prot · G909101 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag vill också säga några ord om medieu ndervisningen iskolan, Det måste vara bl, a. skolans uppgift aft ge eleverna ett verktyg somgör det möjligt för dem att värja sig mot massmediernas enorma makt. Det gälleri synnerhet de elektroniska bildmedierna. Särskilt viktigt är detta i dag.Televerket bygger ju uf kabelnäten och marknadsför allt härdare de utländskareklamkanalerna. Många människor vaknar nu när de ställs inför detfa hot -dvs, inför det överflöd av underhållning och snedvridna verklighetsbilder somde nya massmedierna tillhandahåller. Om eleverna inte ges möjlighet aft självaanalysera och ta fill sig, eller förkasta, def enorma utbud som den nyamedieufvecklingen innebär, kan vår kulturella identitet komma fill allvarligskada. Jag yrkar bifall fill reservationerna 1,5,13, 16,17 och 19 som är fogade vid detfa betänkande. Slutligen några ord med anledning av . Jag mäste säga, herr talman, att jag blev väldigt litet imponerad avdetta anförande. Helt snabbt - bara med hägra få ord - visar han på ennedskärning om 20-30 milj, kr, inom skolan utan aft ge någon som helstupjjlysning om hur någonting sådant drabbar skolan. Detta fär mig att minnas en historia som talmannenberättade för mig för infe så länge sedan. Det gäller en kille som skulle säljahavrekärvar fill julen. När han hade sålt alla utom en kom han till ett ställedär han knackade pä och frågade den man som öppnade om denne ville köpa den härhavrekärven. Nej, jag skall inte ha någon, blev svaret. Ja, men alla andra harköpt, sade pojken. Ja, men jag skall åka bort till jul, blev svaret. Jaha, sadepojken - och fåglarna skall med! Lika imponerad som den här pojken blev av mannens svarblev jag av anförande. Om ni är så dukfiga när def gäller aftgöra besparingar, skulle ni då infe kunna göra en omdisponering? Det gälleralltså 2 milj, kr,, som kunde bli ef t stöd för de medicinskt handikappadeelever som jag huvudsakligen ägnat mig åt att fala orn i mitt anförande här , 25 () replik: Jag är infe heller särskilt imponerad avBjörn försök fill bevisföring. Vi har på den borgerliga sidan varitöverens om att inte fyller någonfunktion och bör kunna avskaffas. Jag tror infe atf en minskad byråkrati i ochför sig drabbar någon här. För att fa def andra exemplet, som jag förut var inne på,finner jag att det är alldeles orimligt att löntagarorganisationerna skall fåsärskilda bidrag för att informera i skolan, Def är någonting som ligger ideras eget intresse aft göra. 26BJÖRN (vpk) replik: I de ufbildningspolitiska debatterna här iriksdagen - kanske ocksä utanför - talar ofta om hurvikfigt def är med de s, k, friskolorna, eller privatskolorna som jag kallardet. De sägs ha så mycket aff ge vad gäller ny pedagogik och annat, så varförskall man inte pröva dem. Vad är def för fel aft ge anslag fill lokaltutvecklingsarbete inom den allmänna skolan? Varför är ni inte förespråkare föraft man ocksä inom den vanliga skolan, där de flesta eleverna gär ,bedriver sådant utvecklingsarbete? Nej, där skall def skäras jäms med axlarna, 27 () replik: Def finns naturligtvis mänga områden som ärmycket behjärtansvärda, borde ändå besinna - fast det är kanskesvårt för honom atf göra det, eftersom han fillhör eff parfi som gärna far påsig spenderbyxorna när def inte behöver stå för konsekvenserna - att vi här ilandet trots allt har ganska ont om pengar och aft resurserna därför måsteanvändas på bästa sätt. Detta är ett onödigt säff, 28 (vpk) replik: Det finns mänga principiella punkter där vi ivpk skiljer oss frän moderaterna- fack och lov för def! En vikfig punkt är atfvi säger aff vi ställer upp på övergripande mål när det gäller skolan och aftvi vill realisera dem, t, ex, genom aff anslå medel för aft utveckla skolan. Omdef anslås medel till utbildningsväsendet, fill skolan, är vi övertygade om affpengarna används på eff sådant sätt atf de uppvärderas om. Vianser, till skillnad frän , atf anslag till skolan är investeringar,som senare återbetalas till samhället. Jag kan ännu inte förstå varför ni infe är med på aff manocksä inom det allmänna skolväsendet skall ha vissa medel aff röra sig med föratf utveckla ny pedagogik, nya metoder m, m. Varför säger ni stopp? Samtidigtär def enligt er mening ett bärande argument för privatskolorna aff de skulleutföra stora pedagogiska bedrifter. Varför kan det inte bli över 2 milj, kr,fill de medicinskt handikappade eleverna? vice talmannen anmälde affBirger Hagård anhållit atf fill protokollet fä antecknat aft han inte ägderäft fill ytterligare replik. A nslag till cen trala och regionala myndigheter m. m.inom skolväsendet Anf.29 (): betänkande 12, som vi nu behandlar,har hela 19 reservafioner. Av defta skall man inte dra slutsatsen atf utskottethar en i stora delar splittrad uppfattning i fråga om den centrala ochregionala skolorganisationen. Som huvudintryck gäller aft det är stor samstämmigheti riksdagspartiernas syn på metoder och organisafion i skolans ledningsfunktioner. Vpk vill t, ex, infe satsa på informationssystem med hjälpav Videotex, Ge minoritets- och invandrarundervisningen resurserna i stället,menar motionärerna i en reservation. Prot.1985/86:101 : Anslag tillcentrala och regionala myndigheter m. m. inomskolväsendet menar vi från majoriteten aff en utvärdering kommerbeträffande användningen av teledafa. Men def är vikfigt affinformationsverksamheten med hjälp av teledafa byggs uf, Lät oss fortsätta medaft ta ny teknik fill hjälp, men lät oss också få utvärderingen, sä aft vi vefhur vi skall fortsätta. , liksom mitfenpartierna, har ju fidigare här iriksdagen motsatt sig atf behålla vill atf SÖ skall sköta denna myndighets uppgifter. Det skall då vara enbetydligt minskad omfattning, tycker dessa företrädare. är alltsånu ensamma med denna markering, medan mitfenpartierna vidhåller sinursprungliga uppfattning. Frän majoriteten framhåller vi atf def är vikfigt aftstaten har ett övergripande ansvar för läromedelsförsörjningen, Detfa sker bästgenom en särskild myndighets ansvar. Som framgått av inläggen här fidigareföresläs såväl mera resurser, t, ex, till handikappinsafser i skolan, sombesparingar i verksamheten. Exempel på besparingar är, som jag nämnt fidigare,slopandet av myndigheten för läromedelsgranskning. Rikscentralerna för pedagogiska hjälpmedel, som riktar sigtill handikappades möjligheteratt fä förbättringar i undervisningen, häravregeringen fått ökade anslag. Vpk vill ytterligare öka dessa anslag men fårinte med sig några andra partier på detta, bl, a, med hänvisning fillsfatsfinansiella skäl. Samma skäl kan åberopas när samma parti vill geytterligare 2 miljoner till elever med medicinska handikapp. Här har ocksåskolhälsovården möjligheter, som väl täcker behoven, menar vi frånmajoriteten. Mera resurser till Hem och skola vill , som vihört fidigare, ha, Alla i utskottet uttalar sig för aft kontakten hem-skola ären vikfig kraft och därför är värd allt stöd. har def också skett en ökningav anslagen fill Hem och skola-organisationen frän SÖ:s sida. som sköteranslagen till flera organisafioner. Från majoritetens sida uttalar vi oss inteför hur fördelningen av stödinsatserna sker. Vi avstyrker därför förslaget. Detsamma gäller också reservation i fråga omanslaget fill löntagarorganisationerna. Föredraganden ger som sin mening fillkänna atf def bör vara ett mer riktat stöd baserat på organisationernasstorlek. Vi från majoritetens sida har på denna punkt ingen annan uppfattningän def föredragande statsrådet. Från olika utgångspunkter vill de borgerliga parfierna haanslaget till SÖ utformat pä eff annat sätt. Det gäller SIL-myndighefen, sommoderaterna vill slopa. passar man på aff spara på totalanslagen.Folkpartiet har sitt förslag om anslaget fill Hem och skola, men ochmoderaterna vill infe ge bidrag fill löntagarorganisationernas insatser i vårtskolsystem, Def kan de ge ändå, anges som en förhoppning, Def är gamla ståndpunkter som mer bekräftar åsikten affvärlden utanför skolan skall då eleverna inte fä så stor möjlighet aff fäkontakt med. Frän majoritetens sida ser vi dock inslaget från arbetslivet sommycket viktigt, och löntagarorganisationerna bör ges anslag så atf de kan spelasin vikfiga roll i vär skola, Pä den regionnin nivå som länsskolnämnderna utgör hnr viplnneringsrå-den, vilka är centralt reglerade. När vi antog den nyaskollagen menade vi att här har länsskolnämnderna bättre möjligheter aft bedömapå vilket säff anknytningen fill arbetsmarknaden och samarbetet skall ske. ,som då gick emot förslaget, följer nu upp det med aff särskilt ange ett anslagtill SSA-sekreferare, Frän majoritetens sida har vi här inte i anslagen tilllänsskolnämnderna delat upp anslag fill sådana tjänster. Vi menar aft resurserfinns i fotalanslaget och aff def ankommer pä de enskilda länsskolnämndernasjälva atf bestämma sin organisation, Medie- och massmedieundervisningen poängteras i en motionoch en reservation frän vpk, 10 milj, kr, anvisar man utöver propositionensförslag, Def är ett belopp vi andra inte har. har under hela den tid som resurser ställtstill förfogande för utvecklingsarbetet yrkat avslag på satsningen, Deffullföljer man också detfa år, trots att vi från majoriteten understryker affforsknings- och utvecklingsarbetet i skolan är mycket viktigt. Det här är ettute i verksamheten pågående forskningsarbete som direkt kommer verksamhetenfill godo. Det är inte allfid viktiga förbättringar som framkommer fär levadirekt i en miljö som den som skolvardagen utgör. Med def sagda har jag berört alla de reservafioner som ärfogade fill utbildningsutskottets betänkande 12, Jag vill yrka avslag pä allareservafioner och i övrigt bifall till utskottets hemsfällan. Anslag till centrala och regionala myndigheter m. m. inomskolväsendet 30 (vpk): säger beträffande elever medmedicinskt handikapp aff ufskoffsmajorifeten har gjort den bedömningen atfskolhälsovården har resurser aff ge den hjälp som dessa elever behöver. Men ärdet inte så, , atf skolhälsovården drabbas av nedskärningar?Är det inte risk - efter den uppgörelse som gjorts i utskottet, bl, a, medfolkpartiet, om atf fa ytterligare 615 milj, kr, från kommunerna-för att dessapengar tas fram genom besparingar, t, ex, inom skolhälsovården i kommunerna? Och hur är det med sekretessen som ni hänvisar till i betänkandet?Om def är sä. att den handikappade själv vill ha hjälp, kan ju vederbörandesjälv häva sekretessen. Vilken bedömning gör när def gällerskolhälso-vårdens kunskaper och kompefens vad gäller vissa av dehandikappgrupper som räknas upp i motionen? Om statens budget stupar på dessa 2milj, kr,, skall vi i utbildningsutskottet framöver infe anslå en enda kronautöver budgetproposifionen på någon endn del av det svenskautbildningsväsendet. Jag hoppas ntf agerar efter den övertygelsenframdeles, men jag tror infe pä def. Men fala om för mig , : Hur ligger det tillmed sekretessen? Varifrån hämtas uppgifterna atf skolhälsovården klarar detfabäde vad avser kompefens och vad avser resurser? Jag ber om ursäkt, menjng tror hnr dåligt på fötfernn i den här frågan. 31 (): tnlar om principernn förfördelning av bidraget till löntagarorganisationerna, men hnn upprepnr ju bnrnvnd som står i propositionen och ger inget svnr pä vnrförfördelningsprincipernn skall ändras, Resulfntet blir ntt en orgnnisntion sominte har sä mångn medlemmnr Anslag till centrala och regionala myndigheter m. m. inomskolväsendet förloraren stor del av sina möjligheter aft utbilda skolinformatörer. Men deras behovav atf informera om sin verksamhet är ju lika angeläget som de störreförbundens. Somliga yrkesgrupper är mindre än andra; alltsä blir deras förbundockså mindre, dvs, har färre medlemmar. Men def betyder infe aff derasverksamhet är mindre viktig eller art det finns mindre anledning atf geeleverna informafion om deras verksamhet. Frågan kvarstår alltsä; Varför skallman förändra principerna för fördelningen så att de mindre löntagarorganisationernamissgynnas? 32LARZ (): Jag är naturligtvis, , mycketmedveten om aff har fattat beslut om aff de regionala SS A-råden, ochför all del också de lokala, inte längre skall vara centralt reglerade. Det varett dåligt beslut, men def beslutet är fattat, och def har vi accepterat. Menfaktum kvarstår aft länsskolnämnderna har en viss personal, regionalaSSA-sekreferare, fill vilka de fortsättningsvis infe fär pengar. De måstealltså få reda på hur de skall förfara, säger atf def infe är fråga om några öronmärktaresurser. Därmed ger han intryck av atf länsskolnämnderna får en summa pengaroch får göra med dem ungefär vad de vill. Dessutom säger han atf den enskildalänsskolnämnden själv får bestämma sin organisafion. Jo, jag tackar jag! Detskulle innebära att länsskolnämnden i , för att ta ett känt exempel,skulle kunna anställa ytterligare en skolinspektör för def obligatoriskaskolväsendet. Det måste vara kontentan av resonemang. Men, se,def tror jag inte aft man får. Det finns en instruktion för länsskolnämnderna.Det är inte sä enkelt atf länsskolnämnden bara utan vidare kan säga: Nuanställer vi litet personal. Jag frågade om SSA-sekreterarna skall ingå i den ordinarieorganisationen eller infe. Om de infe skall göra det, skulle de t, ex, kunnaanställas på expertmedel som länsskolnämnderna har till sitt förfogande. Men depengarna skall användas ocksä till andra saker. Jag tror inte atf man kan göra def så enkelt för sig affman säger att länsskolnämnderna själva fär bestämma pä vilket sätt det är bästatf ha kontakterna med arbetslivet ordnade, Länsskolnämnderna är en del av denstatliga skoladministrationen - de är statens förlängda arm i skolväsendet utei länen. Då måste också staten, dvs, i det här fallet ufskoffsmajorifeten, falaom vad man menar med sina beslut och infe bara säga att länsskolnämndernasjälva fär se fill aff en bred och allsidig kontakt mellan skolan ocharbetslivet upprätthälls. Man kan inte göra det. , när man haranställd personal atf ta hänsyn till; personalen måste få klara besked, och deklara beskeden - och infe bara några luddiga formuleringar - måste utskoftsmajoritetenkunna ge länsskolnämnderna, 33 (): När man lyssnar på fär manintrycket aff han tror atf det bidrag fill löntagarorganisationerna som vi nudebatterar skulle utgå för bestående och stora insatser i skolarbetet. Så ärdet naturligtvis infe. Det är en betalning som utgår för den informationsverksamhet som organisationernautför i skolorna. Men i det här fallet ligger def i organisationernas egetintresse aff informera om sin verksamhet. Då finns det i ett penningknappt lägealls ingen anledning aft ge särskilda subventioner till den verksamheten, 34 (): började sitt första inlägg med att säga attvi skall göra besparingar i verksamheten och minska byråkratin. Självfalletskall vi allmänt ha som utgångspunkt att inte ge mera resurser än vad som ärnödvändigt för aft upprätthålla de ambitioner och klara de mäl som vi har förverksamheten, och fill def behövs det vissa resurser. Men vi behöver också enbyråkrati, som hjälper oss aft hävda bäde innehållet i verksamheten ochmöjligheterna atf nå de mål som vi satt upp för vår skola. Därför måste viocksä ge vissa anslag till en byråkrati, och vi skall även slä vakt om denna. Vi säger t, ex, beträffande statens institut förläromedelsinformation aff den myndigheten behövs. Den hävdar vikfiga principerpä läromedelsområdet, och därför skall vi ha kvar den. Tar man bort 6 miljonerpå detta område, får vi infe en sådan verksamhet som institutet nu bedriver. Enenhet under SÖ kan utföra vissa begränsade uppgifter, men kan inte klara de målsom vi har ställt upp på detfa område. Vidare framhölls aft löntagarorganisationerna infe skallha några pengar, utan de skall finnas i skolan av eget intresse. Men det blirdess värre naturligtvis infe så. Därför är def nog nödvändigt aff bevilja ettanslag som ger skolinformatörerna möjligheter aft utbilda sig för sin vikfigaroll i skolan, säger dessutom aff de regionalaplaneringsråden skall ha 3 miljoner mindre och menar därmed atf det infe behövsnågon verksamhet på den punkten, säger dessutom atf jag bråkarom resurser för denna verksamhet. hävdar alltså i argumentationenför sin besparing atf den resurs som är avsedd för planeringsräden kan dras in,medan vi från majoritetens sida säger aff denna verksamhet skall vara kvar, såaft def blir möjligt för länsskolnämnderna atf bestämma sin egen organisafionför arbetet med att uppräffhälla kontakter med arbetslivet, säger atf vi måste hävda allalöntagarorganisationers rätt och möjligheter aff få anslag för verksamhet inomskolan, och det tycker jag är en vikfig princip. Föredragande statsrådetframhåller också atf vi infe konsekvent skall ge anslag filllöntagarorganisationerna i förhållande fill dessas storlek. De skall ha ett visstgrundbelopp och därutöver medel som utgår i förhällande till organisationensstorlek. Vi försöker alltså aff gä en balansgång, där också den lillaorganisafionen får fillfredsställande möjligheter aft verka ute i skolorna. Med anledning av inlägg vill jag säga affjag har stor respekt för och uppskattning av det engagemang som när det gäller aft hävda vikfiga handikappsynpunkfer i vär skola.Beträffande hans krav pä 2 miljoner mera till medicinskt handikappade vill jagframhålla aff jag infe tror att man med fem konsulenter kan nä viktiga mäl förelever med medicinska handikapp. Man bör ha en mera finmaskig verksamhet.Kanske skall man t,o,m, ute i den enskilda skolan anlita någon form avmedicinsk expertis som kan medverka i skolan, både genom atf ge råd. Anslag till centrala och regionala myndigheter m. m. inomskolväsendet 3 protokoll 1985/86:101-104 1985/86:10120 mars 1986 A nslag till centrala och regionala myndigheter m. m. inomskolväsendet anvisningaroch rekommendationer till skolpersonalen och genom atf meddela eleverna allmänundervisning i medicinska frågor och om medicinska handikapp. Jag tror aff detta är en bättre metod än aff anslå 2miljoner för aft tillsätta fem handikappkonsulenfer. Jag tror nämligen inte affdef är lösningen på denna vikfiga fråga. Men jag anser den vara mycket vikfig,och jag tror inte aft man i den lokala skolorganisationen prutar på anslagettill skolhälsovården, utan den är man nog mycket ömsint om lokalt, 35 (): tror inte atf de storaorganisationerna skulle ge sig uf och informera i skolorna, om de infe fårextra betalt. Det tyder pä ringaktning gentemot de stora organisationerna, somförvisso har informerat infe bara i skolorna utan också på andrn ställen långtinnan de över huvud taget fick några sådana här extra bidrag, och jag har helt olika uppfattningar när defgäller byråkrati, vill gärna ha ökad byråkrafi, medan jag tillvarje pris vill ha en minskad byråkrafi. Jag tror att den har svällt ufalldeles för mycket, och från den utgångspunkten finns def naturligtvis ingensom helst anledning att öka pä den. Beträffande de exempel som har nämnts vill jag säga atfdef drabbar absolut ingen om och uppgifterna övertas av SÖ, Ingen kan känna sig särskilt drabbadav detfa, 36 (): har gett tvä besked. Han säger dels atthan anser atf def finns resurser hos länsskolnämnderna nog för bäde aft drivaSSA-verksamhet med råden och aft anställa SSA-sekreterarna, Han har dessutomsagt att länsskolnämnderna själva kan bestämma om sin egen organisation. Av def drar jag slutsatsen atf dä menar attnu är det möjligt för länsskolnämnderna aft ordinarieanställa dehittillsvarande SSA-sekreterarna, Det här är viktigt därför att jag har en känsla av affprotokollet möjligen kan komma atf läsas på en och annan länsskolnämnd, och defkommer säkert aff läsas av de SSA-sekreferare som är anställda i enförsöksverksamhet som upphör . Det är naturligtvis oerhört viktigtför de människorna atf fä detta klara besked. Det förhållandet atf skolministern, som har det direktaansvaret för den här verksamheten, är närvarande och i varje fall hitintillsinte har profesfernt tolkar jag sä, aft han bekräftar de informationer somHelge har gett. Som jag sade tidigare, är det naturligtvis viktigt afffå det fnstlngf i det här protokollet aff länsskolnämnderna kanordinarieanstnlln de hittillsvnrande SSA-sekreterarna, när försöksverksamhetenupphör per den . Om infe skolministern säger atf han hnr någon nnnanuppfattning, tolknr jag hans närvaro och hans tystnad så, aff han hnr bekräftatden uppgiften. Anf.37 (): Om har läst proposifionen så som hanredovisade från talarstolen, dä har han läst fel. Där står nämligen atf manskall upphöra med den modell för fördelning som innebär ett grundbidrag och ettbidrag relaterat till medlemsantalet och i stället gä över fill aft ge ettbidrag som enbart är grundat pä medlemsantalet. Klart och tydligt sägerstatsrådet ifrån att SÖ skall göra så i fortsättningen. Alldeles uppenbart tyckte atf den förstamodellen är bäst. Jag vill därför föreslå aft stöder folkpartietsreservation 12, där vi kräver att de nuvarande fördelningsprinciperna skallgälla även i fortsättningen. Anslag till centrala och regionala myndigheter m. m. inomskolväsendet 38 (vpk): säger att fem konsulenter, somskulle hjälpa medicinskt handikappade elever i skolan, är ingen lösning. Nej,jag inser också aff det inte är någon lösning, men def är i alla fall bättre änaft föreslå ingenfing, som och majoriteten gör, säger att def i stället skulle vara ettfinmaskigf nät och atf man skulle köpa in medicinsk expertis till skolorna. Menvarför föreslår infe majoriteten detfa i betänkandet? Om jag skulle ta fasta pä def eländiga ekonomiska läge somHelge pekade på i sin första replik, måste jag ändå ställa mig lifeftveksam fill om 2 milj, kr, skulle ställa på huvudet. Men jag tror ändåaft def skulle bli billigare aft gå vägen över dessa konsulenter, tror inte atf def prutas på skolhälsovården,men jag vef aff def prutas runt om i kommunerna. Likvärdighetsprincipen kräver aft dessa barninte hindras av sitt handikapp frän aff gå i skolan. Skolan måste varatillgänglig även för dessa barn. Med värt förslag kan man med mycket små medelnå fram till denna likvärdighetsprincip, Def mäste vara en riksangelägenhet. Vi måste i denna kammare ta pä oss ansvaret för aft göraskolan till en skola för alla genom att ta ett steg närmare sä fort vi får ettenda lifef verktyg. Jag vill tipsa om atfläsa den proposition som föreligger om statsbidrag till lärariöner igymnasieskolan. Se hur hårt det trycks på likvärdighetsprincipen också förgymnasieskolan! Om man betänker allt som sagts här, så kanske vi kan taytterligare ett steg också för de handikappade inom skolan. Anf.39 (): Vi övertygar kanske inte varandra mera , men jag skallsom princip bara säga till att huvudinriktningenskall vara att man ger mest fill den som behöver bäst stöd i skolsituationen.Denna huvudinriktning följs nog också när def gäller anslagen och organisationeninom skolorna. Det satsas medel för de handikappade, dock intetillräckligt, men i görligaste män vad vi ekonomiskt förmår. är det faktiskt så atf vi har ett underskott i statensbudget med 50 miljarder. Kommunerna har större möjlighet att fä sina budgetaratf gä ihop. Anslag till centrala och regionala myndigheter m. m. inomskolväsendet Därförtycker vi aft det på detta område borde vara en ambifion för den lokalaskolkommunen att klara av anslagen på handikappområdet. Bl, a, av denna orsakkan vi inte följa förslag, I övrigt har jag svarat , ochLarz , Vi har våra ståndpunkter, och jag förstår av inläggen atf viinfe följer varandra. Därför vill jag nu bara yrka avslag pä reservationernaoch bifall till hemställan i ufskottets betänkande 12, Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. I (datorbaseratinformationssystem, m,m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion I avBjörn - bifölls med acklamafion. Mom. 2 (avveckling av statens institut förläromedelsinformafion) Ufskottetshemsfällan, som ställdes mot dels reservation2 av m, fl,, dels reservation 3 av m,fl,, bifölls medacklamation. Mom. 3 Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. Punkt 3 (anslag till Rikscentralerna för pedagogiskahjälpmedel för handikappade) Utskottets hemställan - som ställdes mof reservation 5 avBjörn - bifölls med acklamation.