prot · G90967 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:67 1 § Minnesord över avliden ledamot av AnL 1 TALMANNEN; Med sorg och bestörtning tog vi emot sorgebudetatt vår unga kamrat omkommit i en trafikolycka, Hon hade medsig värdefull erfarenhet från arbetet i sitt hemläns landsting, där hon medstort intresse ägnade sig åt sjukvårdsfrågorna. När hon kom till vardet naturligt att hon placerades i arbetsmarknadsutskottet. Hennesarbetslivserfarenhet skulle bli av stort värde, var mycketuppskattad och åtnjöt stort förtroende i sitt hemlän. Under den korta tid honverkade hos oss fick hon många vänner. Hon var vänlig, klok och framsynt. Vi deltar i den stora sorg som har drabbat hennes små barnoch hennes övriga anförvanter. Vi ägnarminnet av en stunds tystnad. Förstevice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar. 2 § Justeradesprotokollen för den 21 och 22 innevarande månad. 3 § Upplästesföljande inkomna skrivelse; Undertecknad anhåller härmed omentledigande från mitt uppdrag som riksdagsledamot fr.o.m. den 1 mars 1986.Stockholm Denna framställning bifölls av kammaren. Prot.1985/86:67 4 § Förste vice talmannen meddelade att till kammaren inkommitläkarintyg 30 januari1986 för GöranAllmér, som var sjukskriven den 30 januari-den 28 februari. Erforderlig ledighet beviljades. Förste vice talmannen anmälde att von der Esch (m) skulle tjänstgöra som ersättare för . 5§ Svar på fråga 1985/86:299 om öde Per Stenmarck har frågat om jag vid mitt besöki i vår kommer att kräva ett klarläggande av öde. I samband med fyrtioårsdagen av sade jag, att så länge ovissheten om vad sorn hände RaoulWallenberg består, kommer regeringen att gripa varje lägligt tillfälle att fåvisshet om hans öde. Det uttalandet gäller även . AnL 3 PER STENMARCK (m); Jag ber att få tacka statsministern för svaret på min fråga. gjorde en betydande humanitär insats idet av krig utomordentligt hårt drabbade under slutet av andravärldskriget. Hans insats innebar med stor sannolikhet att flera tiotusentalsmänniskor, kanske 100 000, kunde räddas. Många av dessa människor kan än i dagvittna om den betydelse som hade i detta arbete. Man kan medviss rätt säga att insats är den största som en svensk gjorti mänsklighetens tjänst, i varje fall i modern tid. Även i andra länder minns man och hedrar man Wallenbergsinsatser. blev han som andre icke-amerikan hedersmedborgarei . Vidare har exempelvis och på liknande sätt hedrat honom. 1 en interpellationsdebatt fick jag beskedet avutrikesministern "att regeringen kommer att gripa varje lägligt tillfälleatt få klarhet i vad som hände med ". Det är i stort settsamma ord som statsministern använder . Ett lämpligare tillfälle än detsom nu yppat sig i och med statsministerns besök i får vi förmodligenaldrig. Det skall kanske inte heller uteslutas med tanke på höga ålder, om han befinner sig i livet, att detta kanvara sista chansen att få ett positivt besked. Statsministern svarar mycket undanglidande på min fråga.På den direkta frågan om han kommer att utnyttja tillfället, när han ändå är iMoskva, till att kräva ett klarläggande om öde svarar hanprecis som tidigare att han tänker utnyttja varje lägligt tillfälle. Låt migdärför bara ställa den konkreta frågan: Kan jag tolka statsministerns beskedså, att ett offentligt besök av regeringschef i kan vara ettsådant lägligt tillfälle? Överläggningen var härmed avslutad. 6 §Svar på fråga 1985/86:311 om dumpningen av ammunition i AnL 4 Statsrådet : har frågat mig om interegeringen bör medverka till att de svenska reglerna om svenskaÖstersjöfiskares hantering av påträffad ammunition i fångstredskap bliröverensstämmande med motsvarande regler i . Den ammunition som dumpats till sjöss och som innehållerstridsgaser, främst senapsgas, har alltsedan den dumpades vållat bl. a. fiskareolägenheter. Myndigheterna har på olika sätt informerat om riskerna med dessagaser och hur skadeverkningar skall begränsas. kustbevakning ochnaturvårdsverket gav ut en broschyr om senapsgas till sjöss förinformation och vägledning för fiskare. I denna broschyr uppmanas svenskafiskare att beträffande fynd i redskap utanför relingen låta fyndet försiktigtgå tillbaka till sjön. Uppmaningen, som överensstämmer med gammal praxis blandsvenska fiskare, grundar sig på säkerhetsskäl. Jag finner ingen anledning att ändra de svenska reglernaför hantering av senapsgas till sjöss. AnL 5 (vpk): Jag ber att få tacka miljöministern för svaretpå min fråga. Jag är litet besviken över att miljöministern inte ville ta uppde danska propåerna i detta sammanhang. Denna fråga har ju väckts iFolketingets miljöutskott, och enligt tidningsuppgifter kommer man därifrån attkanske ta upp den här frågan, t. ex, i , I så fall blir vi ändåtvungna att ta ställning till denna fråga. Jag vill här peka på två saker. Jag förstår mycket välfiskarnas situation när de får upp sådana här föremål, Dessa är mycket otäckaatt handskas med och fiskarna kan själva få allvarliga skador. De löper alltsåen risk som yrkesmän. har senapsgasammunitionen - det är framför alltsådan som det handlar om - dock nu åldrats så mycket att emballaget i form avhölje, ingjutningar osv, blivit allt sprödare. Mer och mer av giftet kommeralltså ut i havet. Om man då fortsättningsvis lägger tillbaka det man får uppkommer situationen inte att förbättras. Därför vore det bra om kundeändra sina bestämmelser på denna punkt. De kan ju inte vara heliga. Jag vill ställa en följdfråga till miljöministern: inte någon vilja hos den , bl, a, med tanke på detnordiska samarbetet - det förekommer ju kritik i på den här punkten -att ta upp och bestämmelser till omprövning ochatt försöka åstadkomma ett mera samarbetsinriktat klimat? Om dumpningen av ammunition i Vid fastställandet av de nuvarande reglernahar mycket noga vägts å ena sidan riskerna för fiskarna och deras hälsa, åandra sidan riskerna för den miljön. Vi har då från svensk sida kommittill den bestämda slutsatsen att i det konkreta fall som jag har redogjort föri mitt svar överväger hänsynen till fiskarnas hälsa. Det är grunden för detsvenska ställningstagandet. Prot.1985/86:67 Om frågan tas upp på nordiskt plan,kommer vi givetvis att där redovisa vår 30 januari1986 grundsyn. Vi kommer självfalletockså att på sedvanligt sätt lyssna på andra T ] ~ länders synpunkter, ' förbränningsanläggning (vpk); t t- i . t , . j j , , Det ar uppenbarligensa att den danska regeringen har gjort en annanbedömning när det gäller danska fiskare. Jag vet inte om man skall betraktaden som mer ovarsam om de egna fiskarnas liv och hälsa än vad den Den springande punkten är att vi här har två nordiskagrannländer som har helt olika bestämmelser i detta avseende. Man kan tänka sig att de fiskare som arbetar i dessavatten får stöd av statsmakterna på olika vis för att kunna ta hand om dessaammunitionseffekter på ett som det heter säkert sätt och bringa dem till land.Detta är ett problem som kommer att finnas kvar - ingenvet hur mycket som är dumpat i fiskevattnen utanför , Jag tycker det är olyckligt att det finns olikabestämmelser för danska och svenska fiskare. Det är ett onödigtirritationsmoment mellan regeringarna och innebär ett onödigt nonchalerande avden miljön i , Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1985/86:318 om planeradsopförbränningsanläggning i AnL 8 Statsrådet ; har frågat mig om jag är bereddatt avråda och andra kommuner från att satsa på anläggningarför sopförbränning. Tillstånd enligt miljöskyddslagen har lämnats för den iKarlstad planerade avfallsförbränningsanläggningen. Tillståndet har vunnit-laga kraft. Regeringen återförvisade dock i ett beslut den 11 oktober 1984ärendet till om ytterligare skyddsåtgärderbeträffande rökgasutsläppet. Sedan koncessionsnämnden genom beslut den 19september 1985 meddelat kompletterande föreskrifter i detta avseende är efteröverklagande av beslutet frågan om rökgasreningen vid anläggningen åter föremålför regeringens prövning. Jag kan därför inte nu göra något uttalande om dennaanläggning. I övrigt vill jag beträffande förbränning av avfallhänvisa till att regeringen genom beslut uppdrog åtnaturvårdsverket och att utreda de energitekniska ochmiljöskyddsmässiga förutsättningarna för avfallsförbränning. Resultatet avutredningen skall redovisas till regeringen , Regeringenkommer att uppmärksamt följa frågan om avfallsförbränning, I awaktanpå pågående utredningar är några särskilda ytterligare åtgärder från regeringens sida inteplanerade, 54 AnL 9 (vpk); Jag ber att få tacka för svaret. Jag tycker att svaretväldigt väl belyser vilket enormt dilemma som många kommuner i landet befinnersig i. Trots att regeringen verkligen har haft befogade invändningar mot denanläggning som är på väg i , har man ur kommuninvånarnas synvinkel settredan ett tillstånd på halsen. Just det område i där anläggningen skallfinnas är mycket diskuterat därför att det redan har en skadad miljö. Därdet s, k. skall ligga när det är verkstäHt och färdigbyggt finnsredan en kraftigt sjuk och döende skog, Kvicksilvemtsläp-pen i ärredan allvarliga på grund av industrins utsläpp. Och vi vet också attkvicksilverutsläpp är något som bl, a, skadar barn och barns hjärnor, vilketoroar väldigt många familjer. Det jag har frågat efterhar jag tyvärr inte fått något rejält svar på. Omman ändå från majoritetens sida i - med motstånd från ochvpk samt en mycket stark lokal opinion - är beredd att satsa över hundramiljoner kronor på denna enorma och farliga anläggning, kan då inte regeringeningripa och säga att eftersom vi fattat beslut om att lägga sådana anläggningari malpåse till dess att vi vet mer om dioxiner osv,, får ni inte sätta i gångsådana här byggnationer? I det nu aktuella fallet har man dessutom gått såodemokratiskt till väga att alla upphandlingsförhandhngar med Skånska och andraföretag har förts innan fullmäktige har tagit stäHning, Vpktänker gå vidare och kämpa mot sopförbränning och för en resurssnål politik idet här landet. Jag vet att många gärna vill ha ett svar på följande fråga;Tänker regeringen ingripa för att stoppa miljonprojekt som skadar människor ochmiljö? Omlagstiftningen rörande ledningsfunktioner i fåmansbolag och familjeföretag Överläggningenvar härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1985/86:327 om lagstiftningen rörande ledningsfunktioner ifåmansbolag och familjeföretag har frågat mig om jag är beredd att låta utreda i vilkenutsträckning tolkningen av lagstiftningen rörande ledningsfunktioner ifåmansägda företag i praktiken leder till en diskriminering av kvinnor som ärverksamma inom denna typ av företag. Bakgrunden till frågan synes varaskattereglerna om rätten för makar att fördela inkomsten av företaget mellansig. En översyn av familjeföretagens beskattning görsför närvarande av företagsskattekommitté, I översynen ingår ocksåreglerna om inkomstfördelning. Någon särskild utredning av det slag HugoHegeland syftar på är därför inte aktuell. AnL 11 HUGOHEGELAND (m): Jag tackarstatsrådet för svaret, men det är tyvärr inget riktigt svar på min fråga; Omlagstiftningen rörande ledningsfunktioner i fåmansbolag och familjeföretag Detprimära är inte rätten för makar att mellan sig fördela inkomsten av företaget.Om det vore så, kunde jag förstå att finansministern i svaret säger: "Iöversynen ingår också reglerna om inkomstfördelning. Någon särskild utredningav det slag syftar på är därför inte aktuell," Men det ärden faktiskt, herr finansminister. Detär på det tokiga sättet att taxeringsmyndigheterna tolkarkommunalskattelagen annorlunda än vad gör, Riksskatteverketkan mycket väl tänka sig mer än en person i ledningen av ett fåmansbolag.Vanligen är det ett familjeföretag, men även ett aktiebolag kan klassificerassom fåmansföretag. Taxeringsnämndernadäremot säger att det bara kan vara en person i ledningen för ett sådant litetföretag och godtar därför inte en uppdelning av ledningsfunktionen. Ofta är detfråga om en uppdelning mellan mannen och kvinnan i ett äkta par. När dennauppdelning inte accepteras blir mannen automatiskt ledare för företaget. På detsättet diskrimineras kvinnan. Minfråga löd faktiskt om finansministern var beredd att låta utreda i vilkenutsträckning tolkningen av lagstiftningen rörande ledningsfunktioner ifåmansbolag och familjeföretag i praktiken leder till en diskriminering avkvinnor verksamma inom denna typ av företag. Jag kan mycket väl tänka mig attföretagsskattekommittén, som är skyldig att titta på familjeföretagensbeskattning, inte alls behöver ta upp just denna fråga. Taxeringsnämndernatycks tydligen tolka lagen på det sättet att en kvinna verksam i ett företaghögst kan bli informationschef och att det är mannen som automatiskt är ledarenav företaget. Därför är denna fråga värd en särskild utredning. Är verkligeninte finansministern positiv till att låta utreda om tolkningen leder till endiskriminering av kvinnor? Om taxeringsnämnderna i sin tillämpning av lagstiftningen inte iakttarde regler som finns, ankommer det på att uppmärksamma dettaoch i så fall vidta erforderliga åtgärder. En utredning som har att granska en lagstiftningtar faktiskt också reda på hur denna lagstiftning tillämpas. Det vore orimligtom i detta fall företagsskattekommittén inte gjorde det. AnL 13 HUGOHEGELAND (m): Jag tackarfinansministern för denna kompletterande upplysning. Jag litar då på attföretagsskattekommittén verkligen kommer att titta närmare på hurlagstiftningen tillämpas. Som den tillämpas av taxeringsmyndigheternablir det i realiteten taxeringsmyndigheten och inte företagets styrelse somutser ledaren i företaget. Men det är inte nog med detta - i och med atttaxeringsnämnden utser ledaren i företaget utser man också den som skall ha denhögsta inkomsten. Då blir det faktiskt automatiskt en diskriminering, oftast avden underlydande kvinnan i förhållande till den ledande mannen. Detta sker ävenom kvinnan är lika mycket engagerad i ledningsfunktionerna. Jaghar blivit uppmärksammad på detta av flera personer som företräder mindreföretag. De är tydligen mycket upprörda, särskilt som de anser att tolkningenstrider emot anvisningar. De har även hänvisat tillprofessorer i skatterätt och finansrätt. Jag tycker emellertid att det är uppmuntrande attfinansministern ansåg det som självklart att utredningen kommer att se närmarepå detta, och då får vi hoppas att den också gör det. Överläggningen var härmed avslutad. Om högsta dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen 9 § Svar på fråga 1985/86:341 om högsta dagpenningen iarbetslöshetsförsäkringen AnL 14 Arbetsmarknadsminister : har frågat mig dels på vilket sättmin bedömning av den högsta dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen skiljersig från finansministerns, dels vilken av de båda bedömningarna som skalluppfattas som regeringens förslag till . Regeringens förslag till om höjning av denhögsta dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen framgår av åretsbudgetproposition (prop, 1985/ 86:100 bil, 12), Denna höjning har kritiserats från olika håll somotillräcklig därför att ersättningen tillåtits släpa efter.Inom den socialdemokratiska riksdagsgruppen har man mot den bakgrundendiskuterat om det finns förutsättningar att göra ytterligare en höjning, I enmotion till har därför den socialdemokratiska gruppen iarbetsmarknadsutskottet föreslagit en höjning till , och också anvisat enfinansiering. Regeringenär överens med riksdagsgruppen om detta förslag, AnL 15 (); Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Under arbetsmarknadsministerns frånvaro gickfinansministern under stort buller och bång med på en större höjning avdagpenningen än vad som föreslagits i den presenteradebudgetpropositionen. Därmed tog han avstånd från regeringens eget förslag. Hangjorde det dessutom på ett sätt som lät allmänheten förstå att han gjort enhelt annan bedömning av situationen än vad arbetsmarknadsministern gjort. Vad som då är intressant för att få veta är påvilka punkter bedömningarna skiljer sig. Höjningen av dagpenningen kan ju intelösgöras från finansieringen. Är det i fråga om hur stora lönekostnadsökningararbetsmarknaden tål som bedömningarna skiljer sig? Handlar det om möjlighetenatt täcka det stora underskottet i arbetsmarknadsfonden? Handlar det omeffekter på arbetsmarknaden? Om dettasäger arbetsmarknadsministern ingenting. Sådana här bedömningar måste ändåha gjorts, för det kan väl inte vara så, fru talman, att budgetpropositionenenbart tjänade som en försöksballong för att testa opinionsläget? Överläggningenvar härmed avslutad. 1985/86:67 lO § Svar på fråga 1985/86:295 omredovisningen av förekomsten av cancer hos skogsarbetare Omredovisningen av förekomsten av cancer hos skogsarbetare Om beräkningen av värdet av fri bostad vid fastställandeav arbetsgivaravgift AnL 16 Arbetsmarknadsminister ; har frågat statsrådet hon avser vidta några åtgärder med anledning av vissa tidningsuppgifter omatt cancer hos skogsarbetare som bekämpat lövsly med fenoxisyror ofta döljs idomänverkets sjukskrivningsregister. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall besvara frågan. Svaret på frågan är nej! Anledningen är att de påståendensom görs i den tidningsartikel som frågeställaren hänvisar till visat sig heltsakna grund. Artikeln var införd i . I dennagörs bl. a. gällande att såväl domänverket som verkets företagsläkare medvetetskulle ha dolt cancerfall och ljugit för skogsarbetare som drabbats av cancersedan de bekämpat lövsly med fenoxisyror. Påståendet tillskrivs professor och en av hans medarbetare vid yrkesmedicinska avdelningen påregionsjukhuset i . Såväl professor som domänverket har helttagit avstånd från de uppgifter som har publicerats. harsedermera dementerat uppgifterna i nämnda artikel. Det kanför övrigt nämnas att domänverket inte för något sjukskrivningsregister. Jag vill avslutningsvis tillägga att det finns anledningatt se allvarligt på de cancerrisker som enligt vissa rapporter drabbarskogsarbetare. Användningen av bekämpningsmedel vid lövslybekämpning iskogsarbete är emellertid förbjuden . Från det förbudet finnsmöjligheter att ge dispens, vilket också sker i viss utsträckning. AnL 17 (vpk): Jag får tacka arbetsmarknadsministern för svaret på min fråga. Uppgiften om att man döljer cancer hos skogsarbetareväckte väldigt stor uppmärksamhet inte minst hos skogsarbetarnas fackförbund,där man betecknade uppgiften som fruktansvärt allvarlig. Jag ställde dennafråga för att om möjligt få ett klarläggande. Det är en och en halv månad sedanfrågan ställdes, och jag har sett dementier från ohka håll. Man kandå dra den slutsats som också arbetsmarknadsministern bekräftar, att det varfråga om en tidningsanka. Jag har fått ett klariäggande, och det tackar jagför. För övrigt vill jag bara instämma i vad arbetsmarknadsministern uttalarnär det gäller de cancerrisker som drabbar skogsarbetare. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på fråga 1985/86:340 om beräkningen av värdet avfri bostad vid fastställande av arbetsgivaravgift AnL 18 Socialminister : 58 Fru talman! iBengtsfors har frågat finansministern om han är beredd att vidta några åtgärder såvitt gällerförmånsvärdet av fri bostad vid beräkningen avarbetsgivaravgifter. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Detvärde till vilket en bostadsförmån skall tas upp vid beräkning avarbetsgivaravgifter ärenligt 5 § lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifterfrån arbetsgivare det värde som enligt 8 § andra stycketuppbördslagen (1953:272) fastställt för att användas när avdrag skall göras förpreliminär A-skatt. Närdet gäller den preliminära skatten måste det fastställda värdet kunna jämkasför att så nära som möjligt svara mot det värde som kan beräknas bli bestämtvid den slutliga beskattningen. En sådan följsamhet har däremot inte ansettsmöjlig att ha när det gäller beräkningen av undertaget för arbetsgivaravgifterna.Det skulle rycka undan grunden för uppbördssystemet, som syftar till attarbetsgivarna skall kunna lämna en slutlig redovisning månad för månad. För attuppbördssystemet skall kunna fungera på ett rationellt sätt både förarbetsgivarna och för myndigheterna krävs med andra ord att avgiftspliktigaförmåner tas upp efter enhetliga grunder. Medhänsyn till de här angivna förhållandena finner jag inte anledning föreslåregeringen några åtgärder. OmFinlands TV:s direktsändningar över AnL19 i (c): Fru talman! Jag tackar socialministern försvaret på rnin fråga. Socialministern säger att det skall vara en följsamhet isystemet och att det kan bli för krångligt om man nu helt plötsligt skullekunna medge att arbetsgivaravgiften i sådana här fall skulle bli lika med dejämkningar som den lokala skattemyndigheten gör. Det är möjligt attsocialministern har rätt, men är det inte litet märkligt när byråkratinfungerar på så sätt att man inte kan ha någon följsamhet i värdet av bostadsförmånenoch de arbetsgivaravgifter som tas ut av vederbörande företag? Socialministernkänner nog tiH att det finns ärenden - jag har nämnt i minfråga - angående slussvaktare som har fri bostad. De har fått denna förmånjämkad hos lokala skattemyndigheten till exempelvis . för 1985.Men bolaget måste betala en arbetsgivaravgift som värdeberäknats till 1 270 kr.per månad - alltså så mycket. Vidare är det att märka att dennaschablon gäller för hela riket. med sina småslussvaktar-bostäder får alltså betala lika hög arbetsgivaravgift som detföretag i t. ex. som kan erbjuda en person av betydligt högrerang samma förmån. Jag tycker inte att detta är rättvist. Från regeringens sidaborde man i varje fall i någon mån kunna se över dessa frågor. Överläggningenvar härmed avslutad. 12 § Svar på fråga1985/86:344 om TV:s direktsändningar över AnL 20 Statsrådet : har bett mig redovisa fakta om läget i fråga omsändningarna av finländsk TV över . Om TV:s direktsändningar över Lagen (1986:3) om rundradiosändning av finländskatelevisionsprogram träder i kraft . Lagen gör det möjligt för densvenska regeringen att medge rätt till etersändningar i av finländskaTV-program. En ny sändare i är färdig och sänder ut entestbild. De radiorättsliga och tekniska möjligheterna för att inledasändningarna föreligger alltså. Det är som skall svara för sammansättningen av deprogram som skall sändas ut. Finländska intressen skall också svara förvidaresändningen i och för de upphovsrättsliga avtal som behövs. Detsom nu inträffat -och som refererats i pressen - är att den internationellafilmproducentfederationen har framhållit de svårigheter som uppkommer dåfilmer TV-sänds i andra länder än de för vilka sändningarna från början äravsedda. Det finns givetvis anledning att ta filmproducenternas invändningar påallvar. Jag har emellertid gott hopp om att sådana uppgörelser skall kunna nåsatt sändningar kan starta , när en ändring iupphovsrättslagen planeras träda i kraft. AnL 21 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Det är bra attallmänheten och speciellt i boende finska invandrare får fakta iärendet. Jag vill påminna kammaren om en sak. När vi fattadebeslutet om finska TV-sändningar framställdes det krav på textning. Det innebäräven upphovsrättsliga krav från utländska intressenters sida. Jag ville passapå tillfället att påminna om detta eftersom det äventyrar de finskasändningarnas verkställande. För att slippa upphovsmannarättsliga frågor när det gällert. ex. nyhetsprogrammen skulle kunna träffa ett avtal där det står attdet inte enbart gäller territorium utan även i . Mendet är inte en fråga för . Jag har dock en annan lösning. i skrev nämligen till mig och förmedlade en ny tanke. Detgäller det brev som var adresserat till radio- och TV-ledning. Manföreslår där ganska kloka saker. Det finns ju sådana program där utländskaintressenter inte är med. Det gäller då aktuella samhällsprogram, finska filmersom köps av TV, sportprogram som är mycket efterlängtade av finskainvandrare och vissa barnprogram. Min fråga till statsrådet blir då:Kan inte framföra önskemål om en försökssändning som innebär attFinlands TV tar med sådana program som här nämnts? Jag vet att det är en frågaför . Men för den skull kunde man väl agera från svensk sida också.