prot · G90993 · 1985-12-31 00:00:00 — Finansministern talade om möjligheten att fåarbetsmarknadens parter att medverka till avtal som bevarar densamhällsekonomiska debatten. hade i ett av sina inlägg en passus somlöd: allt under förutsättning att arbetsmarknadens parter sluter avtal som ärförenliga med samhällsekonomisk debatt. talade ocksä omde pedagogiska insatser han försökte göra i debatten. Men, herr talman, här går ju nu löntagarnas organisafionerut och kräver just kompensation för inflation i sina löneavtal, trots dessaoändligt utdragna diskussioner. Därför, herr falman, tycker jag att finansutskottetspåpekande att "Sambandet mellan nominella löneökningar, vinstmarginaler,prissfeg-ring och utebliven eller minskad reallön har belysts i en mängd olikadebattskrifter och debattartiklar" är ganska poänglöst. Det har ju intehjälpt. Det har sagts av någon att det är med inflafionen som medsynden - varje regering fördömer den, men varje regering praktiserar denlikafullt. En grupp kan givetvis kompensera sig för inflationen enkort tid, men det sker då pä andra gruppers bekostnad. En hel nation kan aldrigkompensera sig för inflationen. Därför är des. k. följsamhetsklausuler som manhar i vissa avtal fel tänkta frän början. Ändå fär vi höra frän ledandepolitiker aft en viss kompensation är rimlig. Det är den inte, herr talman! Detär just detta som en liten skrift klart och lättfattligt borde illustrera. Mitt förslag är därför, herr talman, att finansministernlåter utarbeta en liten skrift med ,därmed allude-rande pä initiafiv frän mitten av 1950-talef. Och inte skulle väl någon sörja, herr talman, om dettatill effekt finge att svenska folket berövades en illusion! 59 () replik: En kort fråga till , som årenivrig anhängare av indexreglering av skatteskalor: Är en indexering avskatteskalorna en kompensation för inflation, och alltså en illusion? 60HUGO HEGELAND (m) replik: Jag kan replikera till att jagfaktiskt tänkt pä problemet - här förekom ju av skildaanledningar en del longörer -huruvida en eventuell kompensation för inflationvia justering av skatteskalor är en typ av illusion. Jag anser där attriksdagen avhänder sig sin skyldighet att beskatta svenska folket - och att iförsta hand beskatta def så litet som möjligt - om vi låter inflationen höjaskatterna. Den avgörande frågan är om skall bestämma vilkenskaftenivå vi skall ha - numera har vi ju ett högt skattetryck-eller om viskalllåta andra krafter göra det. Def är ju andra krafter som bäddar för deninflation som äger rum i samhället. Jag gör alltså ett undantag för just kompensation viaindexskyddade skafteskalor för en stigande skatt som inte harbeslutat om. 61 (): Lät mig börja med att lyckönska regeringenoch den nyvalde statsministern till att få arbeta under så gynnsamma ekonomiskaförhållanden. Svensk ekonomi har en gyllene möjlighet att undanröja destrukturella obalanserna. handlar det om att ta till vara de goda yttreomständigheter som råder och som har infunnit sig. Jag tänker givetvis på deninternationella högkonjunktur vi upplevt under senare är, de fallandeoljepriserna, den sjunkande dollarkursen och den stigande D-marken samt denallt lägre internafionella räntenivån. Dä alla väntade pä en ny lågkonjunkturoch de positiva effekterna av devalveringarna började ebba uf, förbyttes hotetom en lågkonjunktur till en försikfig opfimism. Tillväxten i våra viktigakonkurrentländer beräknas öka, och inflationstakten sjunker: gynnsammaomständigheter som gör att vi får räkna om prognoserna för bytesbalansen, somnu tycks fä ett smärre överskott 1986, och den lägre inflationstakten som gördet lättare att få fill stånd låga nominella löneavtal, Def kan emellerfid vara på sin plats att påpeka aft deyttre omständigheter som vi i betecknar som goda karakteriseras heltannorlunda i många andra länder, I exempelvis och , tväskuldtyngda oljeländer, gläder man sig förvisso inte ät fallande oljepriser, Ivärt grannland är inte heller oljepriserna orsak till hurrarop. Jag vill gärna ge ett erkännande fill regeringen för denekonomiska politik som förts. Regeringen hårde facto lyckats brytastatsutgifternas ökningstakt, I reala termer är statsutgifterna exkl,statsskuldsräntorna t, o, m, lägre enligt prognosen /86 än utfallet förförra budgetåret. Bakom den positiva budgefutvecklingen i gömmer sigemellerfid också dels öknde skatteintäkter som beror pä att regeringen intelyckats få ner löneökningstakfen, vilket inger allvarliga farhågor förframtiden, dels en undersenare år omfattande budgetteknisk omfördelning av statsutgifterna, som minskarutgifterna enbart på papperet. Dessutom har en stor del av de ökade intäkternaför staten berott på höjda skatter, vilket förstås minskar flexibiliteten iekonomin och hämmar möjligheten att effektivt utnyttja värt landsproduktionskapacitet. I kds ekonomisk-politiska motion har vipresenterat våra förslag och vårt synsätt på hur en politik som leder tillbalans kan se uf. Vi delar naturligtvis regeringens uppfattning, som kommertill uttryck i finansplanen, att avtalsrörelsen intar en nyckelroll i denekonomiska politiken, Löneökningstakfen är en av de viktigaste faktorerna förinflationens utveckling, Pä kort sikt beräknas löneökning resultera i0,2-0,höjd inflationstakt, Pä läng sikt får alltför höga nominellalöneökningar en starkt inflationsdrivande effekt. En inflation i som ligger högre än i vårakonkurrentländer innebär, om inte produktiviteten ökar i motsvarande grad, attkonkurrenskraften gröps ur och att marknadsandelar för svenska företag förloraspå bäde hemmamarknaden och exportmarknaden. Enligt senasteprognos beräknas timkostnaderna i våra vikfigaste konkurrentländer öka med 4,i är. Med i stort sett nollavtal stiger de svenska timkostnaderna ,har de svenska lönekostnaderna ökat betydligt mer än hos vårakonkurrentländer. Lyckas vi infe , när effekterna av devalveringarna 1981och 1982 börjar avklinga, bibehålla och förstärka vär konkurrenskraft gentemotomvärlden, finns bara två alternativ - nya devalveringar eller kraftigt ökadarbetslöshet. Att devalvera ytterligare en gång vore förödande för svenskekonomis trovärdighet, och aft medverka till en politik som medför en högarbetslöshet är oförenligt med ett kristdemokratiskt synsätt. Den hårda kritik som från olika grupperriktats mot regeringen för brister i fördelningspolitiken visar att regeringenpå denna punkt inte lyckats. Skall fackföreningsrörelsen kunna gä med på låganominella avtal, och kunna få förståelse för sådana avtal bland medlemmarna,måste fördelningspolitiken ge de svaga grupperna ett extra fillskott. Jag harstor förståelse för att den fördelningspolitiska debatten skjutit fart dåmänniskor fär uppleva reallöneförsämringar samfidigt som miljonärerna blir fleroch fler. Det verkar som om en del icke-socialistiska politiker ochledarskribenter är sä psykologiskt okänsliga aft de inte inser att de mångabörsklippen är mentalhygieniskt påfrestande under en viktig lönerörelse däkampen mot inflationen är sä angelägen. Mot denna bakgrund är def ocksåförvånande att vissa politiker på fullaste allvar tycks mena att man undernuvarande känsliga avtalsrörelse kan sänka skatten kraftigt enbart förhöginkomsttagare. Vem skulle kunna regera i det psykologiska klimat som däuppstod? I kds ekonomisk- och skattepolitiska motion anvisar vi enrad fördelningspolitiska åtgärder som vi anser skulle underlättaavtalsrörelsen och bidra till ett rättfärdigare samhälle. Lät mignämna några: -Vi vill sänka momsen på baslivsmedlen . Denutgiften skulle finansieras med en höjning av momsen på övriga varor med 1,9procentenheter. - Vi vill införavårdlön, som ökar valfriheten för småbarnsföräldrar och samfidigt ger familjermed en hemarbetande förälder ökad köpkraft, - Vi vill ocksåaff def skall finnas räft att tudela inkomsten vid beskattningen. Detta skullebättre än nuvarande system anpassa skatteuttaget till försörjningsansvaret.Lät mig ge ett exempel på hur orimligt nuvarande skattesystem slår mot tväolika familjer med samma totalinkomst och samma utgifter. Om båda makarna i enfamilj arbetar , så att föräldrarna kan furas om att vara fillsammansmed barnen, betalar de , i skaft vid en inkomst på , vardera- alltså sammanlagt . Är däremot arbetsmarknaden sädan aft detta ejär möjligt eller om en av föräldrarna vill vara hemma tillsammans med barnen päheltid medan den andra föräldern förvärvsarbetar på helfid blir skaften 49 000kr, vid en inkomst pä . Trots att dessa familjer har samma inkomster,samma utgifter, samma försörjningsansvar ökar alltså skatten med . Entudelning av inkomsten vid beskattning skulle utjämna denna orättvisa ochjämställa olika familjetyper med varandra, - Vi villockså ha ökade regionalpolitiska insatser. Dessa insatser presenterar vi i särskilda motioner - och def är åtgärder som onekligen skulle förbättra sysselsättningen i glesbygden. Vi vill för detta anslå 300 milj, kr, utöver vad regeringen föreslår, I regeringens skatteproposifion föreslås bl, a, en höjningav grundavdraget från , fill , och till , är1988, vilket skulle ge alla inkomsttagare en liten skattesänkning, I kds har vialltid ivrat för att samhället i första hand skall prioritera skattelättnaderför barnfamiljer som bevisligen har det mycket svårt, dvs, enförsörjarfamiljeroch de med en deltidsarbetande. Regeringens skaffeförslag är sympatiskt i sämåtto att def innebär sänkt skatt för samtliga inkomsttagare. Nackdelen medregeringens förslag är aft skillnaderna mellan familjer med tväförvärvsarbetande och dem med en förvärvsarbetande ytterligare förstärks.Fördelningspolitiken mäste ta hänsyn till hur hushällens ekonomi ser ut, och däframstår en tudelning av inkomsten vid beskattningen som en mer angelägenåtgärd än en höjning av grundavdraget. Jag vill också, herr talman, klargöra att kds inteaccepterar regeringens förslag fill höjd oljeskaft i dagens läge. För att avtalsrörelsen skall underlättas, speciellt itjänstemannagrupperna, och för aff inflationen inte skall höja skaftetrycketbör skatteskalorna indexskyddas och marginalskatterna sänkas ytterligare.Regeringens förslag är ett steg i rätt riktning även om vi skulle vilja gäsnabbare fram, Alla med inkomst under 6,5 basbelopp, 151 500kr,, borde redan nästa är få maximalf i marginalskatt. Dessutom börmarginalskatfetakef sänkas fill , Genom att bädda för låga nominella löneökningar, ta tillvara def gemensamma som finns mellan opposition och regering och utnyttja deresurser som finns i samhället - bäde människor och maskiner - kan vi i Sverigefä skutan på rätt köl. Om vi misslyckas med detta och konkurrenskraftendärigenom urholkas och en lågkonjunktur kommer med stigande arbetslöshet ochkrympande exportmarknad som följd, drabbar def knappast de välutbildade, deyrkeserfarna höginkomsttagarna. Det blir de lägufbilda- de, deunga, de som har def bekymmersamt, som fär betala priset för enmisslyckad ekonomisk politik. Därför måste vi gemensamt lyckas, därför måste vita den gyllene chans som vi nu har. Jag vill ocksä framföra mina yrkanden. Närdet gäller de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken vill jag iförsta hand yrka bifall till motion 211, yrkande 1,1 andra hand yrkar jagbifall till reservation 1 av m, fp och c. Jag anser att denna reservation iflera sakpolitiska avseenden pä eff bättre sätt än utskottets majoritetsskrivning visar på en framkomlig väg ur de ekonomiska balansproblemen. Bl, a,innebär reservafionen viktiga markeringar och ställningstaganden ilöntagarfondsfrägan, i synen pä den offentliga sektorns expansion,skattepolifiken, valutaregleringen och stafs-budgetregleringen. Däremot är vi ikds nägot kritiska till den till synes onyanserade betoningen av att det nuskulle vara "hög tid att sätta tillväxten i centrum för den ekonomiskapolitiken". Efterkrigstidens ensidiga betoning av den ekonomiskatillväxten har enligt vär mening haft ett högt mänskligt pris, Flyttlass,miljöförstöring, anonymitet och sociala problem blir resultatet av en politiksom betonar tillväxten ensidigt. Ekonomisk tillväxt är givetvis positiv och bl,a, angelägen för att arbetslösa människor skall fä arbete. Men ekonomisktillväxt fär aldrig prioriteras före miljöhänsyn och hushållning med begränsadenaturresurser. Regeringen måste ta eff stort ansvar för att underlättaavtalsrörelsen. Vi i kds tror inte aft ökade egenavgifter tillarbetslöshetskassorna är en framkomlig väg för att få tillstånd låga nominellalöneavtal. Tvärtom kan det innebära att allt färre ansluter sig tillA-kassorna, vilket leder till aft människor vid arbetslöshet sfär utan detskyddsnät som denna försäkring innebär, I treparfireservationen saknas ocksä en stark betoning avhur viktig fördelningspolitiken är för aft hjälpa utsatta grupper ochunderlätta avtalsrörelsen. Jag vill också passa på aft yrka bifall tillmotion 1985/86:Fi211 yrkandena 2 och 3 samt till reservationerna 4, 5, 7, 12och 15, Jag vill ocksä, slutligen, yrka bifall i första hand till ett särskiltyrkande, i anslutning till mofion Fi205, som delats i kammaren och som lyder: 9, beträffande löntagarfonder a) att riksdagenmed avslag pä motionerna 1985/86:Fi201 yrkandena 3 och 4 och 1985/86:215yrkande 2 samt med bifall fill motionerna 1985/86:Fi201 yrkandena 1 och 2,1985/86:Fi205 yrkande 1, 1985/86:Fi208, 1985/ 86:Fi210, 1985/86:Fi212 och1985/86:215 yrkande 1 som sin mening uttalar aft löntagarfonderna snabbt skallavvecklas, b) att riksdagenmed anledning av motion 1985/86:Fi205 yrkande 2 uttalar sig för aftlöntagarfondernas medel skall överföras fill AP-fonderna, I andra hand yrkar jag bifall tillden gemensamma reservationen nr 10 av m, fp och c. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. I (de allmänna riktlinjernaför den ekonomiska politiken) Först biträddes reservation 2 av iHallstahammar - som ställdesmot motion Fi211 av i motsvarande del - med Härefter biträddesreservation 1 av m. fl. med 150 röster mot 18 förreservafion 2 av i , 143 ledamöter avstod från aft rösta, Slufligen bifölls utskottets hemställan med 162 röster mot 147 för reservafion1 av m,fl. Mom. 2(regional balans som övergripande mål för den ekonomiska Utskottets hemställan bifölls med 269 röster mot 38 förhemställan i reservation 3 av , och , 3ledamöter avstod från aft rösta. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation4 av m, fl, anförda mofiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 4 (valutapolitiken) Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 150 förreservation 5 av m, fl. Mom. 5 (kreditpolitiken och placeringsplikten) Utskottets hemställan bifölls med 194 röster mot 113 förreservation 6 av m,fl, 3 ledamöter avstod frän att rösta. Mom. 6 (vidgad prioriterad långivning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 7 avNils G, Åsling och - bifölls med acklamation. Mom. 7 (bilkrediter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 8 avLars m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 8 (sänkning av räntan) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avHans Petersson i - bifölls genom uppresning. Mom. 9 (löntagarfonder) Först biträddes reservafion 10 av m, fl, - somställdes mot det av under överläggningen framställda yrkandet -med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemsfällan med 161 röster mot150 för reservation 10 av m,fl. Mom. 10 a (förslag fill förändringar i reglerna för de s, k, förnyelsefonderna) Utskottets hemställan -som ställdes mot reservation 11 av m,fl, - bifölls medacklamation. Mom. 10 b (utnyttjande av förnyelsefondernas medel) Utskottefs hemställan - som ställdes mot reservafion 12 avBjörn m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 10 c (förslag till en utbyggnad av förnyelsefonderna) Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 18 förreservation 13 av i , Mom. II (investeringsfonder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 14 avLars m. fl, - bifölls med acklamation. Mom. 12 (exporfdepositioner) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 15 av m,fl,, dels reservation 16 av m, fl,, bifölls medacklamation. Mom. 13 (de allmänna riktlinjerna för budgefregleringen) Först biträddes reservation 20 av iHallstahammar- som ställdes mot mofion Fi211 av i motsvarande del- med acklamation. Härefter biträddes reservafion 19 av f>Jils G, Åslingoch med 43 röster mot 18 för reservation 20 av HansPetersson i , 251 ledamöter avstod frän att rösta. Därpå biträddes reservation 18 av och med 45 röster mot 39 för reservation 19 av . Åsling och BrittaHammarbacken. 228 ledamöter avstod frän att rösta. Härefter biträddes reservation 17 av m.fl.med 67 röster mot 45 för reservation 18 av och . 200ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemsfällan med 144 röster mot67 för reservafion 17 av m, fl, 100 ledamöter avstod frän attrösta. Mom. 15 (undantag från nolldirektiven för utredningar påhandikappområdet) Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 18 förreservafion 21 av i , 2 ledamöter avstod frän aftrösta. Mom. 16 (finansiering av samhällets sjukvård) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 22 avHans Petersson i - bifölls med acklamation. Mom. 17(den kommunala ekonomin) Prot. Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 23 av m. fl,, ~ delsreservation 24 av och , dels reservation 25 av , Åslingoch , dels reservation 26 av i ,dels mofion Fi211 av i motsvarande del, Mom. 18 (kommunalf skaftestopp) Utskottefs hemställan - som ställdes mot reservafion 27 avLars m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 19 (förenklad statsbidragsgivning fill kommunerna)Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 206 röster mot 106 förhemställan i reservation 28 av m, fl. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation29 av och anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 20 (kompensation för indragning av statsbidrag tillkommunerna) Hemställan Utskottets hemsfällan - som ställdes mot hemställan i reservafion30 av i - bifölls med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation31 av m,fl, anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Övriga tnoment Utskottets hemställanbifölls. 1985/86:17Anslag fill allmänna val (prop, 1985/86:100 delvis) 1985/86:18 Stöd tillpolifiska parfier (prop, 1985/86:100 delvis) 1985/86:19 Anslag till de kungl,hov- och slotfsstaferna (prop, 1985/86:100 delvis) 1985/86:23 Vissa anslag /87 inom finansdepartementefs verksamhetsområde (prop,1985/86:100 delvis) Prot.1985/86:93 betänkande 1985/86:13 Anslag pä filläggsbudgetII (prop, 1985/86:101 delvis) Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. Föredrogs bosfadsufskoffefsbefänkande 1985/86:12 om anslagtill bostadsbidrag m, m, (prop, 1985/86:100 delvis). 62MARGARETA (): Bostadspolitiken har bevisligen blivit säkomplicerad och svåröverskådlig att infe ens regeringen kan överblickakonsekvenserna av alla de förslag som den lägger fram. Det är hög fid för ettnytt system i vad gäller stödet till barnfamiljerna. Man kan visserligen hävda aft de inkomstprövadebostadsbidragen stoppat till de värsta hälen i utsatta barnfamiljersplånböcker, men den dystra sanningen är ändå aff varje höjning av deinkomstprövade bidragen gör det svårare för ännu fler barnfamiljer att självaförbättra sin ekonomi. Orsakerna till detta är de marginal- och tröskeleffektersom följer av bostadsbidragssystemet. En familj som uppbär bostadsbidrag och som lyckas höja sinhushållsin-komsf kommer att drabbas infe bara av marginaleffekterna iskattesystemet utan även av minskade bostadsbidrag. Inkomstprövningen av bostadsbidragen tar inte hänsyn tillom underhållsbidrag eller bidragsförskott utgår. Inkomstprövningen skerdessutom mot familjens bruttoinkomst utan hänsyn till hur mycket som går bort iskatt. Detta missgynnar ytterligare familjer som endast har gemensamma barn ochfamiljer där hushållsinkomsten främst tjänas in av en förälder. av trebarnsfamiljerna och av familjernamed fyra barn har bostadsbidrag. För aft minska marginaleffekterna för dessa hushåll ochöka deras förmåga att själva förbättra sin ekonomi bör de inkomstprövadebostadsbidragen så långt möjligt ersättas av ett grundavdrag för barn vidbeskattningen, lägre inkomstskatter och flerbarnstillägg. Vi har i vär mofion föreslagit att under enövergångsperiod ett bostadsbi-dragssystem med rättvisa inkomstprövningsreglersom utgår frän disponibel inkomst efter skaft skall fillämpas, I propositionen, som ligger till grund för det betänkandesom vi nu behandlar, har regeringen föreslagit aft såväl den nedre som den övrehyresgränsen höjs från defta är. Höjningen av den nedre hyresgränsenunder löpande budgetår kan innebära minskade bostadsbidrag för dem som har enbostadskostnad som är lägre än den gällande övre hyresgränsen eller somöverstiger den övre hyresgränsen med . Anledningen till dettaär att bidragsfagaren inte helt eller inte alls kan utnyttja en höjning av denövre hyresgränsen, medan han däremot tappar den del av bostadsbidraget som blirföljden av att den nedre hyresgränsen höjs.Propositionens förslag kan leda till att vissa bidragstagare får lägrebostadsbidrag frän den , Minskningen kan bli högst , permånad. Utskottet har därför anslutit sig bl, a, till den moderatamotionen med oförändrad nedre hyresgräns , Då utskottet bibehållitden ekonomiska ram som regeringen föreslagit, innebär det att den övrehyresgränsen inte kan höjas fullt ut i enlighet med regeringens förslag frånden , Vad sä gäller höjda inkomstgränser vill jag hänvisa tillvärt förslag om en successiv avveckling av bostadsbidragen. Jag yrkar därföravslag på höjningen av bostadsbidragen. Utskottsmajoriteten har genom ett tillkännagivande tillregeringen förekommit bostadskommitténs betänkande om återinförande avbostadsbidrag till hushåll utan barn. Det finns all anledning att avvakta denfortsatta beredningen av bostadskommitténs betänkande. Förhoppningsvis skall vi inom en snar framfidfå tillfälle att diskutera eff nytt sysfem för stöd till barnfamiljerna genomatt bostadskommittén avlämnat sitt betänkande, Def torde också vara ett intresse för regeringen aft kommafram till enklare och mera rättvisa regler, som innebär att regeringen kanöverblicka konsekvenserna av sina förslag. Jag yrkar bifall till reservationerna 1,2,3, 6,8,10,13 och 17, Kammaren beslöt aff förhandlingarna skulle fortsättas kl,19,30, 8 § Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1985/86:145 av () till statsministern omregeringsåtgärder till förmän för judarna i : I lever ca 2 miljoner judar, vilket motsvarar ca 0,avunionens befolkning. De sovjefiska judarna utgör av världens judar ochär den enda kvarvarande större gruppen judar som inte tillåts att frittutvandra fill , dokumenterade 1985utförligt den prekära situafionen för judarna i , Dokumentationenkan sägas vara sammanfattad i följande fyra meningar: "I är judarna nekade möjligheten att leva såsomjudar fria från fruktan och diskriminering, och som ett resultat avdiskriminerande åtgärder och medveten polifik, möter de stora svårigheter bådenärdet gäller aft utöva sin kultur och vidmakthålla sina traditioner, och dettaocksä när def gäller aft föra sittkulturella och religiösa arv vidare till sina barn, Pä samma gång är deförhindrade att lämna , Detta att de nekas åtnjuta de mänskligarättigheterna utgör ett brott mot flera internationella konventioner om demänskliga rättigheterna inklusive den 'Allmänna förklaringen om de mänskligarättigheterna' och den 'Internationella konvenfionen om civila och politiskarättigheter' såväl som mot grundlagar. Den sovjetiska politikenmot judarna överensstämmer inte heller med de punkter som stadfästs iSlutdokumentet frän ," I sin enhälligt antagna resolution nr ADOC5445,N(rapportör riksdagsman ) uttalar sitt bekymmer överden ytterst besvärliga situafionen för judarna i . Rådet är djuptoroat över de ständiga trakasserierna, rättegångarna och fängslandet av judarsom söker tillstånd aft utvandra och över den fortsatta antisemitismen i detsovjefiska samhället. konstaterar, att judarna i är enundertryckt kulturell minoritet och befraktar den rådande situationen såsom ettfall för internationellt bekymmer.