prot · G909130 · 1985-12-31 00:00:00 — 23GULLAN () replik: När det gäller fribeloppsgränserna undrar LenaÖhrsvik hur långt man skall gå. Jag noterar att hon kommer med den sedvanliga"mamma-vet-bäst"-attityden, som är så typisk för socialdemokrater. Det är fråga om vuxna elever, , elever somsjälva får ta ett stort ansvar för att binda sig för studieskulder på , om de väljer en lång utbildning. Det är därför deras egetomdöme är avgörande - de får själva stå ansvariga för den storaskuldbördan. Det är vår inställning att äktamakeprövningen bör tasbort, hänvisar i alla andra sammanhang till att vi inte skallbinda upp oss, utan låta den sittande utredningen titta på frågan. Alltså ärdet för dagen lämpligt att hänskjuta frågan dit. Vad gäller studiemedlen utomlands kan jag säga att vi hartänkt över frågan. Vi tycker att det är viktigt att samma regler gäller förstudier både hemma och utomlands. Vi har helt enkelt kommit på bättre tankar änvi hade . Inget fel i det, väl? Jag noterar att gärna talar om andra saker ände mest brännande. Hon har ändå noterat att skuldsättningen är en mycket viktigdel av problematiken med studiemedlen. Jag hoppas också, att vad jag sade, att det inte enbart handlar om hur mycket yi beviljar i Prot.1985/86:130 studiemedel och hur stor bidragsdelen är. Av stor betydelse ärockså förda politiken över huvud taget;att vi för en vettig skattepolitik icke minst! Studiesocialt stöd m. m. 24 () replik: talar om fribeloppet och sägeratt det är viktigt att de studerande ägnar sig åt sina studier och inte åtarbete. Det håller vi med om. uppgift är att se om mankan höja studiemedlen så att de studerande kan klara sig på dem. Menstudenterna har också långa ferier, och om de anser att de kan arbeta underferierna tycker vi att det är rimligt att den inkomsten skall kunna öka utanatt studiemedlen för den skull skall minska. När det gäller äktamakeprövningen tycker attvi kan följa det utbildningsministern har sagt, att delförslag kan läggas fram.Eftersom är på det klara med att vi vill ta bort äktamakeprövningentycker vi att det är rimligt att man får möjlighet att föra fram ettdelförslag. Vi noterar med tillfredsställelse att även är beredd attstödja den reservationen. Beträffande studier utomlands är vi, som , konsekventa. Vi tycker att man i större utsträckning skall kunna fåstudiemedel för att kunna studera utomlands, 25 () replik: anförande präglades av oro föratt vi på olika sätt skulle binda upp studiemedelskommitténs arbete. När vifrån har föreslagit en höjning av studiemedel från till servi inte det på något sätt som en åtgärd som skulle binda uppstudiemedelskommitténs arbete. Den lilla höjning det handlar om är bara ettsätt att lätta bördan för de studerande som har studiemedlen som sinhuvudsakliga försörjning . Om man då gör en mindre höjningpåverkar det inte de övergripande uppgifterna för studiemedelsutredningen, Mendet underlättar för de studerande . Man fär vara medveten om att även om studiemedelskommitténskall vara färdig med förslag till ett nytt system , kommer det attta innan vi har satt ett nytt studiemedelssystem i sjön.Därför får vi sträcka ut tiden till . Sett ur det perspektivettycker vi inte att denna mindre höjning av studiemedelsbeloppet är någon svåråtgärd. När det gäller äktamakeprövningen sade atthon hoppades att står fast. har tidigare uttalat att vianser att äktamakeprövningen skall avskaffas, I reservation 6 står det:"Med hänsyn härtill,förutsätter utskottet att kommitténs arbete leder framtill förslag om att äktamakeprövning vid återbetalning av studiemedelavskaffas," Vi kan ställa oss bakom en sådan formulering, för detförutsätter vi att arbetet i kommittén skall leda fram till. 26 MARGÖ (vpk) replik: Fru talman! Studier och utbildning är avgörande för alla samhällens utveckling, men har också en avgörande betydelse för individens ställning 28 och plats i samhället. Denbetydelsen kommer att bli ännu större på grund av dentekniska utveckling som vi kan skönja . Utbildning och kunskap äralltså avgörande för vilken roll vi som individer kommer att spela i samhället,om vi kommer att få ett meningsfullt liv och om vi skall kunna utnyttja allavåra demokratiska rättigheter. Vi har med förfäran sett ätt utestängs arbetarklassens barn alltmer från möjligheterna att fådel av högre studier. När det gäller 18-åringars möjlighet att förbereda högrestudier i gymnasieskolan var vi överens om att den utbildningen skulle man hautan att behöva skuldsätta sig. Men vi måste konstatera att detförhållandet att vi tog bort lånemöjligheterna för 18-åringarna medförde attmånga barn från arbetarklassen i stället måste avstå från gymnasiestudier. Här i är det påfallande. Regionplanekontoretger kontinuerligt ut undersökningar som visar i vilken omfattning eleverna iårskurs 9 söker vidare till gymnasieskolan. Där kan man utläsa beträffandeområden där det i huvudsak bor arbetare, t. ex. , att av de barnsom söker till gymnasiet söker till teoretiska linjer. Mosvarande siffra förDanderyd, där de högavlönade bor, är . Jag tar detta som exempel, men mankan utläsa dessa skillnader från kommun till kommun i Stockholmsområdet.Sådana här tendenser gör sig alltid först märkbara i . Detsom håller på att ske här kan vara ett faktum över hela landet . När det gäller nolldirektiven för den sittande utredningenbekräftade ju att ökade utgifter som utredningen föreslår skallmotsvaras av ökade inkomster någon annanstans ifrån. Det är ju i praktikennolldirektiv att förbättringar för en grupp måste motsvaras av försämringar fören annan grupp. Och har själv talat om en differentiering av studiemedlen. Studiesocialt stöd m. m. 27LENA () replik: Om jag får börja med det sista och ta upp des.k, nolldirektiven, så är det inte riktigt på samma sätt som i andrautredningar -att man måste finansiera inom sitt eget verksamhetsområde. Här harman möjlighet att se över ett större fält av samhällsverksamheten. Det är braoch ger vissa möjligheter för arbetet. När Margö påstår att många tvingas avstå frångymnasieutbildning, är jag inte alldeles säker på att hon har rätt. Vi harfaktiskt många ansökningar till gymnasieskolan, och om man tvingas avstå kandet möjligen bero på att det är brist på platser på en del håll och inom vissautbildningar, Margö argumentation när det gäller den socialasnedrekryteringen också i gymnasieskolan styrker helt mina förslag att manskall lösa problemen med de bidragskonstruktioner som finns . Vi skallförstärka dem allteftersom vi har råd och möjlighet, och vi skall bygga vidarepå det familjepolitiska området. Jag nämnde här vilka möjligheter som ändåfinns och vilka möjligheter som är föreslagna inom det familjepolitiskaområdet. Jag vet inte om Margö lyssnade när jag sade att de familjepolitiskainsatserna omfattar ungdomar tills de är . Bidragsförskott utgår till 20års ålder, bostadsbidrag likaså. När det gäller flerbarnstillägg omfattas mantills man är om man går i gymnasieskolan. Studiesociah stöd m. m. skyldighetenligt upp till dess man är och lägst tills man genomgåttgymnasieskolan. Bidragen är en komplettering till familjernas ekonomi. Flera avinstrumenten är också inkomstprövade. Därför anser jag att detta är den bästavägen i stället för att vederbörande skuldsätter sig redan pä gymnasiestadiet. Jag måste få återvända till makeprövningen, GullanLindblad sade att hon ville att frågan skulle tas upp i studiemedelskommittén,men den finns ju redan där. Vad ni föreslår i er reservation syftar ju till attutredningen skall lämna ett förslag som går i en viss riktning. Att en frågabehandlas i en utredning innebär ju inte att man har bestämt sig för enlösning. I reservationen vill man alltså att det skall bestämmas vilken lösningutredningen skall föreslå. Därför är jag också sä tveksam till här . Jag skall be att få citera något av vad som står i utskottsbetänkandet.Centern står ju bakom utskottets hemställan på denna punkt. Det står bl, a.följande: "I direktiven till studiemedelskommittén har, såsominledningsvis nämnts, särskilt betonats vissa områden som kommittén bör ta upp.Det gäller bl. a. inriktningen av subventionselementen och hänsynstagande tillmakes ekonomi vid återbetalningen. De frågor som tagits upp i motionerna Sf346och Sf428 kommer således att behandlas av utredningen. Med hänsyn till viktenav att kommittén arbetar förutsättningslöst är det enligt utskottets meningolämpligt att i förväg binda kommittén vid att lämna vissa bestämdareformförslag." 28 (vpk) replik: Skillnaderna i elevernas gymnasieval iStorstockholm beror inte på platsbrist, eftersom har ettgemensamt intagningsförfarande när det gäller gymnasieskolan. Saknas en linjei den kommun där man bor, blir man placerad i annan kommun. Faktum äratt ivissa kommuner av eleverna söker till teoretiska linjer, medanmotsvarande siffra i andra kommuner är . Den här uppdelningen följer klartföräldraekonomin. Vill låta påskina att arbetarklassens barnskulle vara dummare än överklassens barn? En gäng har jag i den här kammarenciterat ett uttalande av . Jag skall be att få upprepauttalandet, eftersom jag tycker att det är pä sin plats. Han sade att dumhetenär jämnt fördelad mellan fattiga och rika. Det är bara det att de rika har sämycket bättre möjligheter att göra någonting av den. Det stämmer när man ser pärekryteringen till gymnasium och högskola. Till vill jag ocksåsäga, att om hon tycker att vpk:s förslag är dåligt underbyggda och att dekanske borde prövas, hade det varit bra om vi hade fått vara med istudiemedelskommittén. Av någon anledning har socialdemokraterna, och kanskeockså de övriga partiernas representanter, utestängt vpk frän utredningen. 29GULLAN () replik: Jag noterar att nu talar ommycket annat än vad debatten egentligen handlar om. Vid ett tidigare tillfälletog jag upp just de familjepolitiska frågorna, men då hette det att vi inteskulle diskutera dessa utan hålla oss till ämnet. noterar jag att LenaÖhrsvik tycker att det är Studiesociah stöd m. m. viktigtatt vi räknar med de familjepolitiska åtgärderna i detta sammanhang, PrOt.1985/86:130 Jag vill då erinra om det moderata skatteförslaget. Här är nämligen29 skattefrågorna en mycket viktig ingrediens. Vårt förslag innebärkommunalskatteavdrag med , per barn och år för ungdomar ända upp till20-årsåldern, i den mån de uppbär studiemedel. Det är alltså betydelsefullt förden kategorin studerande, och jag vill påstå att inget annat parti så välsörjer för just dessa ungdomar som moderata samlingspartiet gör genom sittskatteförslag. Att tyvärr så fä studerande med dålig ekonomi söker tillhögskolorna beror nog mycket på om vederbörande kommer från en studievan miljöeller ej. Vi får inte bortse från detta. Om man ser på den s, k, livslönen ochfinner att det inte lönar sig nämnvärt att bedriva långvariga studier väljerman ofta en kortare utbildning, om man inte kommer från en miljö där man är vanatt studera, där man är van att umgås med böcker och där man kanske får hjälpmed sina studier. Vi skall veta att bakom allt detta finns det en grundskolaoch ett gymnasium som lämnar mycket övrigt att önska i fråga omgrundkunskaper och andra förutsättningar. : Beträffande äktamakeprövningen läser jaginnantill vad utskottet skriver beträffande motion Sf428 om äktamakeprövningvid återbetalning av studiemedel: "Motionärerna konstaterar att studiemedelskommitténhar att se över denna fråga, och de förutsätter att kommitténs arbete lederfram till förslag att sådan prövning avskaffas," Det är alltså en klarviljeinriktning. Jag tror att och hennes parti behöver denna klaraviljeinriktning med sig i bagaget. Något mer villrådigt än socialdemokraternanär det gäller att få bukt med studiemedelssystemet har jag sällan skådat. Vibehöver bara se på vad som hände med den utredning som presenterades för någotär sedan. Reaktionerna på denna utredning visade pä total oenighet inom detsocialdemokratiska lägret, 30 () replik: och jag har tidigarediskuterat villrådighet. När det gäller makeprövningen hade ni faktiskt chansennär ni lade fram förslag om att avskaffa makeprövningen på tilldelningssidan.Ni bad också om ett delbetänkande från den gamla studiestödsutredningen. Dåhade ni ju möjlighet att lösa dessa problem även på äterbetalningssidan. Meningen var då intresserad av detta. Det förelåg inte några förslag om detta frånnågon borgerlig ledamot. Jag tycker att skall ta det litet lugntoch låta kommittén arbeta förutsättningslöst med dessa frågor. Som jag sade tror jag att detta är en mycket liten fråga i kommitténs arbete. Jag tycker inte ens att det är någon idé att bryta ut den ur sitt sammanhang, utan den bör ses i sitt totala sammanhang, dvs. mot bakgrund av vilka förändringar man kan göra på återbetalningssidan i studiemedelssystemet. Men som sagt, när ni tog bort makeprövningen på tilldelningssidan hade ni möjlighet att ta även det andra steget, men ingen tänkte på det. Därförtycker jagatt kan ge sig till tåls tills utredningen är klar och inte begära sä klara direktiv omvad utredningen skall komma fram till. Det är faktiskt inte vanligt. Man lägger fram ett direktiv om att en viss fråga skall ses över. men man anger inte 31 Studiesocialt stöd m. m. Om man redan är på det klara med vilken lösningman skall ha behöver man ju inte någon utredning. Jag instämmer givetvis i det som Margö sade omatt arbetarklassens barn har möjlighet att studera och skall ha möjlighet tilldetta. Det finns inget som säger att de skulle vara dummare än några andra. Mendet är mer än ekonomi som faktiskt påverkar möjligheterna att gå i skolan. Detär studietraditioner, som också var inne på. Detär tidiga val redan i , och det är också arbetssättet igrundskolan som påverkar hur man sedan går vidare till högre studier, i vilkentakt man gör det, vilken linje man väljer, osv. Det är mycket som samverkar.Men givetvis tycker jag att man skall försöka underlätta så mycket som möjligt såatt inte ekonomin skall vara ett hinder. Därför kopplar vi våra förslag tillfamiljeekonomin och lägger fram särskilda förslag om tillägg inomstudiestödsområdet som skall komplettera de övriga familjepolitiska åtgärderna.Jag tycker inte att det är någon lösning att se till att gymnasieeleverna haren stor skuld med sig redan från gymnasietiden. 31 BOHAMMAR (vpk): De växande klyftorna i samhället avspeglasockså på utbildningens område. Jag minns att när vi i början av av 1960-taletinom studentrörelsen kämpade för studielön var avsikten bl, a, att utjämnaklyftorna, att åstadkomma att också ungdomar från arbetarhem skulle få tillgångtill högre undervisning. Många i såväl dagens socialdemokratiska regering somden socialdemokratiska riksdagsgruppen var då med på barrikaderna. Jag minnsAnna-Greta , , och många andra från den tidensom var med i den kampen. Jag vet inte -men kanske var också med. Men jag konstaterar nu att regeringen vägrar att ta detallra minsta steg på vägen mot en studielön. Och detta trots att demissförhållanden som vi kämpade mot verkligen inte harförsvunnit. Tvärtom börjar de bli allt vanligare, Margö hartidigare utförligt redovisat vpk:s synpunkter på de här frågorna. Jag skallinte upprepa argumenteringen utan nöjer mig med att yrka bifall tillvpk-reservationerna till det här betänkandet - reservationer som för övrigt imycket hög grad överensstämmer med vad studenternas egna organisationer,och , anser. Men fru talman! Jag vill ändå ge några synpunkter utövervad Margö redan anfört. har s. k.uppdragsutbildning blivit allt vanligare. Från vpk:s sida har vi ,bl. a. här i kammaren, varnat för den utvecklingen. Finns det då något samband mellan uppdragsutbildningen ochstudiemedelsfrågan? Ja, alldeles avgjort. De stora företagen har gott ompengar. I ökad utsträckning bekostar företagen utbildning på universitet ochhögskolor för sina anställda, framför allt lovande påläggskalvar. Miljarderkronor i förnyelsefonderna kan ju användas för ändamålet framöver. belyste jag i en frågedebatt medutbildningsministern hur t. ex. går in och bekostar stora delar aven reguljär civilingenjörsutbildning på för vissagrupper av anställda. vi då ettA- och ett B-lag bland de studerande. Ett A-lag, som får sin utbildning kostnadsfritt genomstorkapitalets försorg - vilka bindningar det nu kan komma att innebära förframtiden vet vi inte. Och ett B-lag, som självt bekostar sina studier och lämnaruniversitetet med skulder på . Så växer klyftornaytterligare i samhället. Och det är väl inte, , vadsocialdemokraterna egentligen eftersträvar. Men det blir faktisktkonsekvenserna av er politik. Visst skall företagen vara med och betala för den högreutbildningen. Men det skall ske genom att vi skattevägen eller avgiftsvägendrar in pengar ur deras kassor till statskassan. Då kan vi också se till attalla får en ordentlig studielön. Det finns nämligen pengar, , mende finns i fel kassor. Och de skall föras över till rätt kassor. Det finns ytterligare en lika allvarlig aspektpå den här frågan, Om vårt land skall kunna utvecklas och välfärden tryggasmåste vi satsa mycket mer på utbildningen. Men redan nu ser vi de storasvårigheterna när det gäller att rekrytera ungdomar till högre utbildning.Därför sker det ett enormt slöseri med våra begåvningar. Allt fler vågar siginte på att satsa på en lång utbildning, eftersom följden blir att de skuldsättersig för livet. Det gäller inte bara tekniker, det gäller - som MargöIngvardsson har sagt - också sjuksköterskor, det gäller samhällsvetareoch mänga andra. Vårt land har faktiskt inte råd med denna misshushållning. Både ur jämlikhetssynpunkt och med tanke pä vårt landskommande utveckling måste vi göra det möjligt för alla att få den utbildningsom de önskar och är kompetenta för. Och därför måste vi få till stånden studielön. Vpk:s förslag innebär att vi tar några rejäla kliv i denriktningen, och det vore mycket bra för , Studiesociah stöd m. m. 32LENA () replik: Jag vill ge en kort kommentar till inlägg.Han påstod att regeringen vägrat att ta det allra minsta steg på vägen motförbättrade förmåner och en studielön. Jag vill bara påminna om attstudielönen har utretts , Den gamla studiestödsutredningenlade fram ett förslag, vilket förkastades av samtliga remissinstanser. Mangick alltså inte vidare den gången i denna fråga, I nu gällande direktiv för studiemedelskommittén finns detklart angivet att man skall göra en avvägning av var i systemet subventionernaskall ligga och hur stora de skall vara, samt hur man skall kunna finansieradet hela. Jag tycker nog att det är att ta i när man säger attregeringen vägrar att ta det allra minsta steg på vägen, när man nu förutsättningslöstskall se på hur stora subventionerna skall vara, var de skall ligga och hurfinansieringen skall ske. Det finns goda möjligheter att också diskuteraavgiftsfinansiering i detta sammanhang, och jag anser att man skall ta påallvar den klyfta som uppstår i samband med uppdragsutbildningen. Detta finnsockså med vid de överväganden som görs under studiemedelskommitténs pågåendearbete. Riksdagensprotokoll 1985/86:130-131 Prot.1985/86:130 Anf. 33 BO (vpk) replik: 29 april1986 Fru talman! talar omatt det utreds. Jag har tidigare nämnt Studiesociah stöd m. m. 60-talet,och jag minns att det var ett enormt utredande när det gällde studielönsfrågan.Sedan fick man ett system med studiemedel, som inte var studielön. Därefter hardet inträffat att år har dessa studiemedel urholkats, ochvanliga studerande har fått allt svårare att klara sig. Då kan man inte 20-25år senare komma och säga att nu fortsätter vi att utreda frågorna - detta isynnerhet inte om det ges direktiv som går ut på att det inte får kostanågonting mera. Jag kan hålla med om att det inte får kosta någonting meraför statskassan. Men då går det ju väldigt bra att knyta an till våra förslagatt man skall införa en avgift för arbetsgivarna, som ändå har en väldigt storglädje av att människor får en högre utbildning. Detta gäller inte minstteknikerna. Inför en avgift för arbetsgivarna som möjliggör en vettig lösningav studiefinansieringsfrågan! Men detta har ni inte alls tagit upp- sådana direktiv harni inte givit. Därför blir det sådana här konsekvenser. Vi får evigautredningar, och medan utredningarna fortsätter, så växer klyftorna mellanmänniskorna när det gäller den högre utbildningen, 34 () replik: Fru talman! Baraytterligare en kort kommentar, Vpk:s förslag är att det skall införas en avgifthärvidlag, men det finns ju redan en sådan. Det finns envuxenutbildningsavgift, och med denna finansieras studier för vissa grupper isamhället. Subventionsgraden är väldigt hög-65 % bidragsandel t, ex. Det är ettintressant system, tycker jag, som man mycket väl kan se mera på och undersökaom det går att fä till stånd en samordning med studiemedelssystemet. Detta är emellertid en fråga som noga måste utredas. Härfinns faktiskt inga genvägar. Det är möjligt att vpk har genvägar, men viövriga har det inte. Vi vill klara ut hur vi skall göra med dem som redan i daghar skulder. Krav att avskrivningar skall ske kommer som ett brev på posten omman genomför förbättringar för framtidens studenter osv. Det finns ingen alldeles enkel lösning, utan man måsteväga de olika sakerna mot varandra. Den nya studiemedelskommittén har ju börjatarbeta och försöker nu jobba så snabbt som möjligt för att få framett hyggligt förslag, 35 BO (vpk) replik: Då det gäller vuxenutbildningsavgiften är vihelt överens - det vet säkert , Men låt oss då gå vidare! Vi förvär del har lagt olika förslag om hur man skall kunna bygga utstudiemedelssystemet, och vi har inte minst hänvisat till detta medförnyelsefonderna, där det finns enorma summor. Beloppet har uppskattats tillnärmare . harvisserligen de fackliga organisationerna en viss rätt att medverka vidbesluten om hur dessa pengar skall användas. Men här öppnar sig möjligheternaför samhället att fä till stånd en styrning, och det visar sig också 34 hur perspektivlöst det är att sägaatt nu tillsätter vi en ny studiemedelsutred- ning - jag vet inte vilkeni ordningen - men det får inte kosta några pengar. Emellertid finns det pengar,och man kunde i direktiven ha sagt: Låt oss undersöka alla de olikamöjligheterna! Det går inte att vänta sä mycket längre, för ju längre viväntar, desto fler ungdomar kommer att missa möjligheten att skaffa sig denutbildning som de har rätt till och som så väl behövs i vårt samhälle. Studiesociahstöd m. m. 36 (): Jag skall i mitt inlägg ta upp den del av utskottets betänkande nr 14som behandlar vuxenstudiestödet. Vuxenstudiestödetfinansieras genom en särskild vuxenutbildningsavgift. Det förtjänar attständigt påpekas att denna arbetsgivaravgift vid införandet avräknades frånlönepotten vid avtalsuppgörelserna. Urvuxenutbildningsavgiften finansieras bl, a. särskilt vuxenstudiestöd,dagstudiestöd, timstudiestöd, timersättning till vuxna som går i grundskoleutbildning,viss uppsökande verksamhet och utbildning av studieorganisatörer. Vuxenstudiestödethar en klar inriktning på att ge främst tidigare lågutbildade ekonomiskmöjlighet att förvärvsarbete komplettera sin utbildning, Iårets budgetproposition föreslås justeringar av detta stöd, i huvudsaksedvanliga årliga uppräkningar. Därtill föreslås en höjning av åldersgränsenfrån till för erhållande av det särskilda vuxenstudiestödet. Manföreslår också en försöksverksamhet med att ge pensionärs- ochhandikapporganisationerna möjlighet att kollektivt ansöka om dagstudiestödetsinternatbidragsdel. Det är fråga om små justeringar- vi socialdemokrater hadegärna sett att de varit större, men den ekonomiska verkligheten tillåter intedet. betänkande har ett antal reservationer fogats. Jag skall kortfattatkommentera några av dém. Moderaternahar alltsedan vuxenstudiestödet infördes visat en stark motvilja mot hela denreformen. De samhällsgrupper som vuxenstudiestödet främst riktar sig till hörju vanligtvis inte till bekantskapskrets. Därför är detförståeligt att har svårt att känna för deras problem, för derasframtid. Redannär vuxenstudiestödet infördes motarbetade alltså detta, för attsedermera och alltfort kräva lägre ekonomiska ersättningar till destuderande, dvs, lägre ersättningar än vad regeringen föreslagit.