prot · G909118 · 1985-12-31 00:00:00 — r.. . huvudtiteln drygt 500 milj. kr. förolika områden av miljöpolitiken. I propositionen understryks nödvändigheten av fortsattainsatser mot luftföroreningar, mot försurningen av mark och vatten, mot denstora användningen av kemikalier, mot övergödningen av våra vattendrag och motanvändningen av bekämpningsmedel inom jordbruket samt nödvändigheten avåtgärder för att säkra mark för naturvårdsändamål och ökade forskningsinsatser. Man kan tycka att det borde vara självklart med en bredparlamentarisk enighet kring insatserna för en bättre miljö. Vi är också enigai långa stycken. Men likväl framgår det av den långa rad reservationer somfogats till utskottets betänkande att det också finns skiljaktigheter. Utskottsmajoriteten biträder på samtliga punkterregeringens förslag. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställanavseende punkterna 42 t, o, m. 52 under avsnittet Miljövård samt avslag päunder detta avsnitt redovisade motionskrav. Jag vill, herr talman, närmare kommentera några av depunkter som tas upp i betänkandet. Under anslaget för naturvård föreslås i propositionenatt 40 milj. kr. skall användas för skydd och bevarande av markområden. a urskogsområden som med hjälp av dessa medel kan säkras. Det är fråga omatt skydda unik svensk natur. Regeringens förslag innebär att naturvårdsverketsäskande på detta område tillgodoses. I den moderata motionen 735 föreslås att anslaget skallminskas med 20 milj, kr., och således uppgå till 20 miljoner, med motiveringenatt det inte är nödvändigt att staten äger marken. Men det är ju inte detta somär det väsentliga. Det viktiga är ju att värdefulla naturområden kan skyddasoch säkras för framtiden, och för detta behövs pengar. Slutsatsen av moderatmotionenkan bara bli en: har en betydligt lägre ambitionsnivå när detgäller att skydda unik svensk natur för framtiden. Det är ett viktigtklarläggande av den moderata miljöpolitikens innebörd på detta område. En av de viktigaste miljöfrågor som vi har att diskuteraoch arbeta med är försurningen av mark och vatten. beslöt ,efter förslag av regeringen, om ett aktionsprogram för att minskasvaveldioxidutsläppen fram fill mitten av jämfört med 1980års utsläppsnivå. Kväveoxidutsläppen skulle minska , Iprogrammet ingår åtgärder mot industriutsläpp, mot utsläpp från olikavärmeanläggningar, övergång till katalytisk avgasrening och blyfri bensin.Vidare insatser för forskning och inventering samt för kalkning av sjöar ochvattendrag. Regeringen föreslår i propositionen att det särskilda anslaget tillbl, a, kalkning av sjöar och vattendrag skall räknas upp med 28 milj. kr. från135 till 163 miljoner. Det är i enlighet med förslag, men detär också i enlighet med den plan lade fast. I mofion 284 föreslår att anslaget skallminskas med 28 156 rnilj, kr. till 135 miljoner, dvs,vara oförändrat jämfört med föregående år. Även härvisar sitt rätta miljö-jag. Man är inte beredd att medverka tillden erfoderliga satsningen för att bekämpa försurningen. Det räcker inteatt minska de förorenande utsläppen. Vi måste också genom akutsjukvård på dettaområde söka klara försurade sjöar, grundvatten och mark. Gör vi inte det ärsjöarna hopplöst förlorade. Och konsekvenserna när det gäller grundvattnet kanbli ödesdigra. Det är beklagligt att ställer sig utanför dennasatsning. Miljö handlar om den ofattbara mångfald avvarelser som vi delar livsutrymmet med på en skön planet. Det handlar omskogar, sjöar och stränder, om sådant som är lätt att skada och så svårt attställa till rätta. Miljö handlar om de gränser som naturen måste få sätta förmänniskans tillvaro men också om de rika möjligheter som den ger oss.Miljöpolitik kräver ödmjukhet inför naturens storhet och inför de omprövningarsom ibland kan bli nödvändiga. Den kräver beslutsamhet och handlingskraft. Med detta yrkar jag än en gång bifall tillpunkterna 42-52 under rubriken i jordbruksutskottets betänkande 13. 114 () replik: I mitt inledningsanförande sade jag att detfinns en stor skillnad mellan den omfattande miljödebatten och de kraftfulladeklarationerna jämfört med de konkreta resultaten i statsbudgeten. Dettayttrande tycker jag blir ännu tydligare sedan jag har lyssnat på . Jag skulle vilja ställa några frågor till . Hur ser på attmiljöanslaget bara är en 1 %c av statsbudgeten? Hur ser på detförhållandet att miljöanslagen under socialdemokraternas regeringsperiod ståroch stampar på oförändrad nivå och i vissa avseenden har sänkts? Hur ser UlfLönnqvist på behovet av ett flora- och faunanslag? Det har naturvårdsverketlänge begärt. Hur ser på att anslagen för markförvärv ärotillräckliga trots att det nu finns 40 miljoner? Hur ser på attdet inte finns tillräckligt med pengar för att underhålla de naturreservat somvi redan nu har? Hur ser slutligen på att naturvårdsenheterna inorr inte har resurser för att hänga med i inventeringsarbetet medfjällskogarna? 115IVAR VIRGIN (m) replik: Jag tycker mig kunna registrera ett annattonläge i inlägg nu än vad vi fått uppleva . Denförsta delen av inlägget var statsmannaord som jag till stor del kan instämmai. Jag registrerar faktiskt med glädje detta sympatiska tonläge i inlägget. tog upp det internationella samarbetet. Detär ju ett område där moderata samlingspartiet har lagt fram en rad förslag, avvilka vissa har vunnit bifall. Jag vill bara ta upp ett exempel, ochdet gäller luftvårdsavgifterna. Där sträver man efter att i förhandlingarna medandra länder genom avgifter få fram medel till fonder som sedan kan användastill investeringar i luftvård. Beträffande vårt förslag att sänka anslaget för mark tillnaturvård tycker jag att jag väldigt noggrant redovisade bakgrunden. Det kanupplevas som att vi har en lägre ambitionsnivå, men det kan också upplevas somatt vi sätter betydligtstörre tilltro till den enskildes möjligheter att medverka i det viktiganaturvårdsarbetet. Vi kan helt enkelt ha olika sätt att se på den enskildeskogsbrukarens möjligheter att delta i detta viktiga arbete. Vad gäller kalkningen av sjöar är det alldeles riktigt attvi vill dra ner anslaget med 28 miljoner. Det beror på att vi anser att dessapengar så att säga är böndernas insats där har fattat beslut om hurdessa skall användas. Vi finner inte att ändamålet är korrekt i förhållandetill beslut. Ett område som jag nämnde i mitt första inlägg och somvi vill satsa på är gödselvårdsanläggningar. Den satsningen motsvarar ungefärdessa 28 miljoner. 31 miljoner till gödselvårdsanläggningar kan säkert ge likabra eller bättre effekt än kalkningen av sjöar. Vad sedan gäller luftvården tycker jag att isitt nästa inlägg kunde markera att han stöder värt och förslagom gränsvärdena för kolförbränning. På det viset skulle vi kunna åstadkomma ensnabb förbättring av det svenska lufthavet. 116 () replik: ställde en läng rad frågor. Jagskall besvara en del av dem. Beträffande frågan om ett speciellt anslag för flora ochfauna, som mycket riktigt påpekade att begärt,vill jag erinra om att det under anslagsposten H 14 i jordbrukshuvudtiteln omsärskilda projekt på miljövårdens område finns upptagna särskilda pengar tillnaturvårdsåtgärder i odlingslandskapen. Det är ett tillgodoseende avnaturvårdsverkets intresse av att göra insatser på detta område, 1 det fallethar vi alltså tillmötesgått , säger att anslagen till markförvärv ärotillräckliga, slår sig för bröstet och hävdar: Vi har ändå föreslagit 5miljoner mer. Regeringen har följt den ansvariga myndighetens anslagsäskande,på kronan när. har begärt 40 milj, kr. Regeringen harförordat 40 milj, kr,, och det gör också utskottsmajoriteten, hävdar sedan att anslagen till miljövård,som han mäter i promille av statsbudgeten, är otillräckliga. Man kan alltiddiskutera vad som är tillräckligt och otillräckligt. Men jag angav i mininledning att arbetet med att begränsa miljöföroreningar och utsläpp går frammed hjälp av andra medel än anslag över statsbudgeten. Det är följande gamlaprincip som här gäller: Den som utsätter omgivningen för miljöstörningar haratt betala kostnaderna för att man skall kunna stoppa och undvika sådanastörningar. Anslagen som tas upp över budgeten syftar till att ge deinstanser som skall sätta kraft bakom lagarna resurser för detta och till attåstadkomma forskning och utveckling, I dessa avseenden görs det insatser. Mankan säkert alltid önska sig mer pengar - det gäller på alla områden - menutskottsmajoriteten har, i likhet med regeringen, ansett att anslagen ärtämligen väl avvägda. Jag tycker nog att det skorrar litet illa när LarsErnestam vill göra ett mycket stort nummer av att lagt sitt förslagnågra miljoner över regeringens. Anf.117 () replik: sade att vi har föreslagit"några miljoner" mer. 40 miljoner är inte så litet pengar. Jag sadeockså att våra anslagsförslag är otillräckliga och att miljövården över huvudtaget har för små resurser. 40 miljoner är ändå ganska mycket i förhållandetill de 504 miljoner som föreslås i budgeten. nämnde det speciella anslaget på 14 milj.kr. Det är bra att detta anslag har kommit till. Vi föreslåren ökning avanslaget med ytterligare 5 milj. kr., till 19 milj. kr. Vi menar att dettaanslag bör användas för speciella insatser just i odlingslandskapet. Flora- ochfaunaanslaget behövs pä mänga andra områden utanför odlingslandskapet, bl. a.skogsmarken och sjön. Jag angav tidigare salarna som ett exempel. Det fordrasdärför ett särskilt flora-och faunaanslag också. Så några ord om anslaget för markinköp. Oavsett vadnaturvårdsverket har begärt, vet vi att det är brist på resurser i förhållandetill de objekt som man vill spara. Därför föreslår vi att anslaget skall höjasmed 5 miljoner. Men jag vill också nämna de ytterligare 15 miljoner som vimenar bör komma detta område till del genom överföring från domänfonden tillnaturvårdsfonden. Slutligen: Vi är överens om att de stora insatserna skallgöras genom lagstiftning och på annat sätt. Det sade jag i mitt anförande. Påden punkten tror jag inte att det finns så stora skillnader i uppfattningenmellan och mig. 118IVAR VIRGIN (m) replik: Jag registrerade att inteberörde något av vad jag hade sagt i mitt inlägg, men jag vill ändå någotkommentera de problem som han tog upp, bl. a. kväveutsläppen. Det är en rättintressant siffra att åkermarken tillförs kväve. Samtidigttillförs, via lufthavet, svensk mark kväveoxider. Även om siffrorna inte är riktigt jämförbara, ger de ändåen viss uppfattning om förhållandet mellan de olika föroreningskällorna. Vi kankonstatera att nedfallet från luften dessutom sker vidtidpunkter när växtligheten inte kan ta upp kväveoxiden, och det är ettutomordentligt allvarligt problem. Detta problem har jordbruksministern berört i en artikel iMiljöaktuellt, där han säger att trädesbruket skall återinföras. Syftet sägsvara att dra ner överskotten, men det verkar även vara för att minska läckagetav växtnäring till vatten. Jag tyckeratt skall tala med sin chef ochför honom redovisa de försök som har gjorts av bl, a. iHalland, Där har man upptäckt att trädesbruket ger exakt lika stora utsläpptill vatten som en normalt skött spannmålsgröda. Den rekommendation somjordbruksministern ger är alltså i själva verket rätt farlig. Vad han skullekunna rekommendera är vallodling eller en gröda som tog upp det kväve som helatiden produceras i marken, Trädesbruket är knappast någon miljövänlig åtgärdför att komma till rätta med dessa problem. 119ULF LÖNNQVIST (s) replik: Jag har också, , hastigt försökträkna ut hur mycket det kan skilja i pengar mellan ochutskottsmajoritetens förslag. Jag kan dess värre inte få det till 40 milj. kr.,men det är möjligt att jag inte fått med allt. Min summering stannar vidungefär hälften. När det gäller det som tidigare sade omtonläget i debatten, vill jag gärna framhålla att jag ser miljöområdet som ettområde där vi med gemensam ansträngningar och under stor samstämmighet bordesöka föra dessa frågor till en positiv lösning för både nuvarande och kommandegenerationers skull. Det borde vara mera som förenade än som skiljde. Visst kanvi utifrån olika utgångspunkter vilja angripa problemen på olika sätt, ochvisst kan vi anlägga olika principiella synpunkter på vilka problem sorn börlösas och hur det skall ske. Men frågorna är så pass viktiga och stora att detborde vara möjligt att nå ett brett samförstånd. Jag beklagade därför att på två väsentligapunkter hade ställt sig vid sidan av utskottsmajoritetens skrivningar, delsbeträffande anslaget till bekämpande av försurningen, dels beträffande förvärvav värdefulla och unika markområden. När det gäller frågan om kvävet inom jordbruket är det vårbestämda uppfattning att användningen måste minska av de gödningsmedel somtillför marken kväve i sådan utsträckning att det leder till läckage och därmedhot mot vattendrag och grundvatten, kommer det framför allt varningssignalerom situationen i haven runt om vårt land. Det kommer att bli en angelägen ochnäraliggande uppgift att i alla de sammanhang och på alla de områden därläckage till haven skadar och påverkar dem vidta sådana åtgärder att vi kan draner användningen av gödningsmedel och därmed minska läckaget i haven och fåtill stånd en bättre situation på miljöns område. vice talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker. 120INGVAR (): avslutade med ett angrepp påmoderata samlingspartiet när det gällde vår strävan att göra insatser förmiljön. Vi har den bestämda målsättningen att göra allt vad som kan göras föratt det skall bli en bra miljö . tog upp frågan omkvävet inom jordbruket och tillämpade den enkla metoden att tala om att man varberedd att göra allt för att minska användningen av handelsgödsel som kundeåstadkomma stora skador. Jag tror, herr talman, att gör detalltför enkelt för sig när han använder den debattmetoden. Det är envillfarelse att tro att det enbart är handelsgödseln som används i svensktjordbruk som skapar problem. Jag tror det vore bra om försöktefördjupa sina insikter på detta område. Då tror jag också att hans insatser närdet gäller miljösträvandena skulle kunna förbättras. Dagsläget för svenskt jordbruk och svensklivsmedelsproduktion kan betecknas som mycket allvarligt. Det är låglönsamhet, och den överproduktion som finns pressar priserna nedåt. rafionellajordbruksenheter lider svårt av dålig lönsamhet, och oron för framtidenär mycket stor. ledamöter har i början av viden resa i mitt hemlän, län, kunnat konstatera detta. Läget i vår omvärld är också pressat, I förra veckantillkännagavs att , som har mycket stora överskott av bl, a,animalier, skulle satsa ytterligare tiotalet miljarder för att lyfta utöverskottet på en världsmarknad, som redan kännetecknas av rena dumpingspriser.Detta betyder, herr talman, att våra produktionsöverskott framöver blir ännusvårare att lyfta ut till rimliga priser. De s, k, exportkostnaderna ökar, ochproducenterna, som redan pressas hårt av t, ex, höga slaktdjursavgifter, kan kommaatt drabbas ytterligare. Lantbruket orkar inte bära kostnaderna för denna exportoch klara kostnaderna för att hålla all i bruk. Det ärdärför synnerligen viktigt att det nu fattas ett beslut om statens40-procentiga ansvar för spannmålsexporten. Ett annat beslut i spannmålsfråganskulle vara ett slag mot livsmedelstryggheten och ett svek mot jordbruket. Det gäller nu att det ekonomiska ansvaret fullföljs gentemot näringen. Anpassningen till bättre produktionsbalans inom animalieproduktionenär på väg. Det kan konstateras att en snabbare produktionsminskning än beräknatskett inom mjölkproduktionen. Nära balans på köttsidan kan vara möjlig om någotår. Fläskproduktionen minskar också. Det tar dock . Detär angeläget att den anpassning som sker genom näringens egen strävanunderlättas så till vida att myndighetsbeslut inte försvårar eller fördröjer denödvändiga åtgärderna, I det korta perspektivet kan det bli nödvändigt attfriköpa stallplatser inom fläskproduktionen och på vegetabiliesidan överväganågon form av t. ex, jordbank. Åtgärder behövs, och snara sådana, för att intelantbruket skall förblöda. har kännetecknats av enmärklig debatt om svenskt jordbruk och metoderna inom svensklivsmedelsproduktion. Debatten har präglats av mycken okunnighet, tro ochtyckande och kan i många stycken liknas vid utspel, riktade mot alla som ärverksamma inom livsmedelsproduktionen - såväl på råvarusidan som inomvidareförädlingen. Konsumtionen har min.skat, och det kan bero på den dåligaoch osakliga debatt som har förekommit. De frågor konsumenten kan ställa efter denna debatt kringdöda husdjur, antibiofika, slaktmetoder, lossnande komagar, stallmiljö,djurhälsa, bekämpningsmedel, handelsgödsel osv, är många, och oron är stor.Men svaren från myndigheter och andra har varit få och knapphändiga. Det ärdjupt beklagligt. Faktum kvarstår: Svenska lantbruksråvaror och livsmedelstår internationellt på en mycket hög nivå såväl hygieniskt som kvalitafivt.Konsumenterna kan vara trygga. Vi måste, liksom , också framöver bygga vårlivsmedelsproduktion på kunskap och fakta. Forskning och utveckling samtbeprövad erfarenhet och ansvar måste väga tungt. Det är också logiskt att kräva att det på importeradelivsmedel ställs samma krav som på de svenskproducerade, såväl då det gällerodlingsmeto- der sombehandling vid vidareförädling och distribution. Så är det inte . Kravenär högre på de svenskproducerade varorna, inte minst då det gäller användningav bekämpningsmedel och hållbarhetsbehandling. Jag vill fråga regeringsföreträdare i denna debatt: Är detinte rimligt att samma krav ställs på livsmedel oavsett var de producerats? Ochytterligare en fråga som tas upp i propositionen: Det talas om en utredningkring produktionen av socker och andra sötningsmedel, sprit och stärkelse. Jagskulle vilja fråga när den utredningen kommer och vilka direktiv man kanförvänta. I regeringens proposition 1985/86:100 liksomidet betänkande vi nu diskuterar behandlas många för jordbruket viktigafrågor. De har redan berörts av mina partikamrater i utskottet, varför jag nunöjer mig med att yrka bifall till samtliga reservationer undertecknade avmoderater. Anf.121 (): Jag skall tala om de delar av propositionen som handlar omforskning. Forskning är någonting oerhört framtidsinriktat, och därför kan detkanske kännas konstigt att tala om det sä här vid dagens slut. Kraven ökar på de areella näringarna, och den forskningsom skall vara upplysande på vägen mot en nyorientering och en anpassning tillkraven måste få goda villkor och frihet att omprioritera vid behov. har främst kravet på avkastning och effektivitetbeaktats i näringen. är det mera aktuellt att fråga efter djurhälsa,markstruktur, växtnäringsbalans, ja, över huvud taget mera hänsyn tillbiologiska behov och långsiktig produktionsförmåga. Luftföroreningarna skadar skogsvegetation, och de påverkartroligen också jordbruksgrödor. Också den klimatförändring som koldioxidutsläpplångsiktigt leder till skulle drastiskt kunna förändra villkoren för odling ochskogsbruk i . Därför har försurningsprogrammet stor betydelselångsiktigt också för jordbruket. Det finns mycket av samverkansmekanismer mellan växter ochmikroorganismer och alla de flöden av näring och energi som ofta hindraseller stressas fram. Ofta sker det på grund av en teknik som inte anpassatstill de naturliga behoven, har tagit upp lantbruketsoch skogsbrukets aktuella problem om forskning och utbildning på etttvärsektoriellt sätt. Det är många institutioner som måste bidratill forskningen om de alternativa produktionsformerna. Eftersom det är så många institutioner - markvetenskap,växtfysiologi, lantbruksekonomi - är en speciell professur i alternativaproduktionsformer inte det rätta sättet att ge dessa produktionsformer en bredbelysning och åstadkomma en kunskapsfördjupning på detta område. Därför, herrtalman, yrkar jag avslag på reservation 43. En stor del av medlen till den aktuella forskningen kringmiljö- och kvalitetskraven kommer genom förmedling av skogs- och jordbruketsforskningsråd, som är en institution där lantbrukets organisationer är mycketväl företrädda. Därför är en speciell fond för förmedling av gödselavgiftsmedelonödig. Av den anledningen avvisar vi socialdemokrater kraven i Jag yrkar avslag på den. Debatten om livsmedelsöverskotten och omlivsmedelskvaliteten har varit en ständig följeslagare i det senaste åretsmassmediabevakning i samhället. Proposition 74 är ett regeringsförslag om medeltill så viktiga forskningsinsatser som just om alternativa produktionsmetoderi jordbruket, om ökad rådgivning till jordbruket och om särskildamiljövårdsprojekt i anslutning till jordbruket samt om skogsforskning. Alltdetta finansieras genom inkomster av avgifter på handelsgödsel, som per den 1juli uppgick till 118,7 milj, kr. Det är ett ganska stort belopp som vi iår har fått disponera till ytterligare forskning på detta område. Det har under den allmänna motionstiden väckts mångamotioner om s. k. alternativ odling, om nya produkfionsformer, djurhållning, m.m. Det framstår som egendomligt att flera partier motionsledes framfört atthandelsgödselavgiften bör upphöra fr,o,m. när de egentligen bejakardet tvärvetenskapliga forskningsprogrammet, som ju är flerårigt och där manjust vill söka sig fram till produktionsformer i jordbruket som kan förenaeffektivitet och hänsyn fill miljön. Det innebär en ökad satsning på ekologiskforskning för att klarlägga viktiga biologiska samband. Det är inget som viklarar , herr talman! Det behövs forskningsmedel för att klara det. Därför behövs pengarna. Det gäller också attkonsumenternas krav på bättre livsmedelskvalitet blir tillfredsställda. Därförskall ytterligare satsningar på en sammanhållen livsmedelsforskning görassenare. Avgifterna på gödselmedel har dels haft en begränsandeinverkan på användningen av handelsgödsel, vilket man har kunnat se i bl, a, ABSupras redovisning , dels också givit en medelsförstärkning tilljordbrukets miljö- och skogsforskning, som är mycket angelägen och som just iett ansträngt budgetläge säkert annars inte hade fått så mycket pengar. Därför,herr talman, yrkar jag avslag på reservationerna 56 och 57, där man villavskaffa dessa handelsgödselavgiftsmedel. Proposition 74, som utöver budgetpropositionen ocksåbehandlas i det betänkande från jordbruksutskottet som vi diskuterar här , innehåller förslag om en ökad rådgivning för att man skall kunna minskaanvändningen av bekämpningsmedel och för att man skall kunna främjamiljövänliga odlingsmetoder. Den omfattar bl, a, ett särskilt Ringsjöprogrammed åtgärder för att minska växtnäringsläckaget och förbättra vattenkvaliteteni sjön. Där föreslås också pengar för att förbättra förhållandena i Laholmsbukten.Av de 119 milj. kr. som man har till förfogande går 17 milj,kr, till jordbruksforskning, 21 milj.kr, till skogsforskning, till rådgivning åt jordbruket, till olika miljöanknutna projekt, bl, a, som sagt och , där man vet attmiljöskadorna har ett direkt samband med en hel del aktiviteter i jordbruket. Man skall också se över kadmiumhalten i handelsgödsel ochi övrigt vidta naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet. Det finns en hel del propåeri både motioner och reservationer om att ändra denna disposition av medlen. Prot.1985/86:118 av motionärerna har gjort det lätt för sig när de har sagt att detskall vara budgetmedel i stället föravgiftsmedel. Det är ett förslag som man inte kan behandlaom det inte ges en förklaring till vilket anslag pengarna skall tas ifrån.Fördelningen av avgiftsmedel måste också betraktas som en form av budgetmedel.Därför går det inte att helt och hållet stänga ute dessa medel från attanvändas även till näraliggande områden. En del av pengarna har gått till försurningskampen, ochdet har kritiserats. Försurningen, som drabbar inånga med kombinerat jord- ochskogsbruk, inverkar också menligt på åkermarkens kvalitet. Det är en avorsakerna till att man med dessa pengar vill bidra till kampen motförsurningen.