prot · G90913 · 1985-12-31 00:00:00 — 7§ Svar på fråga 1985/86:84 om villkoren för politisk asyl i vissa fall har frågat mig om jag har föravsikt att vidta några åtgärder för att förhindra utvecklingen av praxis, därmoder, fader och minderårigt barn anses ha olika stark grund för att få stannai . Jag kan självfallet inte uttala mig om det enskilda fallsom utgör bakgrund fill frågan. Rent allmänt gäller emellertid följande. En grundläggande princip vid tillämpningen avutlänningslagstiftningen är att undvika splittring av familjer. En utlänningfår således stanna i , om hans make har uppehållstillstånd: Motsvarandegäller beträffande minderåriga barn vilkas föräldrar får vistas här. Om enutlänning bedöms som flykting, får i allmänhet även hans make flyktingstatus. Även vid verkställighet gäller normalt attfamiljesplittring undviks, I situationer då någon av familjemedlemmarna hållersig undan för att förhindra verkställigheten av ett avlägsnandebeslut, kan detdock undantagsvis bli nödvändigt att tillfälligt dela familjen. Ansvaret för familjesplittringenfaller då enligt min mening på den som gömmer sig. Jag kan mot denna bakgrund inte se att det finns någonrisk för utvecklingen av en sådan praxis som nämner, 26 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Jag finner det anmärkningsvärt att svenska myndigheterlägger skulden på annan person i detta enskilda fall - just den man som höllsig undan - när polisen genom avvisning medvetet splittrar en familj. Det är inte rimligt att handläggande myndigheter ifortsättningen i något enda fall genom sina åtgärder skiljer spädbarn frånderas föräldrar, I detta enskilda fall förelåg det dessutom nya skäl kvälleninnan awisningen verkställdes, så ansökan skulle upp till prövning igen. Trotsdetta utvisades spädbarnet och modern i familjen till , Jag finner detockså särskilt anmärkningsvärt att myndigheter väljer att utvisa små barn tillLibanon under de omständigheter som råder där. Jag är oroad över statsrådets svar, därför att jag troratt det innebär att det inte är möjligt att undvika att sådana här händelserupprepas. Det behövs självfallet klara signaler från regeringen om att svenskamyndigheter i fortsättningen inte skall splittra familjer genom sina egnabeslut. Om planer på ett slutenvårdsregister Enligt reglerna kan jag inte yttra mig omsådana enskilda ärenden som berörs i detta fall. Principen är att familjer skall hållas samman såväl närmänniskor avvisas vid gränsen som när det handlar om utvisning. Sedan tror jagatt det inte alltid är möjligt att undvika att en familj splittras genom attdet händer saker och ting. När det handlar om människor kan det tyvärr iblandinträffa överraskningar. 28 (): Det borde gå att undvika sådanaöverraskningar som att spädbarn skiljs från sina familjer. Jag hoppas, somsagt, att det kommer en klar signal från regeringen till handläggandemyndigheter om att sådant här inte får hända i fortsättningen. Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1985/86:21 om planer på ettslutenvårdsregister har frågat mig om jag avseratt ta något initiativ för att tillse att slutenvårdsregisterinte byggs ut, innan data- och offentlighetskommittén är färdig. har flera medicinskaregister med personuppgifter, s. k. personregister. Förutom register för denslutna vården finns bl. a, cancerregistret och födelse- medmissbildningsregistret. Uppgifterna är ett viktigt underlag försocialstyrelsens tillsyn enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:673), Genombearbetning av uppgifter ur dessa register kan följa ochanalysera utvecklingen av sjuklighet och vårdkonsumtion inom olikabefolkningsgrupper, bl, a, grupper med hög sjuklighet och stor risk för tidigdöd. Uppgifterna i registren är också av stor betydelse som underlag förepidemiologiska, hälsoekonomiska och andra forskningsprojekt inom hälso- ochsjukvården. Samtidigtkan konstateras att den rättsliga regleringen av tillgängligheten 2 protokoll 1985/86:13-16 Om planer på ett slutenvårdsregister avuppgifter ur landstingens patientdatabaser är något oklar. Data-" ochoffentlighetskommittén har därför fått i uppdrag att ytterligare analyseradenna fråga. I propositionen (1984/85:181) om utvecklingslinjer för hälso-ochsjukvården uttalades emellertid att det var angeläget att fortsattemed uppbyggnaden av system för bearbetning och analys av uppgifter urlandstingens databaser. gjorde ingen erinran mot detta uttalande. Datainspektionen har i ett beslut givitsocialstyrelsen tillstånd att inrätta och föra ett personregister benämntSlutenvårdsregister för riket. Justitiekanslern har överklagatdatainspektionens beslut. har i skrivelse till regeringenanmält att styrelsen beslutat att tills vidare avstå från att inrätta det nunämnda registret. 30GUNNAR HOKMARK (m): Först vill jag be att få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Ett slutenvårdsregister kommer att innehålla en lång radolika och mycket känsliga uppgifter om de enskilda medborgarna. haremellertid inte fattat något beslut om att inrätta ett sådant register, utantvärtom har data- och offentlighetskommittén i uppdrag att utreda frågan omhuruvida skall fatta beslut om denna typ av register. Det är bra att för tillfället har avståttfrån att bygga ut detta register, därför att det ger utredningen möjlighet attarbeta vidare och komma med förslag. Det är också bra att det visar sig att detuppenbarligen lönar sig med opinion i dessa frågor. Men det finns också, herr talman, grand av oklarhet istatsrådets svar -av det skälet att egentligen inte svarar påfrågan. Det faktum att nu har sagt att man inte avser att gåvidare med utbyggnaden har regeringen tagit till intäkt för att inte besluta omjusti-tiekanslerns överklaganden. Man kan därför fråga sig vad statsrådets svar egentiigeninnebär. Jag skulle vilja veta om det innebär att statsrådet anser att dettaregister inte skaH byggas ut förrän data- och offentlighetskommittén har utrettfrågan om hur sådana register skall inrättas. Eller innebär det kanske rent avatt hon inte tycker att man skall ha den här typen av register? Eller kan detvara så, att frånvaron av ett regeringsbeslut kan komma att innebära attsocialstyrelsen, när man så tycker är lämpligt, fortsätter att bygga ut dettamycket stora och mycket känsliga register, utan att det ens har fattats ettbeslut om det i ? Det lönar sig med opinion, säger . Jag vill erinra om att när datainspektionen fattade beslutet om att gesocialstyrelsen detta bemyndigande, så var det ingen diskussion - och en avledamöterna i datainspektionens styrelse är . Jag kan svara precis som jag har gjort i mitt förstainlägg - att eftersom har kommit med denna skrivelse vidtarregeringen inga åtgärder med anledning av JK:s yrkande ominhibition. 32GUNNAR HOKMARK (m): Statsrådet borde veta attdatainspektionen inte är någon allmän tyckarklubb utan har att pröva olikatillståndsärenden i enlighet med datalagen och de möjligheter datalagen gerdatainspektionen att agera. Mitt personliga tyckande spelar alltså mindre roll.Man måste göra en prövning i enlighet med vad datalagen anger. Däremot har jagi min egenskap av riksdagsman ställt frågan här till . Och enlång rad andra personer och instanser i det svenska samhället har reagerat motdet här registret. Därför ställer jag återigen frågan: Anser GertrudSigurdsen att detta register icke skall utbyggas förrän data- ochoffentlighetskommitténs utredningsresultat föreligger? Den väsentliga fråganär om vi i riksdag skall få en kontroll på detta, så att man härfattar beslut om man skall inrätta denna typ av stora register. Det är alltsådet som är min fråga, och det är den frågan som ännu inte harbesvarat. Om åtgärder mot oral galvanism Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på fråga 1985/86:77 om åtgärder mot oralgalvanism har frågat mig om vilkaåtgärder jag avser att vidtaga för att kunna komma till en lösning i fråga omoral galvanism. Regeringen har lämnat i uppdrag att utredavissa frågor rörande tandersättningsmaterial. Uppdraget skall redovisas senastden . a. utreda förutsättningarna föratt fabrikanter och importörer skall vara skyldiga att uppge innehållet imaterialen. Förutsättningarna för att upprätta ett produktregister och ettregister över biverkningar skall även studeras. Vidare skall ett underlag tillvårdprogram utarbetas för patienter med tandbesvär, vilka kan sättas i sambandmed materialen. skall också enligt utredningsuppdragetange ytterligare behov av forskning och annan kunskapsutveckling om materialenslokala och generella biverkningar. Forskning om och provning avdentalmaterial sker bl. a. vid det för OdontologiskMaterialprovning (NIOM) i . Vid NIOM sker ett arbete med attutarbeta program för att prova alternativa tandfyllningsmaterial. Jag utgårfrån att dessa material i allt större utsträckning kommer att kunna ersättaamalgam så snart de visat sig vara tillfredsställande ur olika aspekter, bl. a.fria från olika former av biverkningar. Anf.34 (); Jag tackarsocialministern för svaret på min fråga. Jag uppfattar svaret så, att de som har det ytterstaansvaret för sjukvården i vårt land äntligen nalkas ett erkännande av att oralgalvanism är ett problem. Men jag vill inte alls konstatera att man börjar inseatt oral galvanism är en Prot,1985/86:13 Omåtgärder mot oral galvanism sjukdom - och jag beklagaratt jag inte kan göra det konstaterandet, Oral galvanism har drabbattiotusentals människor. Roten till det onda är just användningen av amalgam somdel i tandfyllningar. Amalgam innehåller som bekant kvicksilver, ett av degiftigaste ämnen som finns. Jag uppfattar , trots mitt förstakonstaterande här, en öppning i den tidigare låsta debatten om huruvidaamalgamet har negativ påverkan på människokroppen eller ej. Därmed finns detockså många frågor som väntar på svar innan vi nått fram till en säkrare,friare och därmed bättre situation i fråga om tandvård för den enskilde. Jaghar avslutningsvis avsikten att ställa två frågor till socialministern; 1, Kommer socialministern att ta initiativ till attoral galvanism klassas som en sjukdom? 2, Kommer socialministern att ta initiativ till atttandfyllningsmaterial som amalgam och kompositplast klassas lika urförsäkringssynpunkt? Jag kan inte i detta läge ta fler initiativ än vad som redovisats här.Vi måste avvakta det material som kommer ut av undersökningar. Närdet gäller den andra frågan kan jag säga att håller påatt se över möjligheterna för att man via försäkringssystemet skall kunna fåersättning. Detta förslag från har ännu inte kommit tillregeringen, 36 (): Det borde finnasfler människor i ansvarsfull ställning som inte avfärdar vetenskapens alltmerövertygande bevis om amalgamets skaderisker för människor med nedsattmotståndskraft. Det finns mycket av utredningar och erfarenhet på detta område,men jag har uppfattat situationen och debatten i som omtiden mer eller mindre stått still. Det är att beklaga. Undersenare tid har ett flertal tidningsartiklar tagit upp frågan, och jag harändock uppfattat att har redovisat synpunkter som visar att mannu har större förståelse för denna problematik. Jag hoppas att man medregeringens och socialministerns hjälp kan gå vidare i denna fråga, annars trorjag att utvecklingen i fortsättningen också kommer att vara oacceptabel medhänsyn till de tusentals människor som råkat illa ut på detta område. Jag tycker inte att utveckhngen har stått stilla, som . Rent allmänt finns det hos och hos andra som sysslar meddessa frågor mycket större förståelse . Jag själv får många brev ochtelefonsamtal och har erfarenhet av andra kontakter som tas när det gällerdessa problem. Jag ser mycket allvarligt på frågan och följer utvecklingen, såjag tycker man kan konstatera att utvecklingen verkligen har gått framåt då detgäller de här problemen. De finns bland många människor, det håller jag med om. Anf.38 (): Den yrkeskår som närmast är berörd när det gäller vårdenpå detta område, alltså tandläkarna, har inte samma uppfattning som socialministern.De har en annan uppfattning och de efterlyser raka och snabba besked på dettaområde. Det finns ett underlag när det gäller forskning om olika delar avproblematiken. Därför hoppas jag att vi skall kunna driva denna fråga meraktivt än vad som skett . Om realisationsvinstbeskattningen vid försäljning avbostadsrätter Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på fråga 1985/86:60 omrealisationsvinstbeskattningen vid försäljning av bostadsrätter har frågat mig om det skallbli möjligt att få uppskov med beskattningen av realisationsvinst för personersom säljer bostadsrätt och köper villa eller omvänt flyttar från villa tillbostadsrätt. Enligt min mening bör möjligheternaatt införa ett uppskovssystem för vinster på bostadsrätter nu prövas. Ettställningstagande i frågan måste emellertid föregås av ett visstutredningsarbete. Ett sådant arbete påbörjas nu inom , ochden fråga som tar upp kommer att behandlas i det sammanhanget.Jag anser att utredningsresultatet bör avvaktas innan man tar ställning tillvilken omfattning ett kommande system skall ha. 40 BOLUNDGREN (m); Jag får för räkning ochför min egen tacka finansministern för svaret. Redan när den eviga reaHsationsvinstbeskattningen påbostadsrätter infördes krävde vi moderater ätt uppskovsregler skulle införas.Vi hade också andra förslag om ändringar i den lagstiftning som genomdrevs iriksdagen. För mig är det självklart att principen bör vara att närmänniskor tvingas flytta från en bostad till en annan skall de kunna få uppskovmed att erlägga skatt på realisationsvinst så länge den bostad de flyttar tillhar ett pris som är högre än priset på den bostad de flyttar ifrån. Det börgälla oavsett om den sålda eller köpta bostaden finns i flerbostadshus eller ismåhus. Jag har naturligtvis full förståelse för att det krävs ettordentligt utredningsarbete innan man lägger fram förslag för . Dethade varit tacknämligt om det utredningsarbetet hade skett innan förslaget omrealisationsvinstbeskattning över huvud taget kom, men jag tycker ändå att mankan kräva av finansministern att han tar ställning till några principiellasaker i sammanhanget. Är det för det första inte rimligt att man har ett uppskovvid flyttning mellan oHka bostäder och att ett sådant uppskov skall gälla intebara när man flyttar från småhus till småhus eller från bostadsrättslägenhettill bostadsrättslägenhet utan när man över huvud taget flyttar från bostadtill bostad. Om bankernas uppgiftsskyldighet till taxeringsmyndigheterna det inteen rimlig princip? Låt mig för det andra fråga finansministern - eftersom deti debatten har framförts sådana tankar - om det är korrekt att man övervägeratt helt avskaffa rätten till uppskov vid realisationsvinstbeskattning såvälnär det gäller småhus som när det gäller bostadsrätter? Det har framförts avsocialdemokrater i den allmänna debatten, Jag tycker nog att den principen kan låtarimlig. Problemet är att genomföra den i praktiken. Jag känner inte till någon ryktesspridning om att viöverväger att helt slopa rätten till uppskov. De ryktena är i så fallfelaktiga, 42 BO (): Det sista beskedet tycker jag var bra. Detinnebär att vi inte behöver befara att uppskovsreglerna skall försvinna -snarare verkar det då troligt att man utvidgar dem. Jag tycker faktiskt också att det var ett bra svarfinansministern lämnade när han sade att uppskovsrätten rimligen bör gälla närman flyttar från bostad till bostad. Jag tycker att arbetet i skallbedrivas skyndsamt - jag hoppas finansministern delar den uppfattningen - såatt de här reglerna träder i kraft så fort som möjligt och att det faktisktblir möjligt att få uppskov med realisationsvinstbeskattningen när man tvingasflytta från en bostad till en annan. Överläggningen var härmed avslutad. 11 §Svar på fråga 1985/86:26 om bankernas uppgiftsskyldighet tilltaxeringsmyndigheterna har frågat mig om jag avserföreslå en senareläggning av bankernas skyldighet att lämna uppgifter omkundernas räntor i samband med den förenklade självdeklarationen för att skapanödvändigt utrymme för ett säkrare uppgiftsunderlag. Bankerna skall lämna uppgifter med början taxeringsåret1987. är att betrakta som provar. Taxeringsåren 1987 och1988 skall kontrolluppgifterna nämligen inte ligga direkt till grund förtaxeringen av den som lämnar en förenklad självdeklaration, så som fallet ärmed kontrolluppgifter om löneinkomster, utan den skattskyldige måste självange räntorna i sin deklaration. Det är alldeles klart att det kommer att ta attskapa ett system för uppgiftslämnandet som fungerar bra. Detta har också varitskälet fill att uppgiftslämnandet getts karaktären avprovverksamhet. Det innebär att de uppgifter som lämnas då inte förväntas varaav fullgod kvalitet och att skattemyndigheterna givetvis måste hantera dem med Bankernahar nu i olika framställningar redovisat sina problem påområdet, och bankerna har beretts tillfälle att diskutera situationen vidöverläggningar inom . Problemen är enligt min mening inte avden arten att de påverkar genomförandet av reformen med förenkladsjälvdeklaration. Däremot kan det bli aktuellt att i någon mån justerauppgiftsskyldigheten, bl. a. när det gäller bankkonton som innehas av flerapersoner. Det är emellertid ännu för tidigt att närmare ange vilka ändringarsom behövs. Jag återkommer med besked i saken. Ombankernas uppgiftsskyldighet till taxeringsmyndigheterna Anf.44 (): Jag tackar finansministern för svaret på min fråga. Jag tror att manbåde inom och utanför banksystemet har underskattat svårigheterna när detgäller att kunna lämna tillföriitliga kontrolluppgifter. Det är intebankerna utan regeringen som mest har underskattat dessa svårigheter. Detgäller först och främst mängden av bankkonton, som till antalet uppgår tillöver 26 miljoner, samt därtill alla räntebärande skuldförbindelser, Allauppgifter skall redovisas när bankerna har som mest att göra. Detgäller inte bara konton där någon eller några personer är innehavare, utaninnehavarna kan vara långt flera. Det är t. ex. fråga om konton där enprivatperson står som innehavare men som används för en idrottsförenings ellernågon annan organisations räkning. Härtillkommer alla penningmarknadsinstrumenten, beträffande vUka det är omöjligt attidentifiera kundernas räntor, särskilt om instrumenten skiftar ägare mångagånger . Utanför bankerna är det en mängd organisationer, inteminst inom kooperationen, som har räntebärande konton, och företag harintressekonton för anställda, bl. a. inom livförsäkringssystemet. Detbehövs för att testa ett redan färdigt system för ändamålet. Nusäger finansministern att det bara är fråga om enprovverksamhet. Det är riktigt, men allmänhetens tilltro till systemet kankomma att rubbas, om det inte bygger på ett tiHförHtiigt underlag. Jag vill ställa en följdfråga till finansministern:Varför inte tillsätta en delegation inom med uppgift attarbeta vidare med dessa frågor exempelvis ? Det är ju ingenting somsäger att man för den skull behöver uppskjuta reformen med den förenkladesjälvdeklarationen, men man skulle kunna undvika mycket obehag både för deskattskyldiga och för de bankanställda, som kommer att överhopas med frågor omhur systemet kommer att fungera i praktiken. Jag är rädd för att detta bara skulle skjuta upp lösningen av problemetett år till. Bankerna har känt till att denna fråga skulle komma attaktualiseras, och det har gjorts åtskilliga och upprepade undersökningar påområdet. Bankerna har haft god tid för att förbereda sig. Jag tror aHtså attett uppskov bara kommer att leda till att bankema Omden skattemässiga behandlingen av förluster på grund av stölder kommer att sägaatt de inte hinner med, att det är för stora svårigheter osv. Jagtycker att vi nu skall sätta systemet i sjön, med de korrigeringar som kan varanödvändiga för att uppgifterna inte skall bli felaktiga. Var och en av oss somhar ett bankkonto får nu från bankerna uppgift om de räntor som harpåförts kontot. Så mycket mera invecklat bHr inte det nya systemet, Anf.46 (): Finansministern säger att bankerna har känt till denna fråga i fem år.Det är riktigt att ett utredningsbetänkande med titeln av räntorframlades , men då uttalade bankernas organisationer i sittremissvar att det behövs från ett beslut och fram till dess attett system kunde sättas i sjön. Så snart hade fattat sitt beslut ivåras tog bankernas organisationer kontakt med , men ännu haringa anvisningar från utfärdats. Det är mot den bakgrundenanmärkningsvärt att man begär att ett system skall kunna börja fungera redanvid . Detär förvånande att finansministern så till den grad underskattar de svårighetersom verkligen föreligger. Jag tror att det hade varit mycket smidigare och förallmänheten säkrare, om man först hade delegerat ärendet till riksskatteverketoch låtit det arbeta med frågan . Det är ju miljoner konton som detrör sig om. Överläggningen varhärmed avslutad. 12 § Svar på fråga1985/86:9 om den skattemässiga behandlingen av förluster på grund av stölder har frågat mig om regeringen avser att verka för att denskattemässiga behandlingen av förluster som uppstått på grund av stöld ändras. Bakgrundentill fråga är att två personer som tillsammans driver ettföretag har blivit bestulna på bl. a. kontanter. Den förlust som uppstod pågrund av stölden har av länsrätten bedömts som inte avdragsgill. Domen haröverklagats till kammarrätten. Iregeringsrätten behandlas ett mål som gäller samma problematik.Även här är frågan om avdrag skall medges för förlust av pengar på grund av brott.Innan den skatterättsUga prövningen har avslutats är jag inte beredd att taställning till om reglema på detta område bör ändras, Anf.48 (); Jag vill först tacka finansministem för svaret. Bakgrunden till minfråga är ett fall i Ange, Två unga bensinmacksägare, som vidett inbrott blev bestulna på ca ,, har vägrats avdrag för förlusten.Följden har blivit att de påförts egenavgifter, skatter och räntor påtillsammans ca . Förde allra flesta - kanske med undantag av skattejurister m, fl, - upplevs dessakonsekvenser av gällande lag som mycket anmärkningsvärda. Man kan säga att deallra flesta nog finner att reglerna knappast överensstämmer med det allmännarättsmedvetandet. Attbetala skatter och avgifter för inkomster och överskott är naturligt, men attäven förluster på grund av brott, som ingen kan skydda sig emot, skall bliunderlag för skatter och avgifter upplevs nog av de allra flesta som mycketfrämmande. Jagär medveten om de regler som gäller och gränsdragningen mellan avdragsgilladriftsförluster och kapitalförluster. Men efter att ha tagit del avkonsekvenserna av nuvarande regler hade jag hoppats att finansministern skullege ett positivt svar. Svaret är föga förpliktande - det hänvisar till att detfinns ett fall i regeringsrätten. Enligt de uppgifter jag har tagit del av harregeringsrätten avgjort ett par fall som taxeringsmyndigheterna har sombakgrund till sitt ställningstagande. Ävenom det finns gränsdragningsproblem och samhället måste skyddas mot missbruk avreglerna, är det illa att de som blir bestulna skall drabbas av skatter ochavgifter på sina förluster, medan de som lyckas stjäla knappast drabbas av varesig skatter eller avgifter eller kommer att återbetala det stulna. Anserfinansministern att reglerna ger rimliga resultat och överensstämmer med vårarättsprinciper? Omslopande av sambeskattningen av B-inkomster Överläggningenvar härmed avslutad. 13§ Svar på frågorna 1985/86:10 och 11 om slopande av sambeskattningen avB-inkomster och har frågat mig om jag är beredd attföreslå att sambeskattningen av B-inkomster avskaffas. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Somanförs i frågorna har tagit upp frågan frånförenk-Hngssynpunkt, Jag är medveten om att sambeskattningen av B-inkomsterförsvårar skatteuträkningen för både de skattskyldiga och skattemyndigheterna.Den utgör således från administrativ synpunkt en belastning. Skälen för dennuvarande sambeskattningen är främst risken för att opåkallade skattelättnaderannars skulle kunna åstadkommas genom skatteflyktsbeto-nade åtgärder. Med tanke på angelägenheten av att förenkla vårtskattesystem är jag beredd att överväga frågan om att ytterligare begränsainslagen av sambeskattning.