prot · G90950 · 1985-12-31 00:00:00 — gränsenför den skyldigheten går någonstans -, dels rätten för skattemyndigheterna attkontrollera att uppgiftsskyldigheten har fullgjorts. Detkan inte vara rimligt att tala om ett integritetsintrång bara därför attskattemyndigheterna skulle använda ADB för att kontrollera sådana uppgiftersom enligt gällande bestämmelser skall lämnas till ledning för beskattningen,I stället bör vi inrikta diskussionen på frågan om säkerhetsanordningar motobehörig åtkomst i ADB-system, samt på sekretesskyddet, och vare sig vi har ADBeller inte gäller det att på ohka sätt eliminera riskerna för att hemligabeskattningsuppgifter blir tillgängliga utanför den krets av tjänstemän sombehöver dem i sitt arbete. Jagvill när det gäller bankernas uppgifter om gottgjorda räntor framhålla sexpunkter. Fördet första finns det inte någon principiell skillnad mellan bankernas uppgifterom gottgjorda räntor och andra uppgifter som omfattas avkontrolluppgiftsskyldighet, t, ex. löneuppgifter, aktieutdelningsuppgifter ochuppgifter om näringsidkares köp och försäljningar. Fördet andra är det fråga om uppgifter som den skattskyldige är skyldig att ange isjälvdeklarationen. Man kan alltså inte rimligen hävda att uppgifterna är avkänslig natur i sig eller att det skulle vara något hot mot den personligaintegriteten att skattemyndigheterna får ta del av dessa. Det är faktiskt ocksåså att det råder en mycket bred enighet om detta. Fördet tredje måste man ha i minnet att uppgifterna ingår i bokföringen hos demsom skall tillhandahålla uppgifterna. Kreditinstitutens inlåningsräntor är juen avdragsgill kostnad i deras rörelse. Skattemyndigheterna måste därförsjälvfallet få ta del av uppgifterna för taxeringskontroll, och det är ocksålika självklart att man inte kan begränsa denna kontroll så att den får avsebara kreditinstitutens redovisning. Fördet fjärde har skattemyndigheterna ända haft en generell rättinfordra kontrolluppgifter i fråga om inte namngivna räntetagare. Denna rätthar som bekant också utnyttjats för genomförandeav generella räntekontroller. Fördet femte kan det också påpekas att en obligatorisk kontrolluppgiftsskyldighetbeträffande bankräntor förekommer i flera andra länder, bl. a. i ochUSA. Fördet sjätte kan genom den föreslagna reformen skattemyndigheternas kontroll avuppgifternas riktighet nu flyttas från de skattskyldiga till uppgiftslämnarna,dvs, kontrollen kan ske på väsentligt färre ställen. Det skapar fömtsättningarför en mer enhethg och rättvis kontroll, KnutWachtmeister tycks ha glömt att i regeringsställning var med om attinföra det nuvarande ADB-systemet för beskattningen. Detta bygger på attkontrolluppgifter och uppgifter i deklarationer registreras med hjälp av ADBoch kontrolleras maskinellt. Det gällde då i huvudsak arbetsinkomster. Minfråga är; Varför är ADB-kontroH av arbetsinkomster godtagbar för ,medan en Hknande kontroH av kapitalinkomster skulle strida mot den privataintegriteten? Vilka intressen är det som ni vill skydda? Den enda gmpp som harnackdel av en enklare, biHigare och bättre kontroll är ju falskdeklaranterna.Vad blir det av tal om förenklingar och avbyråkratisering när vikommer in på kapitalinkomsterna? Vidarenoterar jag med tillfredsställelse att det finns en bred enighet om reformen.Det var också bra att vi i utskottet vid föredragningar fick höra att bankernaräknar med att den här reformen skall kunna fungera oklanderligt på lång sikt. Jagvill när det gäller prövotiden och farhågor som här har uttryckts för attövergången kan bli besvärlig säga, att det egentligen inte är fråga om attbanker och andra skall samla in en mängd nya uppgifter, Isjälva verket har bankerna varit skyldiga att efteranmaning lämna sådana uppgifter. Givetvis måste det till nya rutiner för attuppgiftslämnandet rent praktiskt skall fungera smidigt och bra. Det arbetetunderlättas genom att vi vid beslutet bestämde särskilda beloppsgränserför uppgiftslämnande under provåren. Ytterligare lättnader ges nu genomdispensmöjligheten i regeringens förslag i fråga om gemensamma konton ochvidare genom utskottets förslag att dispens också skall kunna ges i andra fall.Det blir också enklare att fullgöra uppgiftsskyldigheten genom förslaget attkreditinstituten inte behöver hålla samman kontoräntor med andra räntor, Vi ser det här som en stor och betydelsefull reform. Det ärviktigt att reformen fungerar ordentligt när den sätts i sjön fullt ut. Med tvåårs prövotid har man rimligen bättre möjligheter att förfina systemet till dessreformen träder i full kraft. Såvälmoderaterna som folkparfiet och har uttryckt farhågor för fel underprövotiden. Å andra sidan kan sägas att ju mer man fruktar att det uppstår fel,desto viktigare är då att man har en hyggligt tilltagen prövotid, att man intenöjer sig med utan att man har på sig för att kunna rätta tillproblemen medan tid är. Sammanfattningsvisvill jag säga att antingen vill man ha en förenklad deklaration med alla deobestridliga fördelar som det kommer att innebära -och då måste den kombinerasmed en uppgiftsskyldighet - eller också tvingas man ha kvar det gamla systemetmed fullständig deklaration och ett ofta tidsödande och kostnadskrävandearbete. Försocialdemokraterna är valet enkelt, och jag ber att få yrka bifall tillutskottets hemställan. 104 (): Låt mig först få hälsa välkommen som ordförande iskatteutskottet. Det är första gången jag har förmånen att få debattera medhonom här i kammaren. Såtill hans anförande. Han var rädd att man missbmkade uttrycket personligintegritet och räknade upp sex stycken skäl för att accepterauppgiftsskyldighet för banker och en lång rad andra kreditinstitut. a. att har man rätt att göra kontroller över banktillgodohavanden.Jag erinrar mig mycket väl hur det dagen efter den då deklarationen skulle havarit inlämnad angavs vilka bokstäver de efternamn började på som skullekontrolleras. Vi hade ett kontrollsystem då, men det avskaffades. Somjag angav i mitt inledningsanförande, hade kammarrätten i enavvikande uppfattning om hur lagen bör tolkas. kommer det att finnas oerhörda kontrollmöjligheter,och det behövs inte mer än en enkel lagändring för att samköming avdataregister kan komma att ske ur kontrollsynpunkt. JagvHl erinra om vad som hände , när tullen gjorde en masskontrollav resenärer på flygplatserna. Det visade sig att man bröt mot gällandelagstiftning. Vad gör tullen då? Ber man om ursäkt för att man har gjort dettaingrepp i integriteten? Nej, man kräver att det som var olagligt då skall göraslagligt. Mycket riktigt kom det också en proposition om det. Man kan inteskydda människors personliga integritet om man har ett så omfattandekontrollsystem, som med bara ett enkelt beslut här i kan sättas isjön. JanBergqvist frågade vilka jag vill värna om och sade också att de som har rentsamvete inte har någonting att frukta. Jagvärnar självfallet inte om dem som söker lura staten. Det behövs inte. Dekommer att värna om sig själva. De kommer icke att ha kvar sina pengar inombanksystemet ifall de riskerar en kontroll som drar fram dem i dagsljuset. Dekommer att gå över till den gråa marknaden, och det är naturligtvis beklagligt. Vadjag vill värna om är innehavarna av de 26 milj, bankkontona och de miljonerandra konton som finns och som med det nya sytemet kommer att utsättas för hotom något, som kan bli total kontroll av den enskilde. Viser mycket allvarligt på detta. Det förhållandet att andra länder har dettasystem tycker jag inte man bör ta till intäkt för att införa det här i ,I många andra sammanhang säger socialdemokraterna att vi skall rå oss självaoch inte bry oss om vad som händer i andra länder. SlutHgensäger att kontrollen har flyttats och att det är enklare,eftersom det blir färre kontrollställen. Men får vi ett slags omvändbevisbörda. Den enskilde får noga kontrollera sin deklaration och sedan tala omifall något fel föreligger. var det skattemyndigheterna som skulletala om ifall de uppgifter deklaranterna lämnade var felaktiga. AnL 105 (): menar att det inte behövs någon förskjutning av dennareform för att bankerna skall kunna fullgöra sina skyldigheter. Detta betyderatt bankerna, för att kunna uppfylla alla de krav som kan ställas på enkontrolluppgift, skall ha färdiga ADB-rutiner, har då ännu inte tagit fram de anvisningar som skall liggatill gmnd för hur bankernas ADB-system skall se ut. Det är bankerna som ändåfår ta den stora kostnaden av denna omläggning. Att begära att de utan vidareskall klara av detta tycker jag faktiskt visar mycket liten generositet motbanker och kreditinstitut, som båda får mycket arbete med denna reform. Ettårs förskjutning hade inte behövt förändra själva systemet. Det hade bara gettbankerna möjlighet att fullgöra sin skyldighet på ett riktigt sätt, vilketockså varit till gagn för oss skattebetalare när vi sedan skall deklarera, såatt det blir rätt. AnL 106 (): Jag förstår inte resonemanget om de stora problem som det skulleinnebära med total kontroH, För alla dem som lämnat korrekta uppgifter tidigareoch gör det även i fortsättningen uppstår inga problem genom detta. Däremot,, fanns det skäl att ta hänsyn till vad som framfördes viduppvaktningen i utskottet. Representanter för bankerna förklarade att deaccepterade principen, men talade om att de inte kommit så långt att de hadesystemet klart för uppläggning av kontrollen, och bankernafamlade fortfarande och visste inte hur detta skulle göras, och det återstodinte , situationen anser jag att det vore riktigt att medge uppskov. Dåskulle vi ha möjHghet att redan när den första kontroHen började ha ett systemklart med korrekt uppläggning. Därmed skulle vi undvika de missförstånd somsannolikt uppstår när man nu börjar året utan att vara helt överens om huruppläggningen skall vara. 1985/86:5012 december 1985 AnL107 (): Om det är svårt att få detta system att fungera är det desto viktigareatt man har prövotid i stället . Vi har noga gått igenom vaddet kan bli för problem. Det har varit omfattande överläggningar mellankanslihuset och bankerna om vad problemen rent praktiskt skulle innebära. Medde lättnader som föreslås i propositionen bör problemen kunna . Dessutomvill utskottet medge en ytterligare utvidgning av dispensmöjlighetema. Jag villgärna säga att jag inte anser att den dispensmöjligheten bör utnyttjas flitigtutan med stor restriktivitet. klarade inte ut varförintegritetssynpunkterna inte har någon betydelse i fråga om arbetsinkomster,men har betydelse i fråga om kapitalinkomster. Skyldigheten att till ledningför taxering uppge avkastningen på sitt kapital har ju funnits sedan långtföre kommunalskattelagens tillkomst 1928. Ända , aHtså , harskattemyndigheterna haft möjlighet att infordra kontrolluppgifter i fråga ominte namngivna räntetagare. Mot den bakgmnden är det mycket svårt att förståvarför anser att det från integritetssynpunkt är så kränkande meden obHgatorisk uppgiftsskyldighet att den bör slopas. Det måste i stället varaen stor fördel för alla vanliga deklaranter att de själva slipper fylla iuppgifterna i deklarationen. AnL 108 (): Först några ord om det rent praktiska förfarandet, sägeratt kanslihuset och bankerna har haft många överläggningar som lett till vissaförbättringar. Vissa marginella förbättringar har de lett till, men bankernahar klart utsagt att de inte kan garantera ett ordentligt system med bara tvåveckors varsel, för så har de på sig, innan systemet skall börjagälla. Dessutom kommer dispensmöjligheterna, som här talade om,att vara mycket begränsade. majoritet skriver också att manhade övervägt att ge dispens. Det är synd att man inte gjorde det. Dethade underlättat något. Skyldigheten att lämna kontrolluppgifter Sedan vill vetavarför vi inte kan acceptera den här uppgiftsskyldigheten. Jag skaH tala om förJan vad det beror på. Vi är rädda för att vi får ett heltäckandekontrollsystem, som gör att människorna heh kommer i händerna på staten. Detmåste vara bekvämt, säger , för den enskilde att slippa göraarbetet själv. Men vi är rädda för att vi kommer att få ett samhälle därstorebror tänker åt en och man själv inget annat behöver göra än att accepteradatalistorna och uppgifterna, AnL 109 (): talar om att det är bra medprövotiden . Men det är inte prövotiden som är intressant, utan detintressanta är bankernas faktiska möjligheter att lägga om sina ADB-mtiner, såatt bankerna kan börja använda systemet . Det har framkommitatt det är omöjligt. Det vore väl bättre att ge bankerna dispens, såatt de får chansen att få ordning på sin verksamhet, innan de skall ge deskattskyldiga kontrolluppgifter. Det står visserligen i propositionen att detfinns möjlighet till dispens, men det gäller sådana fall där det är flera somhar samma konto. Det är faktiskt ganska många. Om man skall utnyttjadispensmöjligheten restriktivt, har den inte någon riktig funktion att fylla, AnL 110 (): Bankerna har prövotid. Det är väldiskutabelt om de verkligen har det, som situationen ser ut . Det vardetta som var motivet till att vi ansåg att de borde få ett årsinkörningsperiod, för att lägga upp systemet, så att det kunde stå klart ,skulle man verkligen kunna pröva det och sedan tillämpa det fr, o.m. , Rent logiskt tycker jag att detta skulle vara den rättavägen att gå i stället för att ha en prövoperiod 1986, med vetskap om att maninte har resurser, inte är beredd och inte har uppläggningen klar, så attsystemet kan träda i kraft vid den föreslagna tidpunkten. AnL 111JAN (): accepterar datalistor,personnummer osv, när det gäller arbetsinkomster, men av någon anledningaccepterar de inte motsvarande när det gäller kapitalinkomster. Därmed kan jagkonstatera att moderatemas tal om avbyråkratisering och förenklingar fallertill marken när det gäller den enklare självdeklarationen. Vad så gäller övergångstiden, är det klart att en övergångtill ett nytt system alltid innebär anpassningsproblem. Jag vill emellertidpåstå att det beslut som togs ganska tydhgt angav vad som borde gällavid utformningen av de nya systemen. Sedan är det naturligtvis rimligt att isamarbete med bankema ger litet mer detaljerade råd och anvisningar ilättillgänglig form. har också diskussioner pågått mellanriksskatteverket och bankema om de här sakerna. Jag menar, att även om det kanbli en påfrestning för de kreditinstitut som har varit sena i planeringen ochskjutit bekymren framför sig utan att ta i dem, kommer det att gå att klaraövergången. Det kan bli en del problem , Det är då viktigt att Skyldigheten att lämna kontrolluppgifter bankernautnyttjar tillfället att i samarbete med och i Prot. 1985/86:50samband med saidobesked gå ut med information och tala om att de 12december 1985 uppgifter som lämnats inte har samma halt som deuppgifter som man kommer att få när det fullständiga systemet är satt i sjön. AnL 112 (); Vi moderater är djupt oroade över hotet mot integriteten, därpersonnumren spelar en avsevärd roll. Uppenbarligen är också regeringen det.Man har ju som bekant tillsatt en parlamentariskt förankrad kommitté meduppgift att pröva integritetsfrågor m.m, i samband med användningen avpersonnummer i ADB-system. Så det är inte bara vi moderater som är oroliga, AnL113 (): är inte mera oroliga för personnumren än att de använderdem när de skickar ut tiggarbrev i sin partiverksamhet, AnL114 (); vet mycket väl att vi har satt i gång en intern utredningsom skall göra det onödigt att använda personnummer. Överläggningenvar härmed avslutad. (principerna förenergibeskattningen) Utskottetshemställan bifölls med 243 röster mot 67 för reservation 1 av ,fl. Mom.2 (skatten på naturgas) Förstbiträddes reservation 2 av och med 43 röstermot 16 för reservation 3 av , 255 ledamöter avstod från attrösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 258 röster mot 53 för reservation 2 av StigJosef son och . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.3 (skatten på gasol) Utskottetshemställan bifölls med 169 röster mot 145 för reservation 4 av m,fl. Förstbiträddes reservation 1 av m, fl. med 117 röster mot 36 förreservation 2 av och , 161 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 161 röster mot 119 för reservation 1 av KnutWachtmeister m, fl, 34 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 1 (slopande avbankers m,fl,:s uppgiftsskyldighet) Utskottetshemställan bifölls med 242 röster mot 70 för reservation 1 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (uppgiftsskyldighetens ikraftträdande m. Förstbiträddes reservation 3 av m, fl, - som ställdes motreservation 2 av m, fl, - med acklamation. Härefterbifölls utskottets hemställan med 162 röster mot 84 för reservation 3 av KjellJohansson m, fl, 68 ledamöter avstod från att rösta. 115 TREDJE VICE TALMANNEN; Morgondagensarbetsplenum börjar med behandling av bostadsutskottets betänkanden 10, 9 och11 i nu nämnd ordning. Ärendena företas till gemensamt avgörande när debatten idet sista av dessa ärenden är avslutad. Sammanträdet avslutassenast kl, 14,00, 8§ På förslag av tredje vice talmannen beslöt kammaren kl, 14,38 att ajournerasina förhandhngar till kl, 15,00, då dagens frågestund skulle börja. 9§ Förhandlingarna återupptogs kl, 15,00 under ledning av andre vice talmannen. 10 § Svar på fråga1985/86:266 om förlagsverksamhet AnL 116 Statsrådet : har frågat mig om jag avser att pröva om Sveriges Radiosförlagsverksamhet skall underställas samma etiska riktlinjer som gäller förprogramverksamheten enligt avtalet med staten. SomAlf påpekat är det bara radio- och TV-program som kan granskas avradionämnden och då enbart sådana program som har sänts. Orsaken till detta äratt rätten till rundradiosändning enligt radiolagen är förbehållenprogramföretagen inom , Mot den bakgmnden har detansetts nödvändigt att ålägga företagen att följa vissa riktHnjer, t, ex. demom opartiskhet och saklighet. Riktlinjerna är preciserade i radiolagen(1966:755) och i avtalen mellan staten och företagen inom koncernen. Radionämndengranskar i efterhand att programföretagen utövar sin sändningsrätt iöverensstämmelse med dessa riktlinjer. Givetvis kan radionämnden granskaförlagsprodukter om de har tagits med i en sändning. Reglerför utgivning av förlagsprodukter av olika slag finns itryckfrihetsförordningen. Att i radiolagen föreskriva eller att träffa avtal omatt förlagsverksamhet skall följa andra etiska riktlinjer ändem som normalt gäller för förlagsverksamhet och att förlagsproduktionen skall granskas påmotsvarande sätt av radionämnden skulle strida mot Prot. grundläggande tryckfrihetsrättsligaprinciper i vårt land. Eftersom förlagsprodukter i regelhar anknytning till program finns det anledning utgå från att de i praktikenändå präglas av de regler för programverksamheten som anges i radiolag ochavtal. Jag kommer således inte att företa den prövning som . AnL 117 (): Jag ber attfå tacka kulturministern för svaret. i sitt svar antar att förlagsverksamheten följer de regleri radiolag och avtal som gäller för programverksamheten, hade jag gärna settatt som landets kulturminister hade avgivit någon synpunkt påårets julkalender, som naturligtvis inte alls borde kallas julkalender. Låt migrätt upp och ner få fråga statsrådet : Tycker kulturministern attårets julkalender har det lämpliga innehållet? Jagär tacksam för att kulturministern här så klart påvisar att det i regel finnsett samband mellan förlagsverksamheten och programmen som sänds och att mandärför har att förvänta sig att programmakarna också tar hänsyn tHl detta. Bakomluckorna på årets julkalender finns jävlar, troll och spöken, I lucka 16, sombarnen alltså skall öppna , grinar hin håle själv mot barnen, och textenär "fans fyrkant", som brukade målas på väggarna . Jagvet, herr talman, att det också är vad en hel del djävulsdyrkare ritar pågravstenar . Ilucka 19 svävar ett spöke mellan gravstenama. lucka riderasaguden på sin häst och uttalar en besvärjelse mot kolik hoshästar. Och detta är någonting som man kallar julkalender. Låt mig få berätta för kulturministern att vi hade Luciafirandehär i huset. Det fanns icke en av ledamöterna i denna kammare som inbillade sigatt vi vid Luciafirandet skulle syssla med och eller spöken, utan härsjöngs O, helga natt. De församlade sjöng Hosianna, välsignad vare han somkommer i . Det har med julbudskapet att göra! frågar om jag tycker att julkalendern har ett brainnehåll. Låt mig då säga att jag tycker att tillräckligt många redan haruppträtt som recensenter av årets julkalender. Det förhållandet att så mångahar uttalat sig om densamma ser jag - bland mycket annat - som ett gott teckenpå att vi har ett demokratiskt och öppet samhällsskick. Jagär inte övertygad om att det alltid är värdefullt att awakta ministernsauktoritativa uttalande, innan man ger sig in i debatten, hade vi anledning - det är synd att inte hademöjlighet att vara med om den debatten - att i diskussionen om reglerna förkabelsändningar föra in de mycket viktiga yttrandefrihetsrättsliga aspekterna.Jag avstår således från att söka påverka utgivningen av trycksaker frånSveriges Radios förlag. 6Riksdagens protokoll 1985/86:50 Om bevarande av viss kyrkoruin i AnL 119ALF (): Jag tackar för det kompletterande svaret. Nogfinns det väl ändå bakom den debatt som försiggick här i kammaren påmorgonen, då frågorna om kabelsändningar av TV-program och videogram togs upp,ett intresse för att utöva påverkan. Efter att ha stött på samma reaktion hos så mångamänniskor - det är nämligen många som känner sig maktlösa i den här frågan -hade jag nog väntat mig att ministern, som ytterst är ansvarig för kulturfrågoroch som genom sin opinionsbildande ställning naturligtvis skulle kunna påverkasituationen något vad gäHer kommande julkalendrar, skulle ha uttalat sig litetmera deciderat om årets kalender. Jag vill erinra om att det sanneriigen inteär första gången som svenska folket behöver känna, eller tvingas eller drivstill att känna, irritation över julkalendern. Överläggningenvar härmed avslutad. 11 §Svar på fråga 1985/86:275 om bevarande av viss kyrkoruin i AnL 120 Statsrådet ; har frågat mig varför regeringen,utan remiss tiH , avslagit en ansökning av ombidrag till bestridande av kostnaderna för bevarande av en kyrkoruin ikvarteret , Jag vill först understryka att jag ser positivt på att denaktuella kyrkoruinen bevaras och på kommunens ambitioner i denna fråga.Kommunen avser sålunda att bevara ruinen i en museianläggning under den byggnadsom uppförts i kvarteret. Kommunens ansökning om bidrag när det gäller kostnadernaför bevarandet prövades emellertid mot bakgrund av att lotterimedlen förkulturella ändamål är mycket knappa i förhållande till de ansökningar somårligen inges. Endast ett fåtal av alla ansökningar om lotterimedel kan därförbifallas. Inom byggnadsvården har sålunda mycket få lotterimedelsansök-ningarbeviljats sedan 1982 års byggnadsvårdsreform genomfördes. Som ett exempel kanockså nämnas att den dåvarande regeringen budgetproposition anmäldeatt lotterimedelsbidrag till kommuner och landsting för ny- och ombyggnader avbl. a. museianläggningar inte längre skulle utgå. I fråga om kulturminnesvårdande ändamål har regeringensökt koncentrera bidragen till de ändamål vid vilka den statliga insatsenvarit avgörande för om projektet kunnat genomföras. Lotterimedel har därförbeviljats till bevarandekostnader, t. ex. för Lövsta bruks bibliotek i Upplandoch för i . En sådan situation förelåg dock inte i . Regeringeninsåg visserligen hur angeläget projektet var, bl. a. efter föredragning påplatsen av företrädare. Den fann dock att ansökan intekunde rymmas inom den tillgängliga medelsramen. AnL 121 (): är den märkligaste medeltida staden i , sade överantikvarieMargareta Björnstad i en intervju . Vi lundabor håller naturligtvis medhenne, som vi är stolta över vår gamla stad. Meneftersom Lunds stadskärna omfattar kulturlager, vilkas äldsta delar härör från1000-talet, har man i staden varit tvungen att göra omfattande och därmed ocksådyrbara arkeologiska undersökningar i samband med nybyggnation av centralakvarter. Staden har i betydande omfattning fått svara för kostnaderna för dessaarkeologiska utgrävningar.