prot · G90917 · 1985-12-31 00:00:00 — Utöver det jag har anfört i mitt svar villjag hänvisa ytterligare till det som sade i sittinterpellationssvar, där hon också pekade på den möjlighet som finns för enlegitimerad barnmorska, som av etiska skäl inte anser sig kunna utföra vissaarbetsuppgifter, att komma överens med sin arbetsgivare om en lämpligavgränsning av arbetsuppgifterna. I övrigt vill jag upprepa att jag tycker att det är tillfyllest med de anvisningar som har gett ut. 99 (): Det låter mycket tilltalande, om det vore såatt barnmorskeeleverna fick komma överens med sin arbetsledning om att intebehöva vara med om att sätta spiral. Men man får ju inte ut legitimationen! Manblir aldrig barnmorska, om man inte ställer upp på den en och en halv timmesutbildning som det lär handla om, när man skall lära sig att sätta spiral. Överläggningen var härmed avslutad. 35§ Svar på fråga 1985/86:117 om information till skolpersonal om aids 100Socialminister : Herr talman! har frågat mig omjag kommer att ta initiativ till att direktiv och information om aidstillställs berörd skolpersonal. Prot,1985/86:17 Om information till skolpersonal om aids och har i en gemensamskrivelse till samtliga högstadie- och gymnasieskolor lämnatinformation om sjukdomen aids. Som informationsmaterial överlämnades bl, a, denav utarbetade informationsbroschyren om aids som finns atthämta på alla apotek och skriften med råd till ungdomarsom reser utomlands. Skolledningen ombads att se till att skoleleverna redanföre terminsslutet fick information om risken för smitta. Vid aids-delegationens första sammanträde ficksocialstyrelsen bl. a. också i uppdrag att utarbeta ett särskiltinformationsmaterial om aids för skolan. Ett videoprogram anpassat för attanvändas i skolundervisningen, t. ex. i undervisningen om sex och samlevnad,förbereds av och statens bakteriologiskalaboratorium. 101 (); Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min fråga. får vi i massmedia höra och se att myndigheterpåtalar hur allvarlig aids-sjukdomen är och vilken spridningsrisk den för medsig. Alla här känner väl till detta. som jag läst och hört om detta frågade jag någraskolelever; Vad vet ni om denna sjukdom? Jag kan försäkra socialministern attjag uttrycker mig positivt om jag säger att kunskapen var bristfällig. Någon kan göra gällande att jag frågade statistiskt settfel grupp. Men vi är väl alla överens om, herr talman, att denna sjukdom är såallvarlig att det inte får finnas någon grupp som inte är informerad. Jag tänkte att det kanske vore rimligt att fråga specielltberörd skolpersonal, så jag ringde runt till skoHäkare och skolsköterskor. Mantillstod att man visst hade fått någon liten broschyr före sommaruppehållet,men man var besvärad över att man inte visste bättre hur man skulle informera. har jag läst i tidningarna ochockså fått svar från statsrådet om att någonting är på gång. Jag tycker kanskeatt vi har haft så på oss att det nu är högtid att det görs en rejäloch massiv informationssatsning, förslagsvis med studiedagar eller temadagarför att verkligen informera de riskgrupper som det handlar om, eftersom vi allatillhör riskgrupperna efter vad vi har fått veta. Jag har i mitt svar redovisat vad som gjortsnär det gäller skolorna. Det är beklagligt om inte det material som kommit framhar använts i det avsedda syftet. Jag delar helt uppfattning att det är högtid, att det är angeläget med en massiv information till alla grupper. Jag kanförsäkra att aids-delegationen och andra som arbetar med dessafrågor också bedriver en mycket intensiv verksamhet. Vi skall exempelvis ha speciellaöverläggningar med storstadskommunerna när det gäller missbrukarna. Vi har junu klart för oss att det är i denna riskgrupp smittspridningen sker allrasnabbast. Jag håller alltså med om att vi skall sätta till allaresurser som vi har för att sprida information om aids. 103ALF (); Jag tvivlar inte en sekund på attsocialministern verkligen kommer att sätta till resurser. Jag skulle bara vilja säga att när dennainformationsbroschyr gick ut före sommaruppehållet kan det tänkas att vi litettill mans inte hade uppfattat denna fråga så alarmerande som vi gör . Överläggningen var härmed avslutad. Omförslaget om höjt radpris i 36 § Svar på fråga 1985/86:101 om förslaget om höjtradpris i i har frågatfinansministern bl. a. om han har möjlighet att stoppa Aktiebolaget ochGalopps (ATG) planer på att höja radpriset på V65 från nuvarande till enkrona. Arbetet inom regeringen är fördelat så att det är jag somskall svara på frågan. I koncessionen för ATG finns inte någon begränsning avinsatsbeloppets storlek för V65 angiven, och det finns således inga hinder förATG att höja insatsbeloppet. Det ankommer på att göra dennabedömning. Jag vill tillägga att jag för egen del inte delar StenAnderssons oro för att en radprishöjning kommer att leda till minskadeskatteintäkter för staten och till ekonomiska svårigheter för travsporten. Det bör också uppmärksammas att enoförändrad andel av insatserna tillfaller spelarna. 105STEN i (m); Jag tackar statsrådet för svaret på min fråga. Han säger att det är ATG självt som beslutar om man skallhöja radpriset eller ej, och det är väl i och för sig korrekt. Men närTipstjänst beslutade höja sitt radpris blev egendomligt nog ATG:s styrelsetvingad att anordna en telefonkonferens mellan och , därföratt man från huvudmannen fått underhandsbesked om att man också skulle höjapriset på V65-avgifterna. Statsrådet säger att han inte är orolig för att detta kanmedföra problem för svensk travsport. De som spelar V65 är till stor del småspelare,enskilda eller i bolag. Jag skall ta ett exempel. Ett system som kostaromkring . kommer efter höjningen att kosta . Jag tror inte attsvenska folket har de resurserna, framför allt inte de hundra tusenV65-spelarna, så att de kommer att kunna öka sina insatser. Risken är att man behållersin insats, och det innebär att chanserna att vinna minskar dramatiskt. Jag hoppas att jag har fel, men jag är rädd för att vi fåren situation med en dramatiskt minskad omsättning och mycket stora problemframöver för svensk travsport. Det är dock en business som sysselsätter 5 000hel- och deltidsanställda runt om i vårt land. Prot.1985/86:17 Tack vare en ganska hygglig ekonomihar svensk travsport nått stora 24 oktober1985 framgångar. Risken är stor att dessa kommer att försvinna på grundav den T ' planerade höjningen. delse förarbetslösheten Statsrådet , Å, : Utvecklingen av tycker jag inte ger anledning att draslutsatsen att det skulle finnas risk för kris inom sporten. koppHngmellan den höjning tipset har aviserat av sitt radpris och ett höjt vinsttak,Samma koppling finns inom V65, Jag villockså slutligen säga att , då den senaste höjningen gjordes,motsvarar , i dagens penningvärde, 107 i (m): Det finns ingen anledning att blanda ininflationen i detta sammanhang. När det gäller denna koppling, att man skullekunna få 2 milj. kr. i pris som vinst på V65, kan jag säga att den chansen harman med den omsättning vi nu har. hade manvid två tillfällen kunnat dela ut tre vinster på 2 miljoner, ifall man hadehaft den möjligheten. Jag tror dock att den möjligheten kommer att försvinnaframöver. Svenska folket kan inte öka sin insats med som det här ärfråga om. Jagar rädd för att detta blir dödsstöten för den förnärvarande mycket framgångsrika svenska travsporten. Överläggningen var härmed avslutad. 37 § Svar på fråga 1985/86:107 om löneavtalens betydelseför arbetslösheten har frågat mig vid vilkenavtalsnivå för det inte är möjligt för regeringen att hålla tillbaka enökad arbetslöshet. Den fråga har ställt till mig går inte attbesvara på ett sådant sätt att en viss lönekostnadsökning kopplas till en vissarbetslöshetsnivå. antar i sin publiceradehöstrapport att timlönerna, räknat som total kostnadsökning , ökar med6% . Den svaga produktions- och sysselsättningsutveckling som institutetdå förutser visar att lönekostnadsökning är för mycket. Enligt minmening måste vi komma ner till en lägre lönekostnadsökning om vi skall kunnarealisera våra höga sysselsättningsambitioner. I regeringsdeklarationen underströks att värnet omsysselsättningen är och förblir den viktigaste uppgiften för regeringensekonomiska politik. Alla ansträngningar kommer därför att göras för att dennauppgift skall kunna lösas. 109BENGT WITTBOM (m): Jag får tacka statsrådet för ett rekorderligt och rejält svar. Jag frågadearbetsmarknadsministern om samma sak och fick svar för sedan. Men detsvaret var inget svar. har vi fått besked om - för att uttrycka det påvanlig svenska i stället för på den kansli- och byråkratsvenska som vi iriksdag och departement normalt kommunicerar med varandra på - att ni när niträffar parterna på säger att ni har ett direkt ansvar för denarbetslöshet som kommer att inträffa om lönekostnaderna, på grund av de avtalsom kommer att träffas, hamnar på en nivå som t. o. m, ligger , Detbeskedet har vi fått av , Å, , Det är vi tacksamma för. Jag hoppas bara, herr talman, för att fatta mig kort, attBengt K, Å, och lyckas hålla när det gäller att realisera detta. Skälen till att jag önskar er lyckatill är goda, för detta är er enda chans att, som statsrådet själv säger, klaraera höga sysselsättningspolitiska ambitioner. 110Statsrådet , Ä, : Det finns i de uttalanden och deuppfattningar som har kommit till uttryck här i ingen motsättningmellan vad statsministern har sagt, vad har sagt och vad jaghar sagt , 111 (); Jag tycker att , Å, skulle ha struntat iden sista repliken. Men det är roligt att något av statsråden i den här långafrågerundan faktiskt ger en replik, så att vi får en chans att diskutera defrågor som ställs. Men inlägget var onödigt, för nu är det inte klart längrevar ni står. Jag förstår inte riktigt hur ni skall klara ut det. År har levt med situationen att för högaavtal har skapat växande arbetslöshet. Vi går in i den försämrade konjunkturenmed sämsta tänkbara arbetsmarknadspolitiska förutsättningar. Så här kan vi intefortsätta. Det finns bara en väg ur detta, och det är ansvarsfulla avtal. Niförsökte en metod förra gången med vad kallade "kafferep"på , Det gick inte. Bortsett från "kafferepen" var det precisden här osäkra attityden ni visade. Det var därför ni misslyckades. Bli inteosäkra igen, utan fullfölj era föresatser! Det kommer ni att få vårt stöd för iriksdagen. Överläggningen var härmed avslutad. 38 § Meddelande om svar på interpellation 1985/86:14 Jag hade för avsikt att besvara interpellationnr 14 , men då interpellanten är förhindrad den dagen har vikommit överens om att svaret skall lämnas , Prot.1985/86:17 39 § Svar på frågorna 1985/86:64, 73 och 89 om förslaget omhöjda teleavgifter Omförslaget om höjda teleavgifter har föreslagit vissaomläggningar och höjningar av teletaxorna. Med anledning härav har frågat mig omjag är beredd att medverka till att den, enligt frågeställarens mening,orättvisa fördelningen av taxehöjningen ej genomförs, harfrågat mig om jag kommer att bifalla yrkande, och Margö Ingvardssonhar frågat mig om det inte blir för dyrt för folk att ha telefon. Jag besvararfrågorna i ett sammanhang. förslag innebär bl, a.att abonnemangsavgiften höjs, att markeringsintervallerna för lokalsamtalförkortas och att rikssamtalen blir dyrare på vardagsförmiddagar, kvällar ochhelger. blir de långväga rikssamtalen billigare. Verket har ocksåangett allmänna utvecklingslinjer för taxestrukturen under de närmaste tio årenoch redovisat ett räkneexempel med vissainflationsantaganden. Förslagens fördelningseffekter och övriga konsekvenserutreds nu inom . När beredningen är avslutad kommerregeringen att ta ställning. Eftersom på grund av sjukdom ärförhindrad att motta svaret på sin fråga tillåts Margö att ävenberöra fråga i samband med att hon mottar svaret på sin egenfråga. 115 MARGÖ (vpk): Jag tackar kommunikationsministern försvaret. Jag tycker att svaret är positivt så till vida attkommunikationsministern inte direkt försvarar de av föreslagnahöjningarna, utan anger att man inom departementet skall se över defördelningspolitiska effekterna. Det är mycket bra, för de fördelningspolitiskaeffekterna av det här förslaget är djupt orättvisa. Det är företagen som efterfrågar en snabbaretelefonservice, som vill att samtalen kopplas snabbare. Detta är inte devanliga hushållsabonnenterna så intresserade av. Som vanlig hushållsabonnentkan man faktiskt vänta om linjen skulle vara överbelastad. Men det ärhushållsabonnenterna som enligt det här förslaget kommer att få betala för attföretagen skall få en utbyggd och förbättrad service. Det är alltså djuptorättvist, och därför är det mycket bra att man skall se över förslaget inomdepartementet. Många äldre och handikappade har ett stort behov avtelefon, eftersom telefonen måste ersätta en social samvaro med vänner och bekanta. har taxepolitiken varit sådan att den fasta avgiften för telefon skulle vara satt så låg att ingen människa av ekonomiska skäl skulle behöva avstå från att ha telefon. Men med de höjningar som föreslår skulle det bli en fördubbling av den fasta årskostnaden för telefon. Då är detuppenbarligen en risk för att de som inte ringer så mycket själva,men som har telefon för att kunna ta emot samtal anser att de inte längre harråd att hålla sig med telefon'. Jaghoppas att kommunikationsministern delar vår uppfattning, och jag ställerfrågan: Delar kommunikationsministern uppfattningen att den fasta avgiften förtelefon skall vara så låg att ingen behöver avstå från att ha telefon? 116 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Anledningentill att jag ställt frågan är den stora oro som många äldre och handikappadekänner inför en eventuell ytterligare kostnadsökning för telefon. Det är justdessa människor som behöver kontakt med omvärlden. Jag vill också nämna att jagfått många positiva reaktioner på att frågan tagits upp i . Urtrygghetssynpunkt är det mycket viktigt för de här människorna att till rimligakostnader dygnet runt ha tillgång till kommunikationsmöjligheter med anhörigaoch vårdpersonal. Jag vet av erfarenhet att äldre och handikappade redan i dagmånga gånger har väsentligt högre telefonkostnader än vi friska, därför att deinte kommer ut i samhället på samma sätt som vi andra. De kan inte hälsa påvänner och bekanta, de kan inte gå på kurser osv. Deras möjlighet att umgås ärjust telefonen. Televerkethar tidigare haft den uppfattningen att låga inträdes- och abonnemangsavgifterskall göra det möjligt för alla att ha telefon. Delar statsrådet denuppfattningen? Jag hoppas det, så att regeringen efter beredningen avslårteleverkets förslag. Överläggningenvar härmed avslutad. 40 § Svar på fråga1985/86:75 om extra statsbidrag för har frågat mig om jag har för avsikt att biträda enönskan om extra statsbidrag för , Vägen har stängts av för alltrafik efter höstens översvämningar. Vägverkethar funnit att väg 293 måste läggas om i ny sträckning på delen NorrAmsberg-Ängesgårdarna, i har därför påbörjatarbetet med att ta fram en arbetsplan för en ny väg. Det arbetet beräknas varaklart , pågår undersökningar för att kartläggaomfattningen av skador på broar och andra vägar i de översvämningsdrabbadeområdena. Regeringenhar tillsatt en arbetsgrupp för åtgärder mot översvämningsskadorna. Berördalänsstyrelser har fått i uppdrag att utreda och rapportera om skadornasomfattning. Enligtmin mening är det ännu för tidigt att ta ställning till hur kostnaderna för attåtgärda skadorna skall finansieras. I det konkreta fall som tarupp kan en ersättningsväg tidigast börja byggas . Då bör vi ocksåha klarat ut hur kostnaderna skall bestridas. 4Riksdagens protokoll 1985/86:17-18 Om frågan om fasta förbindelser över Anf.118 (): Jag ber att fåtacka statsrådet för svaret. är ett av de områden som drabbades av höstensregnande och som därigenom fick skador på bl, a, länets vägnät, löper genom min hemkommun , Den är enviktig förbindelseled förutom för borlängeborna också för folket som bor iSiljansområdet, När nu har avstängts på en del som löper längsDalälven tvingas många att ta nya vägar till sitt arbete och därigenom förlängasina arbetsresor med per dag. Vägar brukar i allmänhet kunna repareras, men den vägskadajag här åsyftar har orsakats av att älven grävt en älvfåra. Att fylla ut den skulle kosta mellan 30 och 40 milj, kr,, och vägen skulleändå inte vara säkrad för älvens framfart . En ny väg är, som statsrådet påpekar, på planeringsstadiet- det är bara pengar som fattas för att arbetet skall kunna sättas i gång inomkort. Planerad kostnad för den nya vägen ligger på mellan 12 och 15 milj, kr,,alltså betydligt under kostnaden för en reparation. Om vi skulle kunna börja ett vägbygge snart, skulle detdessutom lösa ett annat problem. Vi har i vårt län en oerhört storbyggarbetslöshet. Flera byggnadsprojekt befinner sig i slutfasen med ökadbyggarbetslöshet som trolig följd. Att lämna statsbidrag till en ny sträckning av länsväg 293skulle alltså dels lösa det akuta problemet med väglöst område, dels lösa detrafiktekniska problem som uppstår med bl, a, den tunga trafiken i nuvarandesituation och dessutom vara ett arbetsmarknadspolitiskt instrument. Vi ser alltså fram emot ett så snabbt beslut som möjligtom statsbidrag till , Överläggningen var härmed avslutad. 41 § Svar på fråga 1985/86:80 om frågan om fasta förbindelseröver Per Stenmarck har frågat mig om regeringenkommer att fullfölja arbetet med att etablera fasta förbindelser över , Svaret på frågan är ja. Arbetet medatt utarbeta en regeringsöverenskommelse mellan om fastaförbindelser över skall fortsätta. 120PER STENMARCK (m): Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret på min fråga. Det var ett rakt, rejält och positivt svar. Det är ju alltid med en viss förväntan man ser fram emotatt få veta en ny kommunikationsministers syn på frågan om fasta förbindelseröver , Diverse kommunikationsministrars inställning till den frågan harvarierat högst påtagligt undersenare år. Minfråga till den nye kommunikationsministern var väl närmast att betrakta som enstilla begäran om ett förtydligande. Vissa uttalanden, åtminstone sådana mankunnat se dem återgivna i massmedia, har kanske inte alltid varit lika klarasom dagens svar. Detdanska kommer, förhoppningsvis , att ta ett viktigtavgörande beslut angående fasta förbindelser, I måste vi naturiigtvisavvakta detta. Nuär det ju så att vi inte ligger riktigt i fas med den tidsplan som regeringenoch den danska trafikministern tidigare drog upp, i och med att det danskabeslutet skjutits framåt i tiden. Men om det kommer ett beslut nu under höstenoch om det här beslutet ur svensk synvinkel är positivt, behöver det barainnebära förskjutning av regeringens egen tidsplan. Därför villjag ställa följdfrågan: Kan det då innebära att vi kan få en proposition påriksdagens bord ? Prot, 1985/86:17 Omåtgärderför att öka flygsäkerheten Anf.121 Kommunikationsminister : Herr talman! Eftersom det är dendanska behandlingen av frågan som har orsakat tidsförskjutningen, är det svårtför mig att uttala mig om hur stor förskjutning det kan bli fråga om.Trafikministrarna skall träffas och diskutera bl, a, denhär frågan. Då kanske det klarnar hur det ligger till med behandlingen i detdanska , Anf.122 PER STENMARCK (m); Jag är tacksam för detta ytterligare förtydHgande, Jag tolkar detpositivt och utgår från att regeringen kommer att arbeta så snabbt som det överhuvud taget är möjligt. Jagkommer med fortsatt envist intresse att följa regeringens arbete i denna fråga. Överläggningenvar härmed avslutad. 42 § Svar på fråga1985/86:92 om åtgärder för att öka flygsäkerheten har frågat mig om regeringen är beredd att vidta någraåtgärder för att öka flygsäkerheten. Somen allmän bakgrund vill jag peka på att flygsäkerheten i vid eninternationell jämförelse ligger på en hög nivå. Jag kan också nämna att detsvenska flygledningssystemet anses vara ett av de mest moderna i världen. Detallvarliga olyckstillbudet över , som bl, a. refererartill, utreds på luftfartsverkets begäran av . har, vilket förtjänar att påpekas, omedelbartvidtagit åtgärder för att öka flygsäkerheten. Verket har bl, a, skärpt regleroch rutiner för radiorapportering mellan flygplan och trafikledning. Behovet avytterligare åtgärder undersöks inom verket. Det är därför för tidigtatt uttala sig om vilka ytterligare säkerhetsåtgärder Omprovisorisk järnvägsbro över Ore älv som luftfartsverket kankomma att genomföra eller om sådana åtgärder förutsätter regeringens medverkan, Anf.124 (); Jag vill på kommunikationsministerns premiärdag i kammarens talarstoltacka för svaret på min fråga. Jag vill också hälsa honom välkommen till ettnytt arbetsområde. Avmin fråga framgår att jag tycker att det vore lämpligt att kommunikationsministernomgående i sitt nya arbete funderade över hur vi skall kunna förbättraflygsäkerheten här i landet. Olyckstillbudetför i samband med starten och landningen vid tyder påatt allt inte står väl till. Sådana här tillbud är ju allvarliga och oroarsjälvfallet många. Därför måste bättre garantier skapas för att vi skall kunnaundvika tillbud av detta slag. Bararena turen räddade dessa två plan med 190 passagerare ombord från enfrontalkollision och den katastrof som därmed hade varit ett faktum. Jag tyckerinte att man då får slå sig till ro med att konstatera att vi vid eninternationell jämförelse ligger högt i fråga om säkerheten och att det svenskaflygledningsystemet anses vara bland de modernaste i världen. Ingentingär perfekt så länge vi råkar ut för sådana här incidenter. Därför går arbetetmed att öka säkerheten vidare. Jagtycker inte heller att regeringen i detta fall borde awakta. En fråga som vi icentern tagit upp är huruvida man kan minska trängseln i luftkorridorerna vidArianda och , Vore det inte, herr kommunikationsminister, välbetänkt attfundera över den saken så länge dessa incidenter fortsätter? Överläggningenvar härmed avslutad. 43 § Svar på fråga1985/86:96 om provisorisk järnvägsbro över Ore älv I samband med översvämningskatastrofen i Noppikoski raseradesjärnvägsbron över älv,strax norr om , Medanledning härav har frågat mig om jag är beredd medverka tillåtgärder för att , med hjälp av ingenjörtruppernasjärnvägsförband, få i gång trafiken på banan, SJbörjade omgående efter broraset planera för att bygga en ny bro. Den nya bronberäknas stå färdig . Till dess får SJ:s resenäreråka buss mellan och medan godstrafiken omdirigeras över andra banoroch på vägar. Jagtycker det är en bra idé att, som föreslår, använda militärtbyggande för övningsändamål för att vid olyckor klara våra allmännakommunikationer. I det här fallet skulle dock en provisorisk militär bro föramed sig en rad merkostnader. Med hänsyn till detta och till att trafiken istort sett ändå uppges fungera bra ser jag ingen anledning att ta någotinitiativ i frågan. Andrevice talmannen konstaterade att frågeställaren ej var närvarande i kammaren ochförklarade överläggningen avslutad. 44§ Svar på fråga 1985/86:109 om igångsättande av visst vägbyggnadsprojekt har frågat mig varför jag dröjer med beslutet attbygga den s. k. norr om - enligt Molén ett av mestlönsamma vägprojekt. Vägbyggandeti landet sker enligt tioåriga planer som revideras . Planeringenär starkt decentraliserad och innefattar även det vägbyggande som kan bliaktuellt med sysselsättnings- eller arbetsmarknadsmedel. I flerårsplanerna föråren 1984-1993 finns den s. k. med planerad byggstart ,Arbetsplanen för vägen fastställdes av regeringen . Slutligenvill jag säga att jag inte på något sätt dröjer med beslut om . Detär inte jag som beslutar när enskilda vägobjekt skall påbörjas. Det ärvägverkets uppgift enligt den ordning som har beslutat. Omigångsättande av visst vägbyggnadsprojekt 127PER-RICHARD MOLEN (m): Jag vill tacka kommunikationsministern för svaret. Ett av skälen tillatt jag har ställt frågan är att jag velat göra den nya kommunikationsministernuppmärksam på att just byggande av det här vägavsnittet är ett av de meralönsamma byggprojekt som vi har i vårt land. Jag har också haft för avsikt attgöra kommunikationsministern uppmärksam på att hamnat mittemellan , och i form av något slagsingenmansland.