prot · G90937 · 1985-12-31 00:00:00 — När det gäller fristående författningsdomstolar som denvästtyska vill jag säga att aHa redovisningar jag läst om den västtyskaförfattningsdomstolen ger vid handen att den har haft en mycket stor politiskbetydelse - alltså inte bara rättslig utan även politisk betydelse. Det framgårklart av de utslag som har kommit. Jag hade hoppats att också hinna utveckla min syn påEuropakonventionen, men minuterna tickar undan. Det finns myter om dennakonvention. Det är inget glasklart aktstycke. Det går inte att utan vidarebestämma vad det egentligen innehåller. Under varje så att säga portalparagraffinns det en lång rad med tillåtna undantag från de principer som först slåsfast. Det ökar naturligtvis svårigheten för oss att förutse vad som är detreella innehållet i olika paragrafer i konvention. Men - och detär poängen,,. Anf.47 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Repliktiden är tyvärr utgången. 48NILS (vpk) replik: Det pågår ju en debatt också inomsocialdemokratin om monarki-republik-frågan - det tror jag ärmedveten om. Vad tyder exempelvis inlägg på? Kanske är det enpåminnelse om vad som står i partiprogrammet. Varför räds ni för en debatt omen så principiellt viktig fråga som den om monarki eller republik? Hur skalldet kunna skapas en opinion för ett av era programkrav, om hela fråganöverlämnas till veckopressens behandling och monarkistiska yra? ni ta uppen debatt om statsskicket? En såhängiven debattör i författningsfrågor och därtill god publicist som 27november 1985 borde känna ett särskilt ansvar för att stimulera till en verklig principdebattom monarkins vara eller icke vara. Jag tror inte att man kan gömma sig bakom Torekovkompromissenhur länge som helst. När betecknar republikdebatten som enföljetong kan jag lova attflera avsnitt följer tills frågan har lösts. 49 () replik; För att svara på den sista frågan vill jagtill säga att jag inte alls räds för en debatt kring dessafrågor, men jag angav vår nuvarande ståndpunkt till frågan att aktualiserarepublikkravet. Jag säger på nytt att jag tycker att det är befogat att ha kvarrepublikkravet i vårt partiprogram, för skulle vi få några uttryck förpersonlig kungamakt är det ett aktuellt krav. Till den diskussion som har förts om enförfattningsdomstol, om konventioner och om egendomsskyddet villjag notera att , och socialdemokraterna här står på sammalinje gentemot , som ju vill aktivera domstolarnas roll i dettasammanhang. Det leder lätt till en politisering av rättsväsendet - det visarbl. a. den amerikanska utvecklingen. Jag vill gärna instämma i vad både ochBertil Fiskesjö sade; Det åligger oss, inte minst inom ,att se till att vi får så goda lagstiftningsprodukter som möjligt, så att detinte blir några tvister om denna lagstiftnings förenlighet med grundlagen. Ochjag tror att ni kan intyga att det har varit min och den socialdemokratiskaKU-gruppens åsikt också tidigare att vi skall sträva efter att nå fram till ettså gott resultat som möjligt. behöver inte vara orolig. Viceordföranden i borde inte ens antyda att förslag frånkonstitutionsutskottet skulle uppenbart strida mot grundlagen. Låt mig alltså slå fast att jagfortfarande står för vad sade: Genom en användning avlagprövningsrätten inom ramen för myndigheternas vanligarättstillämpningsverksamhet uppnår man en lämplig avvägning. Då får intedomstolarna någon ställning som politiska maktfaktorer. Då kan de medoförbrukat förtroendekapital i undantagsbetonade lägen göra en god insats. 50ANDERS () replik: Det är kanske onödigt men jag vill ändåupplysa värderade ordförande om att det inte ärkonstitutionsutskottet som skickar PBL till kammaren utan det ärbostadsutskottet. Vi har den bara för hörande. Risken attkonstitutionsutskottet skickar några grundlagsstridiga förslag till kammarenär av helt andra skäl än de ordföranden antyder obefintlig. Skulle emellertid bostadsutskottet skicka PBL i dessnuvarande skick till kammaren, när ett enhälligt lagråd har sagt att den ärgrundlagsstridig, åligger det talmannen enligt riksdagsordningen - som ärmycket klar på den punkten - att vägra proposition. tillsammansmed sina partivänner är beredd att förhindra en sådan konstitutionell fadäs äringen tacksammare än vi från moderata samlingspartiet, och hans partivänner, och måhända även endel andra, borde ändå tycka att det är pinsamt att , som i andrasammanhang talar så mycket om mänskliga rättigheter, nu håller på att bli en avde i särklass största kunderna hos kommission för de mänskligarättigheterna och hos i , Det är inte bara i Sporrong-Lönnroth-falletsom vi har råkat illa ut utan även i andra sammanhang. Detta minskarnaturligtvis tilltron till det rättsliga systemet i . Jag förstår inte riktigt talet om en politisering avdomstolarna. Vad vi har krävt från moderata samlingspartiet är att en domstol,nämligen en nyinrättad författningsdomstol, skulle kunna se till attmedborgarnas rättigheter enligt grundlagen skyddas och att minoriteter får detskydd som de vill ha. Med det system som vi har och som ochhans partivänner har biträtt kan varje domstol - tingsrätt, hovrätt, högstadomstolen - enligt den svenska grundlagen pröva grundlagsenligheten i de.beslut som fattar. Tala om politisering! Den finns där redan. Ipraktiken skulle vårt förslag innebära en minskning av risken för enpolitisering av domstolarna. 51BERTIL FISKESJÖ (c) replik; Jag blev visserligen avbruten mitt i en meningi min förra replik, men jag föredrar att börja med en ny fullständig mening. Jag kan inte riktigt förstå varför vi i ett så Htet landsom skulle ha två författningsdomstolar. Lagprövningssystemet somsådant innebär ju en prövning av grundlagsenligheten efter samma principer somgäller för en fristående författningsdomstol. Vad jag har sagt är att vi skallse till att grundlagen och de lagar vi stiftar här i är sådana attdet tillhör de absoluta sällsyntheterna att det uppkommer fall som behöverifrågasättas i lagprövning eller som skulle kunna föranleda utslag iförfattningsdomstol. Det viktiga är alltså att hålla grundlagen fräsch. När det gäller kan man tyvärr interiktigt förutse dess innehåll, eftersom det ges undan för undan genomdomstolsutslag. Det är alltså ett slags författningsdomstol som prövar. När vistiftar lagar skall vi naturligtvis se till att de inte kommer i konflikt medreglerna i . Vi har ju anslutit oss till denna och ärförpliktigade att följa den. Om det genom domstolsutslag görs en tolkning avkonventioner på det sättet att det blir nödvändigt att ändra svensklagstiftning måste vi naturligtvis göra det undan för undan. Det är inte bara på grund av det som man har refererattill i en del utslag i i anledning av artikel 6 utan ocksåartikel 13 som vi från sida har sagt - i den motion jag har talat för-att det blir nödvändigt att se över systemet med domstolskontroll avförvaltningsbeslut. anda är präglad av detta system,eftersom det är vanligt på kontinenten och även i och , därdet finns möjlighet till domstolskontroll av förvaltningsbeslut. Det är såledesinte särskilt överraskande att vi med den svenska förvaltningstraditionen, somskiljer sig från den kontinentala,har hamnat i detta besvärliga läge. Vi måste emellertid acceptera detta ochgöra någonting åt det. Ur allmän synpunkt kunde det dessutom vara bra ommänniskor som är missbelåtna med att de inte har fått rätt iförvaltningshierarkin hade en chans att gå till domstol. Det skulle heltgenerellt öka den allmänna rättssäkerheten. 52 (vpk) replik; Om det skulle uppkomma uttryck för enpersonlig kungamakt blir partiprogrammet aktuellt, säger . Av detskall man väl dra den slutsatsen, att om kungahuset sköter sig får det finnaskvar hur länge som helst. Detta besked lugnar inte mig, och knappast heller desocialdemokrater som håHer på partiprogrammet. Det behöver också sägas att debatten inte handlar omnuvarande kung och drottning eller någon annan medlem av kungahuset. Denhandlar om vilket statsskick vi skall ha, om vi skall bevara ett system somhörde hemma i feodalsamhället eller om vi skall ha ett demokratiskt system förutseende av statschef. Det är alltså en principfråga. kan knappast förnekamonarkins ideologiska betydelse för att motverka arbetarrörelsens strävan fördemokrati och jämlikhet. Det är en nog så viktig aspekt, sägerockså att han inte är rädd för debatten. Hittilldags har han emellertid integjort mycket för att stimulera den, men det hoppas jag att han gör ifortsättningen. 53OLLE () replik: undervärderar något denutveckling som har skett års grundlag, där det stod attkonungen äger allena styra riket, fram till dagens läge. Det har skett storaförändringar i riktning mot vad som står i vår portalparagraf, dvs. att alloffentlig makt utgår från folket. Vi har kodifierat en mycket viktig utveckHngdär. Sedan får debatten om statsskicket fortsätta när det gäller vad som ärviktigt och mindre viktigt. Jag noterar att är isolerade här i kammaren itvå mycket viktiga avseenden, och det är debattens behållning. De är ensamma omatt yrka att skall införlivas med svensk rätt, i första handgenoms, k. inkorporation. Därmed skulle en lagstiftning som i utformningen inteöverensstämde med svensk lagstiftningsteknik införas, och då skulle man istället få tolkningstvister och sprida osäkerhet om rättsläget. Det är bra attriksdagen säger nej till det förslaget. Vidare säger alla partier utom nej tillinförande av en författningsdomstol. Vi vill i stället ha så litet lagprövningsom möjligt från domstolarnas sida. Den bör ingå i rättstillämpningen. Det ärett uppenbar-hetsrekvisit som gäller: avvikelsen skall vara uppenbar föratt man skall kunna ingripa, PBL togs också upp. behöver väl inte drasin i debatten såsom ett hot mot grundlagen. Det har av konstitutionsutskottetbegärt ett yttrande i de konstitutionella frågorna. Men, , man fårinte höja lagrådet som ett rådgivande organ till något slags överdomstol överriksdagen, utan jag hävdar att riksdag.smän inte kan avhända sig sin rätt att Prot.1985/86:37 självständigt pröva frågan om grundlagsenligheten i det härförslaget. Det kommer vi att göra i . Det kommer attbli ett fullödigt er indi f ° dokument som vi lämnar ifrån osstill bostadsutskottet. Det kan jag försäkra. Det ärenligt vår tradition. Förste vice talmannen anmälde attNils anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare replik, 54 i (m); I här föreliggandebetänkande behandlas bl, a, två av mina motioner från förra , somavstyrks av utskottet, men som föranlett reservationer, i ena fallet av demoderata utskottsrepresentanterna, i det andra av mig ensam. Beträffande den motion som velat grundlagsfästa inte baramedborgarskapets rättigheter utan även de därmed förknippade skyldigheternaför utskottsmajoriteten ett resonemang som jag har svårt att acceptera, i detman säger att det inte finns något samband mellan medborgarnas rättigheter ochderas skyldigheter, SpecieHt i ett läge då det kan bli allt vanligare attsvenskt medborgarskap förvärvas, inte vid födelsen utan först längre fram ilivet, efter ansökan, borde det inte vara opåkallat att också kunna hänvisatill medborgerliga skyldigheter som en del av medborgarskapet. Jag vill därföräven för min del som motionär yrka bifall till reservation 4 till konstitutionsutskottetsbetänkande. Vad beträffar reservation 9, som jag ensam står för, harjag reagerat mot formuleringen i regeringsformens 1 kap, 4 § att"beslutar om skatt till staten och bestämmer hur statens medelskall användas". Detta ger inte en helt riktig bild av riksdagensuppgifter på detta område. Även om man känner pietet mot en historisk tradition,borde man nog kunna överväga om en av de paragrafer som har ett historisktursprung likväl skulle kunna omformuleras så att den närmare ansluter sig tilldagens faktiska verklighet. Jag kan acceptera vissa av de invändningar somutskottet gjort mot mitt motionsvis framförda förslag till omformuleringar avRF 1 ;4, En mera rimlig formulering kunde likväl förslagsvis vara:"fastställer statens budget och beslutar om skatt tillstaten". Skatterna måste rimligen ses i relation till den statligaverksamhetens finansiering och inte som ett ting i sig, och statens medel - somenligt utgörs av "andra människors pengar" -kan inte användas hur som helst. Jag har velat markera detta i förhoppning attnågot tillfälle likväl skall erbjuda sig för folkstyrelsekommittén att begrundasaken, oavsett vad majoritet i sin lyhördhet mot 1809års regeringsforms anvisningar att vara "wisligt trög till verkning menfast och stark till motstånd", har uttalat. Jag har reserverat mig därför att förutsättningar för ettsärskilt yttrande inte föreligger, men jag tänker, fru talman, naturligtvisinte besvära kammaren med någon votering i saken. 55ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): Syftet med att genomföra en rösträttsreformför invandrarna måste självfallet vara att förstärka den svenska demokratin. Ominvandrare tillerkänns rösträtt i riksdagsval sker detta på två sätt, delsgenom att de själva oavsett medborgarskap får möjlighet att påverka politikendär de bor och arbetar, dels genom att det skuHe ge en rättvis parlamentariskrepresentation åt de grupper i samhället vilkas sociala och ekonomiska villkorinvandrarna delar. Man kan således inte betrakta frågan enbart ur invandrarnassynpunkt. Frågan om rösträtt för invandrare kan inte heller betraktas som enisolerad svensk fråga, Arbetskraftsmigrationen i olika delar av världen liksomflyktingströmmarna, som ökar i ett allt hårdare poHtiskt khmat, gör att dedemokratiska ländernas skyldighet att se till att människoi kan utöva sinrösträtt blir ett problem av internationell karaktär. Och man kan anta att ettsvenskt ställningstagande får internationell betydelse. Om man skulle göra rösträtten för utländska medborgare iSverige avhängig av avtal med hemlandet, skulle det kunna innebära att helareformen spolieras. En mycket stor del av den utomnordiska invandringen bestårav flyktinginvandring. Det bör stå tämligen klart att olika militärjuntor intehar något intresse av att de som flytt från dessa länder får fulla medborgerHgarättigheter här. Tvärtom gör ju sådana länder allt som står i deras makt föratt försvåra flyktingarnas situation. Och argument om att förstärka demokratinär knappast något som biter på dessa herrar. Vårt parti anser att alla människor som bor och arbetar ivårt land skall ha samma rättigheter och skyldigheter. Rösträtten är engrundläggande demokratisk rättighet, som bör tillfalla alla människor iSverige på lika villkor. Det var ingen tillfällighet att just frågan om allmänrösträtt togs fram som en av de stora frågorna när arbetarrörelsen börjadeformera sig. Och alltsedan dess har kampen för att utvidga demokratin ochförsvara den mot varje inskränkning varit huvudfrågan för arbetarrörelsen. Rösträttenär som alltid en klassfråga. Det tog den svenska arbetarklassen flera decennierav kamp för att uppnå nu gällande politiska rättigheter, gäller detinvandrarnas rösträtt. har vi den situationen att det finns flera hundratusen människor i landet som saknar möjligheter att påverka det politiskalivet. De är människor som bor och arbetar i vårt land, de har levt här iåratal, och förmodligen kommer de att stanna kvar här resten av sina liv. Derasbarn går i svenska skolor, och de har hela sitt ekonomiska och kulturella livhär i landet. Vi har den mycket vanliga situationen att människorarbetar på samma arbetsplats och har gemensamma sociala och ekonomiskaintressen, men en del av dem är uteslutna från möjligheten att poHtiskt påverkadessa intressen på grund av att de är utländska medborgare. Om man utgår ifrånatt den heh övervägande delen av dessa verksamma människor, som i ärberövade sin rösträtt, tillhör arbetarklassen, så betyder det attarbetarklassen i inte har en politisk representation som svarar motdess egentiiga styrka. Det betyder också att det borgerliga skiktet är imotsvarande grad överrepresenterat i . Invandringen härpå så sättradikalt förändrat 4 protokoll 1985/86:37-38 förutsättningarnaför demokratins utveckling i , Men det förhållandet tycks inte bekymrautskottsledamöternas demokratiska sinnelag. De borgerliga partierna är avargumentationen att döma enbart intresserade av att slå vakt omrösträttsbestämmelserna och framför allt kopplingen mellan medborgarskap ochrösträtt. Där klamrar man sig fast och hävdar rösträttsbestämmelsernasoinskränkbarhet, inte för att utvidga demokratin utan för att inskränka den,. Utskottet och regeringen är - det är tydligt - av denmeningen, att människor som bor och arbetar i vårt land, som har levt här iåratal och som förmodligen kommer att stanna kvar här resten av sina liv, deoch deras barn, som växer upp här, skall förbli främmande element i det svenskasamhället, främlingar som på grund av sitt medborgarskap inte känner sammasamhörighet med landet som övriga svenskar. Utskottet vägrar att betrakta invandrarna som en del avdet svenska samhället, som en del av den svenska arbetarklassen och som havandegemensamma intressen med denna. Den instähningen befäster och underblåser defördomar och rasistiska tendenser som gör sig gällande . Borgerligheten och dess partier oroas av att derasmaktställning kan hotas om rösträtten för invandrare utsträcks även till demsom inte har svenskt medborgarskap. Borgerligheten åberopar och använder i sin argumentationrösträttsbestämmelser som inte motsvarar de faktiska förhållandena i landetoch motverkar därmed, nu som tidigare, de grundläggande demokratiskareformernas syfte för att slå vakt om sina klassintressen. De som högljuddast och med alla medel hävdarmedborgarskapets och rösträttens oskiljaktiga förening som bevis för individenssamhörighetskänsla med landet, är de som i kapitalexportens ochmultinationaliseringar-nas tidevarv representerar de krafter i samhället sombekänner det enda fosterland de vet av, nämligen profiten. Fm talman!Jag yrkar bifall tiU reservation 3. 56OLLE () replik; Jag viH bara säga några ord om det som nysssades om behovet av en utveckling mot jämställande av utländska och svenskamedborgare. När man inte i enighet kunde förverkliga rösträttskommitténsförslag, vilket är överspelat, tror jag att det var värdefullt att man tog uppdiskussionen om att öka den politiska rättvisan såväl mellan olika invandraresom mellan invandrare och svenskar. Strävan borde vara att underlätta för iSverige bosatta utiändska medborgare att bli svenska medborgare. Det varviktigt att denna debatt uppstod och att utredningen om dubbla medborgarskapkom till stånd. Processenär således inte stoppad - man strävar efter att förbättra läget. Det har talats mycket om konventioner m.m.Det är viktigt och i överensstämmelse med vad som har hänt på en rad områdenatt vi också får konventioner som innehåller bestämmelser om grundlägganderättigheter för alla och som inte är begränsade till medborgare i de enskildastaterna. I fråga om detta finns en aktivitet från den svenska regeringenssida. Jag hoppas att den här utredningen, som har fatt mycket vida direktiv,skall kunna ge underlag för sådana aktioner när det gällerFN-konventioner m. m. Prot. 1985/86:37 Genom dessa konventioner kan manarbeta för att de som bor i ett annat land än det där deär medborgare tillerkänns grundläggande fri- och rättigheter. Jag tycker attinte heller det perspektivet bör komma bort i en debatt om konventionerna. 57ALF (); Man kanske skulle kunna hävda att jagmedverkat till att vissa grundlagsfrågor har aktualiserats och ocksådebatterats. Med bästa vilja i världen kan man efter det senaste årets debattinte göra gällande att det råder någon entydig tolkning av grundlagari alla stycken. Därför tycker jag att det skulle vara mycket angeläget att fåen författningsdomstol inrättad här i landet. Debatten har handlat mycket omgrundlagens metafysik - det är min uppfattning, I stället för att man fåttklara juridiska tolkningar av grundlagen har en rad partipolitiskt styrdamissuppfattningar skapat förvirring hos allmänheten, och det är olyckligt. Enligt min mening skulle en författningsdomstol ha storbetydelse för att skapa klarhet kring både grundlag och vallag. Det finnsexempel på beslut, fattade av parlamentariskt tillsatta organ, där intejuridiken och rimligheten fått styra utan partipolitiska bedömningar. En sådan situation är djupt olycklig när det gäller attbevara författningens trovärdighet, och därför yrkar jag bifall tillreservation nr 6, 58 (): Jag sade tidigare att var totaltisolerade i den här frågan, när de krävde en författningsdomstol. noterarjag att en ledamot av riksdagsgrupp biträder uppfattning, 59 (): Det kan väl ändå inte vara annat än uppenbartför att tolkningarna av begreppet teknisk valsamverkan medutgångspunkt i grundlagen gjorts på de mest motstridande sätt och att ettparti som kds behandlats mycket märkligt utifrån vallagens bestämmelser.Tolkningen av vallagen var nog så partipolitiskt inriktad. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (övergång till republik) Utskottets hemställan bifölls med 298 röster mot 16 förreservation 1 av . "3 ledamöter avstod från att rösta. 2 (villkoren för rösträtt i riksdagsval) Först biträddes reservation 2 av m. fl. med154 röster mot 18 för reservation 3 av . 145 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 165 röster mot151 för reservation 2 av m. fl. 1985/86:37 Mom. 3 (föreskrifter i grundlag om medborgarskapets innebörd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservatiori 4 av 77 7 77 m- fl- - bifölls med acklamation. Mom.4 (grundlagsskyddad egendomsrätt, näringsfrihet och yrkesfrihet) Utskottetshemställan bifölls med 167 röster mot 148 för reservation 5 av m,fl, 2 ledamöter avstod från att rösta, () anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha röstat ja, GullanLindblad (m) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha avstått frånatt rösta.. Mom.5 (inrättandet av en författningsdomstol) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m, fl, - biföllsmed acklamation. Mom.6 (undersökning av svensk lagstiftnings förenlighet med ochinkorporering av med svensk rätt) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av m, fl, - biföllsmed acklamation. Mom.7 (domstolskontroll av förvaltningsbeslut) Utskottetshemställan bifölls med 165 röster mot 152 för reservation 8 av m,fl. Mom.8 (precisering av bestämmelsen i 1 kap, 4 § RF) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av i - biföllsmed acklamation. Mom.9 (översyn av bestämmelserna i 8 kap, samt 2 kap, 10 § andra stycket RF) Utskottetshemställan bifölls med 164 röster mot 152 för reservation 10 av ,fl. Mom. 10-12 Utskottets hemställan bifölls. 1985/86:1 om frågor rörande vapen- och passärenden m,m. 1984/85:215)samt 1985/86:3 om vissa frågor om sexualbrott m, m. 60 FÖRSTE VICETALMANNEN; Prot. Justitieutskottetsbetänkanden 1 och 3 kommer att debatteras i tur och Vapen- och passärenden m. m. Voteringarna äger rum i ett sammanhangefter avslutad debatt. Först upptas alltså justitieutskottets betänkande 1 omfrågor rörande vapen- och passärenden m,m. Vapen-och passärenden m. m. Anf.61 (vpk); Tendensen för prövningen av tillstånd att inneha vapen är mycket klar:högre avgifter, omfattande prövningsbestämmelser, ofta svårförståeliga ochsvåraccepterade bestämmelser om skyldighet att göra vapnet obrukbart om detenbart innehas som samlarobjekt. Det senaste är ju inget allmängiltigt krav,men det förekommer, Imotionerna 1983/84:759 och 1984/85:1658 tas upp frågan om översyn av vapenlagenoch tillämpningsföreskrifterna till 10 § vapenlagen, harutförligt behandlat motionerna i ifrågavarande betänkande. På s, 17 finns ettpåstående som är tendentiöst. Utskottet skriver: "Dessa vapen har nämligeninte sällan undermålig precision och bristfällig mekanism," Såvitt jag vetsker ingen regelbunden kontroll av myndighet på precision och säkerhet vidförvärv av begagnade vapen. Utskottets skrivning saknar på den punkten täckningi prov eller statistik. Tydligen styr denna obestyrkta bedömning avenskottssalongsgevären utskottets ställningstagande till motion 1983/84:759, Imotion 1984/85:1658 tas upp kravet på en översyn av vapenlagen.