prot · G909162 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:162 Förhandlingarna leddes till en början av tredje vice talmannen. 1985/86:29Uppskov med behandlingen av vissa ärenden Utskottets hemställan bifölls. 1985/86:19 omsysselsättningsskapande åtgärder (prop. 1985/86:150 delvis) samt 1985/86:27 om lokalisering av grundskollärariinjen m.m. (prop. 1985/86:113) och 1985/86:37 om statsbidrag till lärarlöner i gymnasieskolan (prop. 1985/86:97). 130 TREDJE VICE TALMANNEN: betänkande 19 samtutbildningsutskottets betänkanden 27 och 37 kommer att debatteras i nu nämndordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Först upptas alltsåarbetsmarknadsutskottets betänkande 19 om sysselsättningsskapande åtgärder. Ifråga om detta belänkande hålls gemensam överläggning för samtliga punkter. 131 (): Regeringens kompletteringsproposition i dedelar som avser sysselsättningsläget och situationen på arbetsmarknaden läggs ien miljö som är densamma som den som vi hade när kammaren tog ställning tillbudgetpropositionen. Därför finns det inte stor anledning att tillägga särskilt Prot.1985/86:162 4junil986 mycket iförhållande till vad som sades i den debatten. Det är bara att konstatera attvi har ett utomordentligt oroande arbetsmarknadsläge. Vi har flermänniskor i öppen och dold arbetslöshet än vi hade när krisen var som djupast1982. Vi har en regering som är i stort sett utan nya idéer om hur man skallhantera detta och som också har låtit sina egna experter konstatera att det,för att man ens skall lyckas håWa arbetslösheten på den nivå vi har ,krävs en tillväxt i ekonomin, som vida överstiger den man har lyckatsåstadkomma med den egna politiken. För att vi skall komma ned till dentraditionella svenska nivån krävs en tillväxtökning som är utomordentligt stor- tillväxten måste fördubblas. De positiva utvecklingstendenser som vi har sett påarbetsmarknaden har främst externa orsaker. De är beroende av politik som drivsav andra regeringar i andra länder. Det handlar om positiv inverkan avoljeprisförändringar, fallande dollarkurser, en utomordentligt strikt och hårdantiinfla-tionspolitik i resten av , etc. Men det finns, som sagt,inte så stor anledning att orda så mycket mer om del. Det som det däremot finns skäl att säga någonting om , herr talman, är situationen på avtalsmarknaden. Det som skulle bli avtaletsom bröt trenden mot för snabbt stigande lönekostnader ser nu ut att blimotsatsen. Jag tror att det finns skäl att se utomordentligt allvarligt på denkaotiska situation vi har fått och att det också finns skäl att för framtidenvara beredd på alt vi får möta sådant igen - så länge vi inte förändrar degrundläggande orsakerna till problemen. Vi måste ge människor en möjlighet attinvestera i utbildning och därefter gå in i yrkesverksamhet och få en lön somnetto efter skatt är sådan att de faktiskt kan leva på sin lön, betala sinastudieskulder etc. Vi måste alltså få ett skattesystem som innebär att manockså med rimliga bruttolöneökningar kan åstadkomma rimliga faktiskainkomstförstärkningar för vanliga löntagare. Jag skall begränsa mig till att i detta mittförsta inlägg bara ta upp en del av betänkandet, nämligen den som har med ungdomarnaatt göra. Vi har fört många och långa debatter om regeringens politik för attpressa ned ungdomsarbetslösheten - framför allt om ungdomslagen. Vi moderaterhar fått utomordentligt mycket skäll från socialdemokraterna för att vi gång pågång har kommit tillbaka och kritiserat följderna av i första hand ungdomslagen. har vi från regeringen fått ett förslag som är litetförvånande. Jag tänker begränsa mig till att fråga och, herrtalman, jag gör det i förhoppningen om att få ett ärligt svar. Vilka ärorsakerna till att regeringen nu föreslår att 250 milj. kr. skall tas frånanslaget till ungdomslag och satsas på s. k. inskolningsplatser i näringslivet?Vilka är orsakerna till att inskolningsplatserna skall vara förbehållna deungdomar som har en genomgången gymnasial utbildning bakom sig? Det vore braför den fortsatta utformningen av politiken mot ungdomsarbetslöshet om vi fickett rakt, klart svar så att vi kunde avsluta trätan om orsakerna till denegativa följderna av den politik som har bedrivits. Jag skulle också ha ställt en fråga tillHelge , som har anmält sig pä talarlistan för att med stor sannolikhetorda litet om den s. k. Örebromodellen, men eftersom han inte är här är detlitet svårt alt göra det. Jag villåterkomma till när han kommer upp i debatten. Jag yrkar bifall till samtliga de reservationer som har 4juni 1986 moderataledamöter som undertecknare. " 132 (): andeåtgärder Det är positivt att den öppna arbetslöshetennu fortsätter att sjunka, men ett allvarligt fenomen är att allt fler stårutanför den reguljära arbetsmarknaden. Under högkonjunkturen 1980 vararbetslösheten och under högkonjunkturen 1985 var den 2,8 %.Arbetsmarknadsminister arbetsgrupp konstaterade i sinrapport att vi kan förvänta oss en genomsnittlig sysselsättningsökningunder resten av på mellan 15 000 och 20 000 personer per år.Ökningen av arbetskrafts-utbudet väntas bli högre. Gruppen menar att del krävsen sysselsättningsökning som är högre än vad som kan förutsesför att vi inte skall få en ökning av arbetslösheten. Detta är alarmerande. Men faktum är att regeringen nu tillmötesgår en del av dekrav som tidigare fört fram. Vi tillstyrker alltså förslaget omutökade utbildningsinsatser. Det är bra att regeringen gett med sig på punktenangående rekryteringsstödet, som får vara kvar. Bra är det också att manföreslår särskilda inskolningsplatser för ungdomar. Äntligen har regeringeninsett att det behövs särskilda avtal om inskolningssysiem för ungdomar. Delhar vi i krävt . AMS accepterade det , och nusäger regeringen och utskottet också ja. Det är bra. Del är oerhört viktigt att vi eftersträvar arbete påordinarie villkor eller utbildning i första hand, att inskolningsplatser tas iandra hand och att placering i ungdomslag kommer först på tredje plats. Angående ungdomslagen har en reservation, därvi vill biträda AMS och förslag att förlängaanvisningsiiden till arbete i ungdomslag till tre månader.Detta är faktiskt en anpassning till verkligheten. är för kort tidför att arbetsförmedlingen och ungdomarna själva verkligen noggrant skall kunnaundersöka möjligheterna till ett ordinarie jobb, utbildning eller nyainskolningsplatser. sker anvisningarna till ungdomslag alltför snabbt. Jag yrkarbifall till reservation 10, när vi behandlade arbetsmarknadsutskottetsbetänkande 11 gick jag ganska ingående igenom syn pålärlingsutbildningen. Denna fråga har också behandlats i utbildningsutskottetoch här i kammaren . Därför skall jag bara helt kort framhålla att vifortfarande beklagar regeringens njugga inställning till lärlingsutbildning, även om man nu kan skymta en något mer positiv syn från regeringens sida. Men vi tycker fortfarande att lärlingsutbildningen hålls tillbaka alltför mycket i vad gäller både antalet platser och statsbidraget till utbildningen. Vi upprepar vårt krav på stimulansbidrag i form av lönebidrag, som vi föreslår skall utgå av lärlingslönen , och under det tredje året. Det skall inte heller finnas någon gräns för antalet platser. Man skall använda sig av behöriga lärare, och den som anordnar utbildningen bör fä bättre villkor än , 127 Prot.1985/86:162 4junil986 Sysselsättningssk ap -ande åtgärder anser att det här är mycket viktigt. Mångaungdomar skulle genom detta system få en chans till en speciellt för demupplagd utbildning och, om den fullföljs, med stor sannolikhet också ett jobb.Regeringen niåste ta itu med detta nu och lägga fram förslag om nyttstatsbidragssystem, där man använder aktuella arbetsmarknadsanslag. Det skullebli ett effektivt användande av pengarna. Jag yrkarbifall till reservation 12. vill jag säga några ord om folkhögskolorna.Carl-Johan kommer att utveckla de tankegångarna . Det är positivtatt utskottet här har tagit intryck av alla de motioner där man upprörts överskrivningen i propositionen i vad gäller kurserna för arbetslösa ungdomar påfolkhögskolorna. Man är faktiskt oroad på folkhögskolorna i landet över hurdet skall gå med dessa kurser . Ända har folkhögskolornafått särskilda resurser för sådana här ändamål. För det här året har de fått enhögsta ram på . Dessutom kan de få statsbidrag på högst 25 000kr. för särskilda kostnader, som inte täcks genom övrigastatsbidrags-bestämmelser. Många folkhögskolor har här en bra kompetens ochstora erfarenheter, och det vore ju ett fruktansvärt slöseri alt inte tillfullo ta vara pä detta också . Det allvarligaste är naturligtvis attmånga arbetslösa ungdomar skulle förlora en mycket bra möjlighet till utbildning. Det är en uppenbar risk att, om det inte finns en givenram, länsarbetsnämnden, som skall stå för upphandlingen av utbildningen, istället för folkhögskolorna väljer det reguljära skolsystemet. Den speciellamiljön, internatundervisningen och den särskilda undervisningsmetoden på folkhögskolorna,allt detta har visat sig ha en mycket positiv inverkan på ungdomarna, vilkasarbetslöshet ofta beror på sociala skäl. Vi reservanter från och menar alltsåatt det är nödvändigt att regeringen använder den fullmakt redangivit och ställer till SÖ:s förfogande en speciell ram för att anordnautbildning för arbetslös ungdom i samma storleksordning som sker vidfolkhögskolorna. Detta är nödvändigt för att folkhögskolorna skall kunnaplanera sin verksamhet och anställa lärare och annan personal. Det är faktisktingen liten grupp det rör sig om - det handlar om ungefär 2 000 ungdomar . Jag yrkar bifall till reservation 6. Jag vill upprepa attjag alltså yrkar bifall till reservationerna 10, 12 och 6 och i övrigt tillutskottets hemställan. 133INGVAR i (c): uppfattning är attsysselsättningspolitiken måste få en offensiv inriktning, där nya och varaktigaarbetstillfällen skapas. Trots högkonjunkturen är arbetslösheten fortfarande hög.Vi kan konstatera att socialdemokraterna har gjort en hel del misslyckanden pådetta område. Trots många vida löften som socialdemokraterna gett har vi kvaren hög arbetslöshet, och det är beklagligt. Tyvärr har inte ställt sig bakom den offensivaoch aktiva närings-och regionalpolitik som förordat utan har tidigare iår gått emot våra yrkanden. Vi beklagar det, eftersom våra offensiva förslagtill nya jobb våren förutsättning för vårt besparingsförslag inomarbetsmarknadsverkets ansvarsområde. Den otillräckliga arbetsmarknaden har skapat särskildaproblem för ungdomen. har lämnat en rad förslag, vilka syftartill att underlätta ungdomens inträde på arbetsmarknaden. Vi har föreslagit ettsamlat kommunalt ansvar för alla ungdomar upp till och en utveckling avungdomsplatser och ungdomslag för att skapa bättre möjligheter till arbete idet enskilda näringslivet. Socialdemokratin har avvisat våra förslag och i huvudsakförordat placering av ungdomar inom den offentliga sektorn. Det är först sedanAMS nu har aktualiserat förslag om s. k. inskolningsplalser som regeringenföljer upp tankegångar som liknar . Vi tycker detta är bra, varna för att regeringens hittillsvarande halvhjärtadeengagemang i denna fråga skall få bli rådande i det fortsatta arbetet. I reservation 3 motsätter vi oss förslaget till ändraderegler för flyttningsbidrag. De stora skillnader som råder mellan olikadelar av vårt land när del gäller sysselsättningsmöjligheterna måste mötas meden aktiv regionalpolitik, som skapar nya arbetstillfällen i de mest utsattaområdena, och inte med en förstärkt flyttlasspolitik. Mot denna bakgrund finnsdet inte skäl att stimulera till ökad flyttning genom att ge flyttningsbidragtill per'soner som tar jobb rned mer än tre månaders varaktighet utanför denegna hemorten. Vi avstyrker också förslaget i propositionen om attflytlningsbidrag skall kunna lämnas till byggnadsarbetare oberoende av omtraktamente utgår. Vår uppfattning är att arbetsgivare skall svara för dekostnader som uppkommer vid hemresor. I reservation 6 tar vi tillsammans med uppfrågan om folkhögskolornas roll i utbildningen av arbetslösa. Vi vill i dettasammanhang understryka den betydelsefulla roll som folkhögskolorna spelar närdet gäller att ge arbetslös ungdom en bra utbildning. Det bör särskilt påpekasalt del finns en stor grupp ungdomar vars arbetslöshet beror på närmast socialaskäl. Det är för just denna grupp ungdomar som folkhögskolornas särskildamöjligheter kommer till sin rätt. Den speciella miljö som råder, med bl. a.internatundervisning, har visat sig ha en positiv inverkan. Därför är detviktigt att kurser för arbetslös ungdom får anordnas vid folkhögskolorna påsamma sått som . Det är en stor risk att så inte kominer att bli fallet,om bifaller utskottets förslag i betänkandet. I reservation 13 kräver vi en parlamentarisk utredning omåtgärder för ungdomar i åldern . För denna ungdomsgrupp kvarstårproblemen på arbetsmarknaden, med en hög andel öppet arbetslösa. Samhället bördärför studera just denna ungdomsgrupps svårigheter. Vi föreslår att enparlamentarisk utredning tillsätts med direktiv att analysera och finnalösningar på de svårigheter som denna grupp av ungdomar har att vinna inträdepå arbetsmarknaden. Jag yrkar bifall till reservationerna 3, 6, och 13. 1985/86:162 4junil986 134KARL-ERIK (vpk): Regeringen berömmer sig av alt arbetslöshetenminskar, men det är ett påstående vars sanningshalt kan ifrågasättas. högkonjunkturen är det fortfarande stor arbetslöshet. Betydande regionalaskillnader uppvisas, och de strukturella arbetslöshetsproblemen ökar. 9 protokoll 1985/86:161-162 Prot.1985/86:162 niskor i glesbygd och strukturomvandlingsområden har en mycketbesvärlig 4juni 1986 arbetsmarknad. De handikappadeställs konsekvent utanför den ordinarie arbetsmarknaden.Ungdomarnas möjlighet alt få fasta jobb är lika liten som tidigare.Ungdomsarbetslösheten göms undan i ungdomslag och andraarbetsrnarknadspolitiska åtgärder. Rekryteringsstödet skall nu enligt regeringens förslaggöras om och delas upp i två former, en för långtidsarbetslösa och en för övrigsvårplacerad arbetskraft. Del nya i regeringens proposition är förslaget tillinskolningsplaler. De skall vara till för 18-19-åringar, och platserna skalltas fram i industrin och hela det privata näringslivet. Förslaget ominskolningsplalser som alternativ till ungdomslag förutsätter att parterna päarbetsmarknaden träffar avtal orn en sådan lösning. Avtalet skall vara klarttill . Statsbidrag skall utgå med högst av den totalalönekostnaden och ges . Förslaget om inskolningsplalser är inte insatt i någonpolitik som leder till fler fasta jobb. Förslaget kan däremot vara positivt iden meningen att ungdomen får erfarenheter av industrimiljö. Hela förslaget kanemellertid ses sorn ett förslag om subventionerad provanställning. Det är enuppenbar risk för att inskolningsplatserna blir ytterligare ett näringslivetsinstrument för utsortering av ungdomar. Dessutom kan det allvarligtifrågasättas orn det över huvud tagel skall utgå statsbidrag i ett läge närföretagens vinster har nätt r'ekordnivå. Vpk:s inställning är att politiken skall inriktas på atterbjuda ungdomen fasta jobb med en lön som del går att leva på. Vi är positivatill alt ungdomar kan beredas jobb inom industrin, men del måste framläggasförslag som leder till fasta jobb. Vi föreslår dessutom alt de kostnader somsamhället åsamkas genom att framför allt det privata näringslivet inte kantillgodose behovet av arbete åt alla skall täckas genom att rnan tillstatskassan tar in medel via en särskild "ungdomsskatt" på främst devinster och förmögenheter som byggs upp inom företagen. Vpk ställer även somvillkor för att godkänna förslaget orn inskolningsplatser att dessa inte blirdetsamma som subventionerade provanställningar. Statsbidrag på avlönekostnaderna bör enligt vår mening utgå endast omungdomarna får ett fast arbete efter inskolningstiden. Bidragen bör därförutbetalas i efterskott. Vpk-reservationen nr 11 handlar orn den s. k.Örebromodellen. Ungdomar i gruppen har problem på arbetsmarknaden.För dem minskar arbetslösheten obetydligt trots en viss konjunkturförbättringunder . Andelen långtidsarbetslösa ökar också om rnan intevidtar några åtgärder. Orsaken till den försämrade situationen för20-24-åringarna är delvis att kommunernas arbetsförmedlingar prioriterar18-19-åringar sedan lagen om ungdomslag tillkom. Genom del projekt sorn bedrivs enligt Örebromodellen harman i stort lyckats lösa arbetslöshetsproblemen avseende de öppet arbetslösa bland 20-24-åringarna i kommun. Den kvarstående arbetslösheten utgörs mest av korttidsarbetslöshel under en karens- eller söktid, då inånga ungdomar får arbete eller utbildning. De som inte lyckas få arbete eller 130 utbildning under karenstidenerbjuds ungdomsarbete. Detta innebär att de ungdomarsom inte får fast arbete på arbetsmarknaden i stället för att gå kvar iarbetslöshet blir föremål för en planerad åtgärd. Däremot löser inte projektet ungdomsarbetslösheten i denmeningen att flera jobb skapas eller att antalet ungdomar utanför den öppnaarbetsmarknaden minskar, men man måste se till den samhällsnytta som uppnås. Efter en försöksverksamhet kan man inte göraen rättvisande utvärdering av Örebromodellen. Projektet måste få leva vidareför alt man skall kunna bedöma om det är samhällsekonomiskt försvarbart. Mankan emellertid redan nu konstatera att Örebromodellen har öppnat nya möjligheteroch inneburit att ett flertal ungdomar fått anställning på den öppnaarbetsmarknaden eller anställning med lönebidrag. Genom harmånga arbetslösa ungdomar fått möjlighet att på ett mjukt sätt komma in iarbetslivet. En avveckling av projektet innebär att ca 4t)0 ungdomaroch 19 handledare kommer att bli tvungna att ställa sig i arbetslöshelskön. Detöverensstämmer inte särskilt bra med de löften om välfärd och sysselsättningsom regeringen gav under valrörelsen. Från AMS sida har man klart uttalat sig för arbete iförsta hand och kontant understöd i andra hand. Det är konstigt att utskottetinte tagit fasta på detta och föreslagit att medel skulle ställas tillförfogande för att genomföra projektet på ett riktigt sätt. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillvpk-reservationerna 11 och 14 samt till motion 568, yrkande 19, som hänför sigtill utskottets hemställan under punkt 6, mom, 1, om bidragsvillkor förinskolningsplatserna. 135 (): Inledningsvis vill jag säga att inte heller jag tänker gåin i detalj på frågor som rör arbetsmarknadsutvecklingen. Som gjorde vi det i anslutning till debatten om budgetpropositionen. Jag villändå göra några konstateranden. Visst kan man konstatera att vi har reduceratarbetslösheten och att sysselsättningen har ökat. Visst är allt detta också ettresultat av en målmedveten satsning, en politisk strävan och stora resurser.Men vi kan även konstatera att arbetslösheten är hög - enligt dekrav vi ställer på samhället. Detta säger vi trots att har en förEuropa mycket låg arbetslöshet. Socialdemokratin har höga krav på sig själv närdet gäller vår kärnfråga om rätten till arbete åt alla, och det skall vifortsätta att ha. Men utvecklingen på arbetsmarknaden sedan budgetpropositionendebatterades här har ju som sagt inte gett anledning till förslag till några avgörandeförändringar. Kompletteringspropositionen, som vi nu diskuterar,innehåller dels förslag till åtgärder som är inriktade på att tillväxtmålenskall kunna uppnås, dels förslag till kompletterande åtgärder för särskiltutsatta grupper. Jag skall beröra några av de viktigare inslagen ipropositionen, kommer senare att beröra strukturstödet förbyggarbetsmarknaden. Jag vill börja med att ta upp detta med ändrade regler förflyttningsbidraget. Enligt förslaget i propositionen är detta bidrag numeratill för att kunna hjälpa också dem som har fått kortare anställning, minst tremånader. Prot,1985/86:162 4junil986 tycker attdet är viktigt alt framhålla alt iiven de som niåste flytta skall få all hjiilpsom samhället kan ge. En sådan häi' stödform stimulerar inte till flyttning,men däremot stöttar den dern sorn tvingas alt flytta. Jag vill också njimna att det föreslås alt rnan inom detnya systemet för upphandling av utbildning också skall prova, köp av utbildningfrån det reguljiira utbildningsväsendet. Detta skall även gälla de särskildakurser för arbetslös ungdom som folkhögskolorna anordnar. Både regering ochutskott har konstaterat att del därför inte längre behövs någon särskild ramför sådana kurser. Jag vill till all börja med, precis som ,betona den vikt och den nytta som dessa kurser har haft och i fortsättningenkommeratt ha. De ger grundkunskaper och innebär för många ungdomar en nystudiestari. Utskottet har på ett flertal ställen i betänkandet ocksåframhållit att rnan utgår från att arbetsmarknadsmyndigheterna kornmer alluinvtlja de ändrade reglerna till att köpa de kurser för arbetslös ungdom sornbehö\s. Del nu föreliggande beslutet betyder att ramen tas bort. Men jag tyckerinte att det finns någon anledning till oro - det bör iiven gälla för de andrapartierna. En ram är ju också ett tak som förs\'inner. För att motverka den orosorn många ändå har givit uttryck för. har utskottet valt alt ge regeringentill känna att man utgår från att folkhögskolekurser även fortsällnings\iskommer alt anordnas för arbetslös ungdom. Delta är viktigt att framhålla, delvill jag ytterligare stryka under. En annan stor och vikt ig fråga som vi i dag-och kanskeiiven fr;midelesden viktigaste - har att diskutera, iir justarbetsmarknadsinsatser för ungdomarna. Vi har talat om detta vid mångatillfällen här i kammaren, och vi kommer att göra del ' till. Underde har det skapats en hel del nya lösningar som ofta även harvarit effektiva. Men målet kornmer självfallet, , alt varafasta jobb- inte bara åt ungdomarna, ulan åt alla människor i vårt land. Detborde vara en självklarhet även för . Det är inte bara vpksorn tycker all det är bättre rned f;ista jobb, utan del kravet står vi nogalla bakom. I propositionen redo\isas några av de utvärderingar sornhar gjorts av de åtgärder vi har satt in. Jag skall inte här draresultatet a\ dessa utvärderingar, rnen jag kan rekommendera dem till läsningför den som ytterligare vill sätta sig in i dessa frågor. Ungdomslagen är enligt vår uppfattning en relativteffekti\' form a\' arbetsmarknadsinsats. Men den omfattar väldigt många olikaungdomsgrupper, med olika bakgrund, Diirför är självfallet behosen också mångaoch olika. Det har länge varit en strävan all pä olika sätt försöka utnyttjanäringslivet rner än vad som sker för all ge ungdomar arbetslivserfarenhet.Det har förvisso gjorts många försök, rnen nu kan vi förhoppningsvis seslutresultatet i form av ,det som fått namnet inskolningsplalser. Sorn mångakänner till, förutsätts för dessa platser att ett avtal kommer till ståndmellan parterna. Del skall främst gälla industrin. Det är också viktigi altunderstryka att en jämn könsfördelning bör uppnås. Industrin tenderar attoftare anställa pojkar, och den stora gruppen arbetslösa är flickor, vilketmärks även i ungdomslagen. Ipropositionen stryks myckel noga under all ungdomslagen även fortsätt- ningsvisskall vara den sista åtgärden som las i bruk. Regeringerr räknar med, somtidigare sagts, att ett avtal skall kunna giilla från , alt 10 000platser tas fram, att statsbidrag utgår med 50 'Yc av lönekostnaden i sexmånader. De viktiga målen med inskolningsplatserna är självfalletalt de skall ge arbetslivserfarenhet, insyn i olika delar av arbetsmarknadenoch en inskolning. De kommer att bli ett värdefullt komplement till övrigaåtgärder för ungdomar på arbetsmarknaden. Detta kan renodla ungdomslagen ännumer. för att riktas mot de grupper av ungdomar som har de största behoven avatt få en orientering om ulbildningsvägar. ett socialt stöd och engrundläggande erfarenhet. Det är ett ärligt besked, , att delta längehar varit en strävan. Det kanske är så, sorn även i Bengtsforsinlägg andades, att det är "surt, sade räven". Del har talats om detta länge, men kommer ensocialdemokratisk regering, förhoppningsvis rned hjälp av parterna, att kunnase till alt ett sådant här förslag genomförs. Låt oss vara glada över del förungdomarnas skull!