prot · G909162 · 1985-12-31 00:00:00 — Då det gäller ämneslärarutbildningen i Karlstadkonstaterar utskottet att den kom till stånd i ett läge då den årligaintagningskapaciteten i riket var 2 300 platser. redovisar UHÄ planeringstalom ca 400 platser för åren 1988-1990.Därefter beräknas en uppgång, menkapaciteten beräknas inte överstiga 1 000 . Det är klart attdessa starka förändringar måste få någon konsekvens på utbildningsplaneringen. Får jag i detta sammanhang också påpeka att utskottets förslaginnebär att grundskollärarlinjens båda grenar skall förläggas till , såKarlstad är inte bortglömt. Prot.1985/86:162 4junil986 Lokalisering av grundskollärariinjen, rn. 164BIRGITTA RYDLE (m) replik: Det beslut som fattade för ett årsedan beträffande lärarutbildningen tycker vi är lika felaktigt nu som då. påstår att beslutet innebar attlärarutbildningen nu anpassats till behov och att det var fråga omen gedigen utbildning. Vi tycker inte att det är en gedigen utbildning. Det är faktiskt så att det är omöjligt för en lärare inomSO och NO som utbildas för att undervisa i fyra ämnen att hålla Prot.1985/86:162 4junil986 Lokalisering av grundskollärariinjen, rn. sig ä jourmed alla fyra ämnena. eller senare måste ett eller kanske t. o. m. två avdem bli lidande. Låt mig ta ett annat exempel: svenska. Det är i och försig riktigt som sade att svenska skall kombineras med endasttvå andra ämnen, men det är inte lätt att undervisa i tre språk. När det gällersvenskan är det ju så att det krävs 60 poäng för behörighet altundervisa, men ändå finns det inte tillräckligt utrymme inom de 60 poängen förvare sig litteraturstudier eller språkvetenskapliga studier. Och dessutombehöver en blivande lärare i svenska ha bättre kunskaper i läs- och skrivinlärningän vad man får i lärarutbildningen. Det är därför vi föreslår attsvenskan skall omfatta 80 poäng och kunna kombineras med ytterligare ew ämne istället för två. Vidare tycker vi att det är mycket olyckligt att man hargått in för låsta ämneskombinationer. Det måste ju vara den enskildalärarkandidaten som själv skall kunna besluta om vilken ämneskombinationvederbörande är intresserad av att studera. Exempelvis borde man kunna fåkombinera svenska och historia. Den möjligheten tas nu bort helt, och del ärinycket olyckligt, eftersom svenska och historia verkligen är ämnen som hörsamman. En annan sak som man fullständigt har glömt bort iförslaget är samverkan mellan nybörjarlärarna i de första årskurserna ochförskolans lärare. Med vårt förslag kommer den möjligheten att öppnas, och detvore verkligen till gagn för barnen vid övergången från förskola till skola. 165BJÖRN (vpk) replik: Jag måste säga att jag tycker det är bra attGeorg tar ställning i sakfrågan, nämligen om lokalisering ochnedläggning i olika orter. Det gör det lättare att föra ett konstruktivtresonemang och ha en mera saklig debatt med än med andra i dennakammare. När det gäller ämneslärarlinjen utgår de planeringslal somUHÄ anger för denna och som hänvisar till från en oförändradverksamhet, som om vi skulle ha den gymnasieskola som vi har ända in pä2000-talet. Det kan väl inte vara riktigt att ha det som utgångspunkt. , när vi har sä mycket försöksverksamhet och annat inomgymnasieskolan. Vi vet att förnyelsefonderna kan komma att påverkagymnasieskolans utbud. Vi vet att det faktiskt finns ett reellt behov av en genomgripandevuxenutbildningsreform - jag hänvisar till utredningen av SuneÅhlén, som visar att vuxenutbildningen inte kommer dem till godo som skullebehöva den. Det finns en rad förhållanden som talar för att det krävsförändringar av gymnasieskolan . Vi har en översyn av deyrkesinriktade linjerna på gymnasieskolan, och vi skall snart ta ställning tillden frågan här i . Detta visar att planeringstalen kanske inte är så hållbaraatt man kan luta sig mot dem ända in . Ämneslärarutbildningen kommer alltså att bedrivas iUppsala, , , och . Det är riktigt som GeorgAndersson säger att den nya grundskollärarutbildningen kommer att finnas iKarlstad. Lokalisering a v grundskollärariinjen, m. m. tycker jagmotiverar att ämneslärarutbildningen borde finnas i . Då Prot.1985/86:162 skulle man kunna ha samverkansprojekt vid en mindre högskolaavseende dessa två olika lärarutbildningar. Jag tycker det är synd att avhända sig en sådanutvärderingsmöjlighet. som ni gör nu genom att lägga ned ämneslärarutbildningeni . Jag tror att det vore möjligt att låta den vara kvar i Karlstadutan att nämnvärt öka planeringstalén heller. säger att det förkvalitetens skull niåste finnas en basorganisation på varje utbildningsort. Ensådan basorganisalion finns i och för ämneslärarutbildningen också.Varför riva ned något som är uppbyggt? 166PÄR () replik: bygger upp sitt försvar förnedläggningen av lärarutbildningarna i och på 1. att del kommeratt behövas färrelärare, eftersom det blir färre elever och 2. att man måsteha en viss storlek på utbildningen för att ha en tillräcklig basorganisation. I vad gäller den förstaförutsättningen menar att den tanke som vi framför i värreservation - att vi skall låta skolan behålla oförändrade resurser för enkvalitetsförstärkning - bygger på ett orealistiskt antagande. På GeorgAndersson låter det som om det vore något slags högre makt som bestämde. Men isjälva verket är del vi som bestämmer detta - här i denna kammare. Då är detrimligt att vi som hävdar att man skall låta skolan behålla sina resurser ochinteskära ned dem, också hävdaratt man skall ha en lärarutbildning som äranpassad'till en situation där skolan får behålla sina resurser. Del är logisktoch konsekvent. Dessutom påpekade jag i mitt inledande anförande, att ävenom man skulle göra den nedskärning som socialdemokraterna m. fl. vill göra, ärdet fel att lägga ned de här utbildningarna. Da kommer man till resonemanget ombasorganisation. Då konstaterar jag, att även om man hade behållitlärarutbildningarna i och , hade man haft en volym pådessa lärarutbildningar som ligger inom de intervall som UHÄ räknade med.Enligt UHÄ:s bedömningar, såvitt jag kan tolka dem, hade man kunnat ha entillfredsställande organisation för basutbildning. Nej, det är naturligtvis ett tredje argument somsocialdemokraterna har för dessa nedläggningar och som intenämner. Det är argumentet besparingar. Detta är ju orsaken till attsocialdemokraterna vill lägga ned dessa utbildningar och, antar jag, attmoderater och folkpartister i praktiken biträder nedläggningarna genom attavstå vid omröstningen. Jag är inte emot besparingar. Totalt sett föreslår centernen mer återhållsam budget än socialdemokraternas. Men vi tycker det är fel attspara på just utbildningsområdet. Vi tycker att vi på det området niåste varaberedda att sätta till tillräckliga resurser, för det handlar om att satsa påframtiden. Om man ser på de praktiska konsekvenserna för lärarutbildning- Prot,1985/86:162 Lokalisering av grundskollärariinjen, rn. en och förde berörda högskolorna inser man lätt att detta är fel besparingsområde, tycker att vi borde vara nöjda medutskottets uttalande om vikten av humanistisk och samhällsvetenskapligutbildning pä dessa högskolor. Men det räcker inte med vackra ord. I och medatt man lägger ned lärarutbildningarna drar man i realiteten också undan basenför humanistisk och samhällsvetenskaplig utbildning i dessa tvä högskoleorter. 167 () replik: Först vill jag instämma i om att det är välgörande att vi fått en fördjupaddebatt om läroplanens mål. Särskilt viktigt tycker jag att det är att vi harfått spridning av läroplanens syn på människan och hennes kunskapssyn. 1läroplanen sägs klart att man tror på elevernas aktiva sökande efter kunskap.Det är mycket tillfredsställande. Jag beklagar om jag har gett upphovtill missförstånd beträffande språkutbildningen. Det var inte min avsikt. Jagville endast illustrera hur omöjligt det faktiskt är att upprätthålla sinaämneskunskaper i fyra olika ämnen. När det gäller språken blir del fråga om treämnen. Även om det inte finns en uttrycklig bestämmelse om att lärarna skallundervisa i fyra ämnen, måste det väl ändå finnas något skäl till att de skallha utbildning i fyra ämnen. Det måste finnas en tanke bakom detta. 168GEORG () replik: Jag finner inte anledning att nu gå in ipolemik mot och . Det skulle bara innebära enupprepning av fjolårets debatt, vilken var mycket utförlig och klarläggande.Jag hänvisar därför till den debatten. tycker att det är bra att visocialdemokrater tar ställning. Vi brukar göra det. Det är också en viktigegenskap för det parti som sitter i regeringsställning. Landet måste jufaktiskt regeras. pläderar för att man skulle ha kunnat varamer generös när det gäller ämneslärarutbildningen för gymnasiet och funnitvägar för att behålla utbildningen i . pekar då påutvecklingen inom gymnasieskolan, bl. a. försöksverksamhet och vad översynen avgymnasieutbildningarnas yrkesförberedande linjer kan innebära. Jag menar attvi inte kan ta ställning utifrån annat än sådant som vi faktiskt kännertill. har vi en gymnasieskola som praktiskt taget tar emot allaelever. Gymnasieskolan kommer ju inte att volymmässigt växa. Även den är judrabbad av elevminskningarna. finns i , säger , men vi måste ha en bestående basorganisation på alla de orter där vi harutbildning. Sprider vi ut den på alltför många orter och får ett mycket lågtstuderandeantal på varje ort blir uthålligheten i basorganisationen mycketbräcklig, vilket vi bör undvika. vädjar till det logiska tänkandet. Jag kanhålla med om att det utifrån hans utgångspunkt är logiskt att hävda attresurserna i hans sinnevärld finns kvar, eftersom har föreslagit det.Då blir det fler lärare,och dä skall vi ha en större dimensionering på lärarutbildningarna, Prot.1985/86:162 Men, jag tycker att detta är en något bräcklig logik som bygger påredan 4 juni 1986 Även niåste inse att det inte av egen kraft ' ' ', , c- r- 1 » I 1.! r...... 1 Lokaliserinvav ariiiid- komineratt kunna genomtora torslaget att behålla resurserna oförändrade i o o , , , .. ... ,, , ... , skollärarlinien, iii. grundskolannar praktiskt taget alla andra partier ar emot detta. 169 (vpk) replik; Man måste ta ställning med utgångspunkt i vadvi faktiskt känner till, säger . Det tycker jag också. Men hurkan då utskottsmajoriteten som skäl för att lägga ned ämneslärarutbildningen iKarlstad ange planeringstalen för en bit in pä ? Vad är det som GeorgAndersson känner till om 2000-lalet och gymnasieskolan sorn inte jag vet? Jag har försökt peka på faktiska förhållanden, som jagtror alt det är ett gemensamt intresse för arbetarrörelsens partier att taställning till, exempelvis: På vilket sätt kan gymnasieskolan ha betydelse förförnyelsefonderna? Hur skall vi kunna genomföra en genomgripandevuxenutbildningsreform, som vi är i stort behov av? - Jag anser att gymnasieskolanoundgängligen kommer att ha betydelse för en vuxenutbildningsreform. Jag har med hänvisning till dessa två exempel anfört attdel hade funnits vissa fördelar med att behålla ämneslärarutbildningen också iKarlstad. använde också begreppet generös. Jag troratt vi vore mer generösa mot oss själva om vi behöll ämneslärarutbildningen iKarlstad. Jag tror att det skulle ha varit bra för oss, exempelvis i vad gällerkvaliteten, att kunna se hur en samverkan mellan grundskollärarutbildningen ochutbildningen av lärare för gymnasieskolan kan se ut på en mindre högskola. Deandra orterna där ämneslärarutbildning skall ske är stora universitetsortereller har - i jämförelse med - stora högskolor, 170 () replik: var bekymrad för attriksdagen redan har avslagit vårt förslag om att ungdomsskolan skall få behållasina resurser. Det är i och för sig riktigt att så har skett. Jag vill barapåminna om att jag i den här debatten har framhållit attvårt förslag om bibehållande av lärarutbildningen vid de två aktuellahögskoleorterna liksom i och gäller även vid en minskadlärarutbildning. Vi anser att det är både möjligt och lämpligt att bibehålladessa. När det sedan gäller förslaget altskolan skall få behålla sina resurser kan jag lugna med att detförslaget återkommer på bord . Eftersom jag är en evigoptimist, kommer jag inte heller att förlora hoppet om att ochövriga i utbildningsutskottet och här i kammaren kommer att ta sitt förnufttill fånga. Jag hoppas givetvis på ett bifall . 171GEORG () replik; Jag vill först säga några ord till BjörnSamuelson. Vad vi nu kan planera utifrån är den nuvarande gymnasieskolan ochden utveckling av gymnasieskolan som vi faktiskt känner till. Vi kan ocksäplanera utifrån vår 11 RiLsdagens protokoll 1985/86:161 -162 Prot.1985/86:162 4juni1986 Lokalisering av grundskollärariinjen, rn. kännedomom ungdomskullarnas storlek. Med det underlaget kan vi ändå få fram ganska säkraplaneringslal fram . Det är på det underlaget vi fattar beslut . Sedan kan förhållandena förändras, och i ett förändrat läge kan möjligennya utbildningar komina till stånd också i - inom utbildningssektorn. Sedan några ord till , som vidhåller attsamtliga utbildningsorter bör vara kvar, oavsett hur det blir med antaletlärare i . Jag tycker att det har drag av önsketänkande. Det vittnarockså om en brist på vilja att ta obekväma beslut. ' Det är klart att det härar obekväma beslut! Det är inte mednågon glädje som någon av oss föreslår nedläggning av lärarutbildningen iKalmar och . Men när i ett tidigare inlägg taladeom att jag bara hade vackra ord att erbjuda till dessa två utbildningsorter,vill jag ändå hänvisa till vad som faktiskt stär i utbildningsutskottetsbetänkande. Där finns en ganska läng redovisning av åtgärder som redan ärvidtagna och åtgärder som planeras för att man skall kunna åstadkornmaetablering av utbildningar på dessa två orter. Därtill finns ett klartuttalande att målet skall vara att man skall ha utbildningar av en storlek sornminst motsvarar dem man nu förlorar. Tredje vice talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker. 172INGRID (): Sorn framgått av vad talesmansagt i denna debatt kommer vi i vad gäller den nya lärarutbildningen att yrkabifall till reservation 2 men avstå från att ta ställning ilokaliseringsfrågorna. När man kommer från en avfolkningsbygd som län ärdet dock svårt att inte få försöka påverka opinionen för att bevara deutbildningsresurser och de arbetstillfällen vi har. Jag har i en motionframhållit hur viktig lärarutbildningen i är för hela sydöstra ,även som centrum för fortbildning och pedagogikutveckling. I ett val mellan ny teknikerutbildning och fortsaltlärarutbildning skulle jag också prioritera teknikerutbildningen. Men jag kaninte riktigt inse-som jag framhållit i motionen - nödvändigheten av detta val.Man tar därigenom bort denna mer än hundraåriga lärarutbildning, som betytt ochbetyder sä mycket som pedagogiskt och kulturellt centrum. Framtidens tekniker kommeratt behöva mer utbildning i t.ex. språk. Man kunde i genom samarbete med få eninriktning mot försäljningsingenjörer inom.de nu föreslagnagrenarna och därigenom skapa eftertraktade linjer. I gengäld skulle och teknik som finns vid högskolan i en stark resurs för grundskollärarlinjens utbildning i naturvetenskapligaämnen. Jag kunde ta fram många fler exempel som visar på de möjligheter somfinns till fruktbar integration mellan de olika utbildningarna. Utskottet har som framgår av s. 9 i betänkandet haft enviss förståelse för några av dessa synpunkter. Utskottet utgår också från attplanerad tekniker- utbildningkommer till stånd. Jag vill dock såhär kortfattat vidhålla vad sorn , Prot.1985/86:162 anförs imin motion 382 och yrkar därför bifall till reservation 4 liksom till 4juni 1986 reservationerna2, 9, 10 och 11. ' 173 (vpk) replik: skollärarliiijeii, iii. Tycker att ettparti inte skall la ställning i lokaliseringsfrågan, då formen för enverksamhet inte passar partiet? Anf.174 () replik: Herr talman! Partiet har tagitställning i utskottet. Jag försökte väl påverka behandlingen till vissa delar,men partiet vill inte ha den här typen av utbildning. Min inställning är attlärarutbildningen skall vara kvar i , 175BENGT KRONBLAD (s): 1 proposition 1985/86:113 föreslår regeringenatt en ny grundskollärarlinje inte skall inrättas vid högskolan i , Istället skall en satsning på teknikutbildning ske. Denna utbildning skallenligt föredragande statsråd ha minst den omfattning som motsvarar nuvarandeklasslärarutbildning vid högskolan i . län tillhör den del av landet,sydöstra , som vid sidan av de utpekade krislänen haft den svagasteindustriella utvecklingen . läns befolkning har minskal mänga år i rad.Under flera decennier har länet haft ett stort nettoutflöde av ungdomar somflyttat dels för att satsa på högre utbildning utanför länet, dels för attarbetsmarknaden i län inte kunnat erbjuda ett arbete. Länets näringslivär svagt, andelen sysselsatta inom yrkesområden som kräver kvalificeradteoretisk utbildning är betydligt lägre än riksgenomsnittet. Trots detta söker näringslivet i län arbetskraftoch framför allt yrkeskunnig och välutbildad arbetskraft. Särskilt påtaglig ärbristen på kvalificerade tekniker och ingenjörer vid länels mindreindustriföretag. Benägenheten att skaffa sig utbildning efter gymnasienivåär jämförelsevis låg i län. Framför allt gäller detta utbildningar, därman måste söka sig långt från hemorten, t, ex, civilingenjörs-, teknik- samtekonomutbildning. är en mycket betydelsefullregionalpolitisk resurs. För länets framtida utveckling är det av avgörandebetydelse att kunna erbjuda länets invånare och främst dess ungdomar sådanutbildning i lånet, vilken kan leda fram till ett arbete inom länetsnäringsliv. Kraftfulla satsningar på en teknisk-industriell utbildning ärdärför av avgörande betydelse för länets framtid. En av de viktigaste regionalpolitiska insatser som börgöras för län är att bygga ut högskolan i med sädanautbildningslinjer som efterfrågas av näringslivet i länet och i sydöstraSverige. Inom länet har en grupp bestående av representanter förhögskolan i , , länsskolnämnden, länsarbetsnämnden ochFoU-centrum arbetat fram ett underlag med förslag till nya utbildningar inomdet Prot,1985/86:162 teknisk-industriella området. Gruppen vill prioritera följandefyra nya utbildningslinjer: Lokalisering av grund- 1. Tele- och radiokommunikation, 80 poäng, skollärarlinjen,m. Verkstadsingenjör, 80 poäng. Allmäningenjöri teknik (och ekonomi), 80 poäng (resp. 120 poäng). Kemilinje medinriktning mot medicinteknik och bioteknik, 140 poäng. Dessa fyra linjer skulle totalt ge150 nya utbildningsplatser vid högskolan i , Dessutom redovisas tidigare anmälda utbildningsbehov frånhögskolan i . Särskilt måste behovet att få ekonomlinjens basblockunderstrykas. De fyra nya tekniska utbildningslinjerna utgör delar avett paket, som måste genomföras i sin helhet för att kunna minimera kostnadernabåde för investeringar och för drift. Förslaget bygger på ett utnyttjande avbefintliga resurser både i fråga om personal och utrustning vid högskolan iKalmar samt på samverkan med gymnasieskolan, teleskolan och AMU i län. I förslaget redovisas också en pedagogisk modell, somvisar hur de föreslagna utbildningslinjerna medger olika kombinationer och haren inbyggd flexibilitet, som medger att flera sökandegrupper kan beredastillträde. De fyra nya utbildningslinjerna utgör ett väl genomarbetatsammansatt paket, där alla delar måste finnas med för att kunna minimera bådeutrustnings- och driftskostnader. Genom ett planerat samutnyttjande av bådepersonella resurser och utrustning blir det möjligt att få en kompetens som gertillräckligt hög kvalitet på utbildningarna. Syftet är att kunnautveckla och stärka utbildningsutbudet i län. Industrisamhället övergår i informationssamhället.Varuproduktionen automatiseras och standardiseras alltmer. Detta innebär bl. a.att behovet av arbetskraft i tillverkningsindustrin minskar. Volymökningen skerför närvarande i service- och tjänsteproduktionssektorer, som utvecklas inomen rad skilda områden från telekommunikation till turism. Informationssamhället kräver en helt annan typ av kunskapän den traditionella tillverkningsindustrin. Detta innebär bl. a. attutbildningsutbudet måste förändras, så att helt nya yrken och helt nyainformationsmönster skapas som kan binda samman samhällets utveckling.Informationsöverföring och kommunikationsmöjligheter måste förstärkas lokalt,som tillgängligheten till informationen måste förbättras. I sambandmed att kunskapen om informationssamhället växer fram måste kommunikationsmöjligheternamellan storstäder och mera avlägsna regioner förstärkas för att inte klyftanmellan olika delar av ett land skall vidgas ytterligare. Den nya informationsteknologin ger möjligheter tillsnabbare och effektivare kommunikation. En förutsättning är dock att det finnsmänniskor med god utbildning redo att förmedla den kunskap som behövs ochefterfrågas. Regionala och lokala nätverk för informationsspridning måsteutvecklas. Detta bör ske med hjälp av såväl de resurser som finns i regionensom centrala resurser. Områden som är speciellt intressanta för regionen ärenligt en arbetsgrupp i huvudsak följande: - verkstadsteknik och CAD/, inkl.CMC-bearbetning - jord-, skogs-,och vattenbruksteknik - livsmedel,miljö och hälsa samt livskvaliteten. Teknikområdena omfattar inte baravad som traditionellt benämns "teknik", utan berör del mesta avaffärs- och utvecklingsverksamhet inom områdena. Innehållet kan beslå av såvälmarknadsföring som tvärvetenskaplig produktutveckling. 1 motion 384 har jag och vikten av en utveckling i län. Utöver teknikutbildningen harvi poängterat bibehållandet av fortbildning och kompletteringsutbildning avlärare, bl. a. för att pedagogiska resurser mäsle finnas kvar vid högskolan iKalmar. Genom att intagning till /88 endast skall ske i och har fråganställts om de elever som genomgår lärarutbildningarna vid dessa högskolor fårsamma möjligheter till fortbildning som övriga. Jag tolkar utskottets skrivningpositivt, och jag kommer att följa den behandling som enligt utbildningsutskottetnu pågår i regeringens kansli. Beträffande om- och utbyggnad av lokaliteter tolkar jagutskottet så, att det föreligger ett uppdrag åt att i samrådmed bl. a. kommun projektera lokaler. understryker i betänkande 1985/86:27att statsrådet har anfört att målet bör vara att nya utbildningar skalletableras vid högskolan i i minst den omfattning som motsvararklasslärarutbildningen samt att humanistiska ämnen kan föras in även itraditionell teknisk utbildning. Jag har här pekat på vad det kan vara fräga om förutbildning, men också på behovet för län. Den volym som statsrådet avserför alternativ-kompletterande utbildning måste vara den nuvarande ekonomiskavolymen, exkl. kringkostnader för skapande av nytt utbildningsinnehåll förKalmar högskola. Jag tolkar utskottets förslag till beslut,vilket nu kommer att anta, som att får en positivframtid och att därmed hela regionen kan utvecklas tack vare en bättre ochbalanserad regionalpolitik, 1 detta anförande instämde (). 176 (vpk) replik: När jag hör ställer jag migfrågan: Vad skall ni göra med all den information som ni får nere i ? talade om humanistiska inslag itraditionell teknisk utbildning. För informationens skull vill jag påminnaBengt Kronblad om att Prot.198.5/86:162 . Lokalisering av grund-skolläraiilnjcn, m. m. 12 protokoll 1985/86:161-162 Prot.1985/86:162 jag tror att också han för mindre än var med omatt här i 4 juni1986 kammaren avslå ett vpk-förslag ominslag av humanistiska ämnen i traditio- ~ ' ~ ] ~ nell teknisk utbildning. Såförhåller det sig med den saken. skollärarlinjen, m. m. KRONBLAD (s) replik: Med anledning av vad sadevill jag hänvisa till vad utskottet på s. 9 i betänkandet har skrivitbeträffande humanistiska ämnen. Jag delar utskottets uppfattning atthumanistiska ämnen bör föras in i traditionell teknisk utbildning. Det må sedanförhålla sig hur det vill med tidigare behandling av vpk:s motioner. 178 (): Jag vill först konstatera att detnaturligtvis inte finns någon som har intresse av att vi skall utbilda tillarbetslöshet.