Jag har aldrig någonsin hört dettaargument, och jag tror icke någon facklig organisation här i landet bryr sigett dyft om att företaget skall avsätta vissa belopp till löntagarfonderna, Ivad gäller fråga 4 om direkta val till löntagarfondsstyrelserna finns här ettklart besked. Vi kan ju bara hoppas att det blir så som man lovade ivalrörelsen , då man sade att vi kommer att ha direkta val tilllöntagarfondsstyrelserna. Jag tror nog att de resultat som fonderna har åstadkommit, och detbuller och bång som har åstadkommits kring fonderna, har varit mycketirriterande för statsrådet och hans kolleger. För vad är det man har sysslatmed? Jo, regeringen har fått sparka en löntagarfondsdirektör. Man har sysslatmed en verksamhet som man tidigare mycket skarpt kritiserat, nämligenkvalificerad klippverksamhet. Vi har t, o, m, sett att man har gått in istyrelsen i just ett sådant klippföretag, trots att fonderna från början avsågsfrämja långsikfiga placeringar och produktion. När vi i fattade beslut om genomförandet av dessa fonder blevdet riksbekant att finansministern skrev några versrader om att han lyckatsbaxa löntagarfonderna ända hit. Jag är benägen att tro att risken är stor attfinansministern, om han hade vetat det vi vet om hur de skulle utvecklasoch hur de skulle bära sig åt, skulle ha givit ut en hel diktsamling motfonderna. Då hade vi kanske sluppit löntagarfonderna, Gycklarnas afton på har i närmaretill än jag, har jag en känsla av efter detta inlägg. Låt mig göra en väldigtkort summering av detta med löntagarfonder. Socialdemokratiskapartiet diskuterar hur man skall klara industrins kapitalförsörjning och enökad kapitalbildning utan att det leder till en sned förmögenhetsfördelning.Ett förslag gäller löntagarfonder. De borgerliga partierna ochArbetsgivareföreningen går hårt emot det och säger: Detta blir en ekonomiskkatastrof för . Gör inte det. Så införs löntagarfonderna understort gny och skrammel. Nuförsöker i leda i bevis att SAF och och 4 oktober-kommittén hade rätt - det blev en ekonomisk katastrof. Eller som det litet mildare uttrycks i interpellationen: "inget som pekar pä att 101 fondernahitintills verkat i syfte att uppfylla de ställda målsättningarna". Håller man sig till verkligheten pekar den entydigt på attvi lyckats bra med att lösa de problem som löntagarfonderna har syftat till attlösa. De skulle stödja den solidariska lönepolitiken och bidra till enrimligare lönekostnads-utveckhng, bidra till en jämnare förmögenhetsfördelningoch genom med-ägande stärka löntagarinflytandet, förbättra kapitalbildningenoch stärka ATP-systemet. Jag säger inte att det bara behöver varalöntagarfondernas förtjänst. Jag hävdar inte det. Men den som med facit i handvill hävda att löntagarfonderna skulle ha motverkat dessa syften, den påtar sigen omöjlig pedagogisk uppgift. Det blir rent av en smula löjeväckande. 30 i (m): Jag sade i mitt inlägg att löntagarfondernaunder de här två åren har åstadkommit mycket buller och bång. Det är av ensådan art som man inte talade om innan man genomdrev löntagarfonderna. Jag talade om att man har fått lov att sparka en av fyrafonddirektörer. Jag är väl medveten om att det finns sådana människor ocksåinom det privata näringslivet. Men detta handlar alltså om en av.fyra - -som man har fått sopa bort därför att han sysslade med mycket tvivelaktigaaffärer. Jag skall försöka att ur minnet citera vad min namne StenAndersson sade för sedan i en tidningsartikel. Han sade att vi måste setill att få bort de här klippföretagen eller minska deras verksamhet, för denär skadlig för tilltron till vår ekonomi. Men det är ju precis vad dessa fonderhar gjort! Sedan har de i och för sig investerat i en del företag såsom t, ex,Kätting, men den biten bjuder jag på, Alla kan ju göra fel. Men attpåstå att löntagarfonderna hitintills har visat någonting av den effekt som manpåstod att de skulle ha är väl én ganska grov överdrift. Statsrådet talar om , arbetsgivarna, och 4oktoberkommittén. Jag vågar påstå, herr statsråd, att det inte finns någonannan fråga som har genomdrivits i riksdag där man nästan bevisligenhar kunna säga att det har varit ett kompakt folkmotstånd. T, o, m, bland LO:smedlemmar var motståndet stort. LO, som från början drev dessa frågor, har iundersökning efter undersökning, både före och efter fondernas genomförande,visat: Fonderna är ingenting som man vill ha, I det läget, herr statsråd, harvi moderater samma ståndpunkt som många av dem som röstar på statsrådet ochhans parti, Jag skulle vilja avsluta med enrekommendation, med tanke på att den nye statsministern har sagt att vi skallha fler samförståndsfrågor. Ett ypperligt sätt för statsminister attvisa prov på samförståndsförmåga är att avveckla löntagarfonderna. Debetyder inget positivt för den svenska välfärden. 31Statsrådet , Å, : I den styrelse som det rör sig om är detfaktiskt av direktörerna som har bytts ut. Det blir så i alla bolag sombyter verkställande direktör. beslöt att genomföra löntagarfonderna enligt detförslag som hade lagts fram. Jag tror att det har varit gynnsamt för Sverigeatt så skedde. Jag tycker att detfaktiskt vore passande om i kunde konstatera attskräckskildringarna av vad som skulle följa i löntagarfondernas spår har visatsig vara alldeles felaktiga, var en av dem som spred dessaskräckskildringar. Jag förmodar att var en annan. UlfAdelsohn sade: Löntagarfonderna kommer att bli ett dråpslag mot svensktnäringsliv. Det får tydligen kosta vad det vill för vårt lands ekonomiska styrkaoch för vårt folks frihet och välfärd. Detta var bara ett exempel på vad sombeskrevs skulle hända. Bara tanken på löntagarfonder skulle leda till enkatastrofal utveckling. Hardå löntagarfonderna blivit ett dråp.slag mot svenskt näringsliv? Har vårt landsekonomiska styrka försvagats? Lönsamheteni svenskt näringsliv har stärkts kraftigt. Produktionen har ökat mycketmarkant. Exporten har stigit med och investeringarna i industrin med ca40 %. När det gäller inflationen talar vi nu om i stället för ,Löneavtalen har, som jag tidigare sade, slutits på en nivå som är gynnsammareför svenskt näringsliv än vad vi har varit vana vid. Kapitalbildningen i landet har stärkts. Arbetslösheten har gått ned.Man får vara ganska blind om man skall beskriva detta som en ogynnsamutveckling för i löntagarfondernas spår, Anf.32 i (m): Jag noterar nu i mitt sista inlägg att statsrådet i alla fall har tagitett halvt steg tillbaka. sade han att han visste att löntagarfondernahade betytt något positivt för - nu tror han det bara. Jäg haråtminstone haft viss framgång med denna debatt. Demoderata skräekskildringarna handlade om det långsiktiga perspektivet. Vi seri dag hur man smider planer, t. ex, hos en organisation som är statsrådetmycket närstående, på att löntagarfonderna skall fortsätta att utvecklas och fåmer och mer pengar. Det var detta scenario som vi utmålade. Jag är inte säkerpå att statsrådet har kraft att stå emot när , kommer ochbegär stora utökningar av fonderna. Detsades också att fonderna skulle kapa övervinsterna så att det skulle bli enjämnare fördelning. Men vi har ju sett vilken bokföringsmässig cirkus detblivit här i landet. har fått ändraredovisningarna därför att de varit tvungna att betala stora avgifter tillfonderna. Förlustföretag- alltså företag som bevisligen gått med förlust - harfått betala pengar till fonderna. Företag som haft klara investeringsplaner harinte kunnat sjösätta dessa fullt ut därför att de har varit tvingade att betalapengar till löntagarfonderna. Trots att jag inte är säker på att statsrådetJohansson kommer att tro mig vågar jag påstå, herr talman, att man ute iföretagen - det må gälla stora eller små - är bäst skickad, mest lämpad ochmest kompetent att själv avgöra hur man skall använda sina egna pengar. Någonsådan kompetens finns förvisso icke - i varje fall har vi inte sett den ännu -hos ledamöterna i fondstyrelserna. Jagfick inte något svar på min fråga till statsrådet om han kunde visa på någontidningsartikel eller något TV-program där jag hade kunnat konstatera attstatsrådet eller hans kollega finansministern hade sagt till löntagarna att Prot.1985/86:129 de måste dämpa sina lönekrav därför att pengar måste avsättastill fonderna, 28 april1986 Jag tror att statsrådet får sökamycket länge för att hitta en sådan artikel eller _ , , ett sådant TV-program, Till sistvill jag, med tanke pa att vi nu i skall ha ett ökat samförstånd,vidarebefordra mitt budskap: Det bästa bidraget till ett ökat samförståndvore att en gång för alla skrota löntagarfonderna, 33 Statsrådet , Å, : Det viktiga att konstatera är väl attlönekraven faktiskt har dämpats. Till sistvill jag göra två korta kommentarer. För det första: Enligt den agitation som fördes var detinte bara i det långsiktiga perspektivet som löntagarfonderna skulle innebärabekymmer, ja, katastrof för svensk ekonomi. Bara själva införandet av fondernaskulle leda till denna effekt hos näringslivet. Erkänn, i ,att åtminstone detta var fel. För det andra: trodde att han hade haftnågon framgång i den här debatten. Jag är inte så säker på det. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Föredrogs men bordlades åter Skatteutskottetsbetänkande /86:20 betänkanden /86:23-25 och 27Utrikesutskottets betänkande 1985/86:20 betänkande. 1985/86:14Näringsutskottets betänkande 1985/86:20 betänkanden /86:18-20 11 § Anmäldes och bordlades 1985/86:150Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret