prot · G90950 · 1985-12-31 00:00:00 — Statsrådet säger att han inom olika intemationellaorgan verkar för att man skall ta bort dessa subventioner. Med tanke på densista meningen, som statsrådet här läste upp, får jag då säga att han intelyckats särskilt bra hitintills. När han säger att han i olikasammanhang kommer att verka för att dessa varvssubventioner försvinner ellerminskar, hoppas jag att han framöver når ett bättre resultat än vad hanhitintills har gjort. AnL 147 IndustriministerTHAGE : Får jag till mitt svar tillägga att flera av de nya stora varvsnationerna,t. ex. och , står utanför . således inte bundna avinternationella överenskommelser inom stödområdet. Dessa länder kan sålundaerbjuda villkor till beställare som inte vi eller andra kan göra.Det sker också dess värre, AnL148 i (m): Jag är medveten om de problem som statsrådet nämnde. Jag hoppas ändåatt statsrådet fortsätter att påverka de länder som vi har en rimlig möjlighetatt påverka, så att vi slipper att bevittna hur ett av världens kanske främstavarv går i graven, inte på gmnd av brist på effektivitet utan därför att viinte kan stå emot det tryck som kommer från andra stora varvsnationer. Överläggningen varhärmed avslutad. 20 § Svar på fråga1985/86:250 om förmånsrättsordningen vid konkurs Med anledning av en utredning av statens industriverk, den s, k,konkursutredningen, har frågat mig om regeringen avser att följadet av industriverket framlagda förslaget om en ändring av förmånsrättslagen.Efter samråd med justitieministern vill jag lämna följande svar. Denrapport om konkursutvecklingen som utarbetats av statens industriverk kommeratt remissbehandlas. Vidare torde, enligt vad jag erfarit,lönegarantiutredningen (A 1982:04) komma att behandla frågan om förmånsrättsordningeni konkurs i sitt slutbetänkande, som läggs fram . betänkande torde komma att remitteras. Regeringenkommer att awakta det samlade utredningsmaterialet och remissinstansernassynpunkter, innan ställning tas till ett eventuellt förslag om ändring avförmånsrättslagen. AnL150 (): Jag tackar industriministern för svaret. Den nuvarandeförmånsrättslagen tillkom på grund av de negativa effekterna av införandet avlagen om anställningsskydd 1974, Det visade sig att bankerna och andrakreditinrättningar vid sin kreditbedömning tog hänsyn tiU en latent löneskuldavseende . Detta medförde svårigheter för många småföretag att fålån. SHIO-Familjeföretagen påpekade dessa problem för regeringen och begärde enändring för att minska de negativa effekterna. Resultatet blev attförmånsrättsordningen ändrades så, att företagsinteckningar fick högreprioritet än lönefordringar, SIND:skonkursutredning anförde; Särskilt i samband med nystartade företag ellerexpansion av relativt unga företag är det uppenbart att man underskattarbehovet av tid, kapital och kunskaper. Att vara företagare är kanske inte såenkelt som många vill göra det till. Jaganser att det som bl. a. bidragit till ett ökande antal konkurser är ettbesvärande skattesystem, generationsskiftesproblem och en arbetsmark- Om arbetstillfällena vid servicecentralen i () nadslagstiftningsom inte i tillräckligt hög grad tar hänsyn till de mindre företagens speciellasituation. Vid en ändring av förmånsrättslagen skulle bankerna ställakrav på större säkerhet. Förmodligen skulle det innebära att kraven påpersonlig borgen och även hustruborgen, som minskat i antal,skuHe öka betydligt. För expanderande företag innebär en förändring attlåneutrymmet minskar, expansionstakten blir lägre, vilket kommer att påverkasysselsättningssituationen. Det är väl inte en utveckling somindustriministern skulle vilja se. AnL 151 Industriminister : Jag har förståelse för en del av de argumentsom framfördes redan i debatten mot en ändring. En ändring av förmånsrättslageni enlighet med industriverkets förslag kan ha den effekten också att det blirbetydligt svårare för små företag att få bankkrediter. Då skulle småföretagenkunna tvingas att använda andra och dyrare finansieringsformer. Detta var ettav de många argument som framfördes i går när jag tog upp frågan medregeringens småföretagsdelegation. kommer utredningen att remissbehandlas. Jag utgår frånatt de olika organisationerna på småföretagsområdet kommer att lägga fram sinaförslag och synpunkter. Innan denna utredningsrapport är remissbehandlad, kommerregeringen inte att göra något ställningstagande, AnL 152 (): Jag tackar industriministern för detkompletterande svaret och uttrycker förhoppningen att han kommer att ta vederbörlighänsyn till de synpunkter som remissinstanserna kommer att lägga fram. Överläggningen var härmed avslutad. 21§ Svar på fråga 1985/86:271 om arbetstillfällena vid servicecentralen iGäUivare AB () har frågat mig vilkaåtgärder j ag är beredd att vidta för att undvika eller kompensera bortfalletav arbetstillfällen vid Servicecentralen i (), Bakgmnden tillfrågan är uppgifter om att personalstyrkan vid SIGA:s anläggning i halveras i samband med rekonstruktion av bolaget. Då etablerades var motiven uttalatsysselsättnings- och regionalpolitiska, är ett helägt dotterbolag tillStiftelsen i malmfälten. Stiftelsen har förbundit sigatt täcka förluster hos fram , Stiftelsen kommerdärefter inte att täcka eventuella ytterligare förluster. Mot den bakgmnden harstyrelsen i beslutat att ta fram ett förslag till rekonstmktion avbolaget. EnHgt vad jag erfarit har MBL-förhandlingar med personalen inletts. I awaktan på att förhandlingarna avslutas är jag inteberedd att göra något uttalande. AnL 154 (); Jag tackarstatsrådet för svaret. JagviH i detta sammanhang påpeka att de 60 arbetstillfällen för kvinnor som i inom i är av stor betydelse i en kommun med dubbelt såstor arbetslöshet som riket i övrigt. Det är av yttersta vikt att gesmöjligheter att ytterligare utveckla bl, a, marknadsföringen ochförsäljningsverksamheten. Detär också viktigt att se över basbeläggningen vad gäller uppdragsbeställningarinom , Den statiiga delen av underlaget för verksamheten utgjorde underde första åren av det totala underlaget, helt i enlighet med dennuvarande regeringens ambitioner. har det skett en kraftigminskning. Deanställda känner stark oro för framtiden i en kommun med få, nästan inga,alternativ på arbetsmarknaden. Det har i massmedia spekulerats om eventuellauppsägningar av 30 kvinnor, trots att MBL-förhandlingama just har inletts. 30jobb i motsvarar ungefär 300 jobb i . Det handlar här om 30kvinnor med kvalificerad utbildning och kunnande inom dataområdet. Meden handlingskraftig och ansvarsfull socialdemokratisk regering känner vi trotsallt tillförsikt . Själv hemställer jag därför om attindustriministern tittar närmare på situationen inom i , Omarbetstillfällena vid servicecentralen i () Staten har gjort utomordentiigt stora insatser för att utvecklanäringslivet i , Inte minst omfattande har insatserna varit imalmfälten. Jag har sagt tidigare här i kammaren att det inte finns något annatlän där så stora statliga insatser har gjorts för att utveckla näringsliv ochservice. i malmfälten har totalt fått närmare 40 milj. kr, försin verksamhet. Dessutom har i flera faH direkt stöd lämnats till stifteisenskunder. Vidare har stiftelsen fått regionalpolitiskt stöd till investeringar. Denenda garantin för en fortsatt långsiktig sysselsättning är att verksamheten ärlönsam - det går det inte att bortse från. Regeringen kommer även fortsättningsvis att görainsatser i , Vid nästan varje regeringssammanträde har jagNorrbottensärenden, har beslut fattats om fem Norrbottensärenden, Låt mignämna två; Stiftelsen Industricentra har fått pengar för att bygga utindustricentrum i . Regeringen har också beslutat om insatser i Kirunapå flera områden. AnL 156 (): Jag skulle till industriministern vilja säga att jag naturligtvis ärmycket tacksam för det intresse och det engagemang som finns för ochdess besvärliga situation och som har funnits i detsocialdemokratiska partiet. Menjag vill också säga att min hemställan är mycket uppriktig och ärlig, och jagvill återigen upprepa den; Jag hemställer att industriministern tittar närmarepå situationen i . Omsysselsättningen i , och kommuner Det arbetet pågår inom industridepartementet, och det är en del av denlöpande uppföljningen av insatserna i . Låtmig upprepa igen: De fem beslut som regeringen har fattat beträffandeNorrbotten gäller att Stiftelsen Industricentra får över 2 milj. kr. för attbygga ut industricentmm i , vilket ger jobb för ytterligare 20personer, att har fått pengar för en förstärkt marknadsföring förturism i malmfälten, att har fått pengar för energibesparandeåtgärder i ett tiotal näringslivsbyggnader, att har fått pengarför andra industriåtgärder samt - vilket inte är det minst viktiga - får inrätta en utveckhngsenhet i somfrån början sysselsätter sex personer. 3 milj. kr. i Nonbottenspengar används,och vi räknar med att det skall innebära flera nya jobb. Överläggningen var härmedavslutad. 22§ Svar på fråga 1985/86:283 om sysselsättningen i , ochOskarshamns kommuner har frågat mig om jag är beredd att medverka tillkraftfulla industripolitiska insatser som kan förbättra sysselsättningsläget iOskarshamn-, Mönsterås- och , Jagär väl medveten om sysselsättningsproblemen i den del av län som BirgerRosqvists fråga avser. Regeringen har också angett östra som en av deregioner utanför stödområdet vars problem bör beaktas vid fördelningen av medelför regionala utvecklingsinsatser. Anslaget för sådana utvecklingsinsatser iKalmar län har således höjts med . I första hand är detdock en uppgift för och den regionala utvecklingsfonden att svaraför de insatser som är regional- och industripolitiskt motiverade. Av vad jaghar erfarit är , och högt prioriterade ilänsstyrelsens regionala utveckHngsarbete. Regeringenhar emellertid också beslutat om flera åtgärder som skaU medverka till attsysselsättningsläget i området skall kunna förbättras. Jag viU härnämna att regeringen beviljade 5 milj. kr, i lånegaranti samt räntestöd vid bildandet av investmentbolaget . Regeringen harvidare förklarat sig beredd att, om de privata intressenterna kan bidra medytterligare eget kapital, utöka lånegarantin i samma mån som det egna kapitaletökar upp till totalt 10 milj. kr. k. är ett annat exempel. genomför på regeringensuppdrag ett teknikspridningsprojekt, där tekniker och teknik vidkärnkraftverket i Oskarhamn kan medverka till utveckling i små och medelstoraföretag i regionen. har i en första rapport till regeringenredovisat goda resultat av projektet. AnL 159 (): Jag ber att få tacka industriministern för svaret på frågan. Tyvärrmåste jag säga att jag tycker att de åtgärder som han har nämnt är heltotillräckliga. Bakgrundentill frågan är de sysselsättningsproblem som vi har i nämnda område. En radindustrier har lagts ned eller trappat ned verksamheten i väsentlig grad.Träindustri, varv, teleteknisk industri, pappersindustri och textilindustri hardrabbats särskilt hårt. Ett pressat arbetsmarknadsläge ger också många andranegativa konsekvenser utöver dem som personalen vid dessa industrier har fåttlida av. Detarbetas hårt och intensivt inom kommunerna för att råda bot på det elände somman hamnat i. Flera projekt har tagits fram som skulle kunna förbättra denindustriella aktiviteten. Men det är svårt att nå framgång utan en positivattityd från statens sida, och vi tycker att kvarnarna där mal alltförlångsamt. Förett projekt - det gäller Emsfors Bmk - väntar industriverket på hur bankemaställer sig till krediter som företaget söker för sin direktfinansiering,medan bankerna ligger lågt och väntar på industriverkets behandling. Det gerett låst läge. Projektet i fråga skulle ge jobb åt 150-200 man. Alternativproduktion vid Oskarhamns varv - jag tänker då mindre farkoster i aluminium -kan inte vänta alltför länge på besked om nödvändiga krediter. Dettaär några objekt som kan ge jobb och även en psykologiskt viktig effekt:Äntligen något positivt på sysselsättningsområdet. Vihar i dessa kommuner totalt sett drabbats av minst lika mycket bortfall avsysselsättning som exempelvis andra orter inom varvsindustrin. Jagvill fråga: Kan vi påräkna industridepartementets engagemang för att bättre fåi gång den industriella verksamheten i ? Omsysselsättningen i , och kommuner Jag har sagt att lokaliseringsstöd skall kunna utgå till ekonomisktsunda projekt i , och en ansökan om lokaliseringsstöd till Emsforsbruk behandlas just nu av statens industriverk. Men jag har aldrigreservationslöst utlovat att stöd under alla förhållanden skall utgå tillprojekt liknande det som är aktuellt i Emsfors bruk. Avgörande för om detutgår något stöd är självfallet om projektet är ekonomiskt lönsamt och omEmsfors bmk klarar övrig finansiering med eget kapital och via banker. Det uttalande om lokaliseringsstöd till Emsfors bmksom jag gjorde, och som jag nu har framför mig, står jag självfalletför. Men projektet är ännu inte slutbehandlat av industriverket, sannolikt pågrund av att företaget inte har kunnat presentera någon finansiering. AnL 161 (): Om vi skall uppehålla oss vid det konkreta projektet i Emsfors, villjag deklarera att jag har den uppfattningen att det aktuella företaget kanordna finansieringen via sina banker, men bankerna väntar på att industriverketskall säga något. Här är läget låst. Det händer ingenting, så 7Riksdagens protokoll 1985/86:50 Om tidpunkten för en fälttjänstövning inom Bergslagensmilitärområde länge inte industriverket kan avgöra ärendet. Jag villhelt kallt säga: Om man inte tror på projektet, är det bättre att säga det meden gång. En förhalning leder bara till en tillvaro i förväntan utan attmänniskorna kan se något slut på väntan. Det är en mycket bekymmersam situationatt hamna i. Min uppfattning är att det engagemang som visas från detaktuella företaget skulle kunna vara tillräckligt för att det skall få sätta igång projektet, som syftar till utveckling inom pappersindustrin. Men det finnsockså ett flertal andra projekt. Jag vidhåller att kvarnarna mal alltförlångsamt i ärenden som dessa. AnL 162 Industriminister ; Som jag sade bereder statens industriverk nuen ansökan om lokaliseringsstöd till Emsfors bruks investering. Jag hoppas attdetta projekt visar sig vara ett långsiktigt lönsamt projekt, att det hållervad det lovar och att en rimlig finansiering kan ordnas. I så faH bör visststöd kunna utgå, om det är nödvändigt för projektets förverkligande. Varje industriprojekt måste prövas med utgångspunkt iföretagsekonomiska gmnder. Det finns ingen annan grund att prövaindustriprojekt på. Varken industriverket eHer industridepartementet förhalarnågot projekt, utan det är fråga om huruvida de som vill realisera projekt kanpresentera tillräckliga finansieringsgrunder. Ett industriprojekt kan aldrigtiHkomma med bara lokaliseringsstöd. Det måste finnas annat kapital också. AnL 163 (): Jag tackar industriministern fördeklarationen att Emsfors-ärendet skall prövas i positiv anda. Jag läser i hansuttalande också in en förhoppning om att resultatet av industriverkets prövningsnart skall föreligga. Det är min förhoppning att det skall bli ett positivtresultat. Självfallet ställer det till mycket stora problem i enkommun när man råkar ut för industrinedläggningar på det sätt som har skett iOskarshamn. Nedläggningarna har kommit stegvis. Under fyra har man blöttoch ideligen tappat sysselsättning. Antalet som har blivit utan jobb motsvarargott och väl det antal som försvinner från exempelvis större varvsorter, jagbehöver inte nämna några namn. Men några brandkårsutryckningar från statenssida har vi inte sett av. Naturligtvis undrar människorna i denna region; Varförskall vi tillåtas leva under dessa förhåHanden, när man behandlar andra på ett,som vi ser det, så generöst sätt? Överläggningen var härmed avslutad. 23§ Svar på fråga 1985/86:272 om tidpunkten för en fälttjänstövning inomBergslagens militärområde har frågat mig om jag är bereddmedverka tHl att senarelägga en fälttjänstövning inom Bergslagensmilitärområde. grunden är att övningenkommer att förläggas till ett av landets, , hårdast utnyttjadeturistområden och att den tidsmässigt kommer att sammanfalla med en av dehårdast belastade sportiovsveckorna, vecka 9, Övningenberör ett område genom vilket trafiken går till och från fjällen, främst ianslutning tiH veckosluten. Övningar av den här typen skall regelmässigtplanläggas i samråd med berörda parter, t, ex, markägare och poHschefer,avseende trafik. Detsaknas anledning att tro annat än att militärbefälhavaren i Bergslagensmilitärområde, liksom han gjort , anpassar övningens uppläggningtill aktuell trafiksituation. Jag ser därför ingen anledning att initiera ensenareläggning av nämnd övning. AnL165 (): Jag tackar försvarsministern för svaret på frågan, men jag är tyvärrinte nöjd med det. Det beror på att jag har ställt frågan mot bakgmnd av attden planerade fälttjänstövningen skall genomföras då vägarna iområdet är mycket hårt belastade. Övningen skall genomföras 9, somär den vecka då trafiken på vägarna upp mot Västerdalarna är somintensivast. Enligtden information jag har fått skall övningen i stor utsträckning förläggas tillområdet kring . Övningsområdet kommer således att ligga i direktanslutning till de vägar som går mot Sälenområdet, som vid den här tidpunktenär landets hårdast belastade turistområde. Därtillkommer att man lokalt har sportlov 9. Likaså har stockholmarnasportlov . Just infaller vidare, för att använda ettmilitärt uttryck, uppmarschen för och det arrangemang som kallasÖppet spår. Enligt uppgifter som jag har fått från turistnäringen räknar manmed en beläggning med ungefär 45 000 människor på deturistorter som finns inom området. Därtill kommer den lokala turisttrafikenmed dem som för dagsturer skall färdas till skidanläggningarna. I Vasaloppetdeltar mer än 11 000 ordinarie Vasalopps-åkare och dessutom minst 10 000 åkarei Öppet spår-loppet. Det rör sig således om minst 2 500 fordon som skall upptill området inför Vasalopps-starten och om minst lika många somskall dit för Öppet spår-arrangemangen, som börjar och pågår24-26 februari med den största belastningen . Överläggningenvar härmed avslutad. 24 § Svar på fråga1985/86:291 om förenligheten av vissa uppdrag AnL 166 FörsvarsministerROINE : har frågat om jag anser att chefen för försvaretsmaterielverk kan förena denna tjänst med uppdraget som ordförande iBilindustriföreningen, Enligtlagen om offentlig anställning () får en statstjänsteman inte inneha ettuppdrag som kan mbba förtroendet till hans eller någon annan arbetstagares opartiskheti tjänsteutövningen eller skada myndighetens anseende. Statstjänstemänhar rätt att begära ett skriftligt besked från arbetsgivaren -i detta fallregeringen - huruvida en viss bisyssla enligt arbetsgivarens bedömning ärförenlig med , Chefenför materielverket har inte begärt något sådant besked beträffande uppdraget iBilindustriföreningen, Han är inte heller skyldig att begära något besked.Lagstiftningen bygger ju på att tjänstemannen på eget ansvar avgör, om han böråta sig en bisyssla. Jagförutsätter att chefen för materielverket, innan han åtog sig uppdraget, nogaprövade om det är förenligt med . Jag förutsätter också atthan inhämtar regeringens besked, om han mot bakgrund av att uppdragetstillåtlighet nu sätts i fråga finner anledning till det. AnL 167 (vpk): Jag ber attfå tacka för svaret, Saaboch är två av de allra största leverantörerna till det svenska försvaret,StatHg beställare och kontrollant är . Chef är , organiserarden svenska bihndustrins intressen när det gäller övergripande frågor.Ordförande i är , Det är anledningen tillatt jag har ställt frågan tiH försvarsministern. Det finns tidigare jämförbarafall som har föranlett ett principiellt uttalande från justitiekanslern. Avdetta uttalande framgår det att förtroendeskadlig bisyssla skulle kunna varaför handen i detta fall, Carl-OlofTernryd framträdde på en jubileumshögtid vid Tekniska högskolan iStockholm, Han beskrev sig själv som en "dörröppnare" och som en som"har nycklar till ohka departement", Carl-OlofTernryd anställdes vid statens vägverk 1957, och han blev generaldirektör 1982, Han är också ordförande i ,och föreningens uppgift är enligt statskalendern att höja intresset förvägväsendet och vägtrafikens betydelse för samhälle och näringsliv. Men det ärföljande fakta som är anledningen till frågan och det allvarhgaste i falletTernryd; har gjort inköp för ca 5 miljarderkronor från och , är och de två största ochmäktigaste organisationerna som ingår i , där Carl-OlofTernryd aHtså är ordförande. Vadjag skulle vilja veta - vad jag frågade efter men inte fick svar på - är RoineCarlssons och regeringens uppfattning. Är det en förtroendeskadlig bisysslaeller inte som innehar i egenskap av ordförande? Överläggningenvar härmed avslutad. 25 § Svar på fråga1985/86:261 om dispens från skyldigheten att göra inbetalningar tilllikviditetskonto i AnL168 Statsrådet , Å, : har frågat om finansministern avser att vidta åtgärder såatt kommuner med låg eller i praktiken ingen likviditet i större utsträckningkan få dispens från de av beslutade inbetalningarna tilllikviditetskonto i . Jag besvarar frågan. Kommunernaoch landstingskommunerna har generellt sett en hög likviditet. Detta gällerdock inte alla, vHket regeringen är väl medveten om. För att underlättainbetalningen för de kommuner som har en svag likviditet harregeringen beslutat att de medel som tidigare satts in på likviditetskonto helteller delvis skall återbetalas till 49 kommuner och 2landstingskommuner. Beslutet om återbetalning har grundats på kommunernasHkviditet enhgt bokslut. Regeringenhar således valt att återbetala tidigare insatta medel till kommuner med svaglikviditet i stället för att bevilja befrielse från skyldigheten att i januari1986 göra inbetalningar på likviditetskonto. Jagär inte beredd att nu förorda en omprövning av hittillsvarande restriktiva Hnjei fråga om dispensgivningen. Underlag för en ny bedömning torde inte föreliggaförrän i samband med bokslut, AnL169 (): Jag ber attfå tacka , Å, för svaret. Jagtycker att det e r bra attregeringen har beslutat om denna återbetalning av pengar ur likviditetskontotför en del av de allra fattigaste kommunerna. Men för de kommuner som fårbetydligt mindre tillbaka än vad de nu skall sätta in på dessa konton är dennatröst klen. I de aHra fattigaste kommunerna där det inte finns någon likviditetatt dra in - och det var ju en likviditetsindragning som var avsikten meddenna åtgärd - står man i begrepp att göra upplåningar för att klarainbetalningarna. Det är en ganska orimlig situation, och det kan inte ha varitmeningen att denna åtgärd skulle få de konsekvenserna. Jaginstämmer alltså helt och fullt i syftet med likviditetsindragningen när detgäller de kommuner som har en likviditet att dra in. Men jag är rädd för attdet för de allra fattigaste kommunerna kommer att få till konsekvens att dessamåste göra insparingar i sin verksamhet, som leder tHl stora skillnader iservice mellan fattiga och rika kommuner. Då har vi fått en så negativkonsekvens att jag skulle vilja påstå att åtgärden i de fallen motverkarsyftet. Överläggningenvar härmed avslutad. Omdispens från skyldigheten att göra inbetalningar till likviditetskonto iriksbanken Omåtgärderför att öka småhusbyggandet 26 § Svar på fråga1985/86:269 om åtgärder för att öka småhusbyggandet AnL170 Bostadsminister ; Herr talman! har frågat migvilka åtgärder jag ämnar vidtaga för att småhusbyggandet åter skall öka. 1985/86:50 Småhusbyggandethar visat stora variationer. 60-talet och byggdes mindre än en tredjedel av Om åtgärder för att ök bostäderna i småhus och drygt två tredjedelar iflerbostadshus. småhiLsbveeandet Under resten av 70-talet var förhållandet detmotsatta, mer än två tredjedelar av bostädernavar i småhus. Desenaste åren har ungefär halva antalet bostäder uppförts i småhus och halvaantalet i flerbostadshus. Småhusbyggandetsubventioneras i samma omfattning som flerfamiljshus. Några ändringar tillnackdel för dem som väljer att uppföra småhus har inte förekommit med undantagav viss ytbegränsning. Några särskilda låneramar finns inte.