prot · G90967 · 1985-12-31 00:00:00 — Jagber alltså statsrådet att till framföra önskemålet om en begränsning avprogrammens innehåll, så att önskade sändningar kan komma i gång. Jag har inget skäl att söka gendriva ErkkiTammenoksas tanke. Låt mig bara säga att jag inte är beredd att inför kammarenredovisa i vilka former ett påskyndande skulle kunna ske, men när de tekniskaförutsättningarna nu finns är det alldeles uppenbart att vi från svenskt hållhar all anledning att medverka till att sändningar kan komma i gång snabbt. Problemet gäller naturligtvis upphovsrättsliga frågor, ochde är reella. En finsk film kan alltså ha sålts av den finske filmproducentenför TV-visning i men ännu inte biografexploaterats i , och hankan då tänkas motsätta sig att filmen får visas i . Det är alltså dentypen av upphovsrättsliga konflikter som vi måste ta hänsyn till, men vi reserfrån svensk sida inga hinder för att påskynda starten av sändningarna. Om det oavlönade vårdarbetet i hemmet AnL 23 (): För de finska filmer som har köpts av TV kan detinte vara några upphovsrättsliga problem, såvitt jag förstår. Min tanke vargivetvis att man skulle kunna vinna tid och sända ett begränsat antal program,och då kunde även agera. Annars är jag nöjd med svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på fråga 1985/86:347 om det oavlönadevårdarbetet i hemmet AnL 24 Statsrådet ; har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för att det oavlönade vårdarbetet i hemmet skall blierkänt som ett värdefullt arbete och avspeglas i nationalinkomsten, ekonomiskstatistik och BNP. Utgångspunkten för frågan är det slutdokument som antogsunder i . Slutdokumentet är omfattande och innehåller en mängdrekommendationer och förslag till åtgärder. Många av dessa är präglade avu-landskvinnor-nas speciella förhållanden. I förvärvsarbetar av kvinnorna. Enmajoritet av dessa arbetar inom den offentliga sektorn. Detta innebär att del av det tidigare oavlönade vårdarbetet i hemmen numera utförs somavlönat arbete. Självfallet kvarstår ett oavlönat vårdarbete i hemmen. a. föräldraförsäkringen ges emellertid föräldrarna ekonomisk kompensationför sitt värdefulla vårdarbete under barnens första levnadsår och i samband medbarns sjukdom. Även för vård av anhöriga i hemmen kan i vissa fall ersättningutgå via landstingen. I det internationella samarbetet,bl. a. inom ramen för , strävar man efter att skapa enhetliganationalekonomiska beräkningsmetoder. saknas en hållbar ochinternationellt vedertagen metod för att värdera det oavlönade vårdarbetet ihemmen. Den dag en sådan finns kommer jag att verka för att den tillämpas här iSverige. AnL 25ANN-CATHRINE (): Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret påfrågan. Jag blev mycket glad när regeringsdelegationen vid kvinnokonferensenställde sig bakom att även det oavlönade vårdarbetet i hemmen skall erkännasoch avspeglas i nationalinkomsten, ekonomisk statistik och BNP. Det innebär etterkännande av att vård av egna barn är ett värdefullt arbete Om det oavlönade vårdarbetet i hemmet och enuppskattning av alla dem som på hel- eller deltid utför denna vårdinsats,mestadels kvinnor. Detta är en viktig jämlikhetsfråga. Vi måste uppvärdera vårdarbetet i hemmet om vi skall fåmän och kvinnor att dela föräldraansvaret och vårdarbetet i hemmen och om vivill ge familjerna frihet att välja hur de vill kombinera och fördelavårdansvar och förvärvsarbete. Valfriheten är viktig för både jämställdhetenoch tryggheten i familjen. Det räcker emellertid inte med vackra ord, och jag blevmycket besviken på regeringens budgetproposition, därför att där finns ingaförslag till åtgärder som stärker den ekonomiska situationen för dem som vårdarsmå barn på hel- eller deltid. Där finns ingen vårdnadsersättning, ingetförslag om skatt efter försörjningsbörda, ingenting om höjt garantibelopp iföräldraförsäkringen och ingenting om att vård av egna småbarn skall betraktassom jämbördigt med motsvarande förvärvsarbete, vid t. ex. behov av socialbidrag.Jag är också besviken på statsrådets svar. Opinionsundersökningar harvisat att många som förvärvsarbetar själva skulle vilja ta hand om sinasmå barn, men på grund av den ekonomiska situationen är de tvingade attförvärvsarbeta. Jag vill därför fråga statsrådet : Var erkännandetav det oavlönade vårdarbetet i hemmet måhända något som man lovade i utanegentlig tanke på att genomföra det i ? AnL 26 Statsrådet ; Först och främst vill jag säga till Ann-CathrineHaglund att slutdokumentet från utgör en rekommendation, och det skalldärför betraktas från den utgångspunkten. Vad vi talar om här är att manskall hitta en mätmetod för beräkningar som avspeglas ibruttonationalprodukten. En sådan mätmetod skall även hålla i detinternationella perspektivet. Med denna mätmetod skall man kunna ta in allt detsom i denna diskussion kallas den informella sektorn. Ekonomer har försökt hitta mätmetoder för detta. Jag har emellertid inte träffatpå någon som har kommit med ett bra förslag. Jag tror inte att Ann-CathrineHaglund heller har gjort det. AnL 27 (): Jag kan hålla med om att det är svårt atthitta en mätmetod, men detta urskuldar inte att man skall stötta det obetaldavårdarbetet i hemmet. Jämställdhet innebär nämligen valfrihet för familjen.Familjer och barn är olika, och man väljer på olika sätt under olika perioder.Därför skall män och kvinnor kunna välja att vårda sina små barn i hemmet. Meni dag är det praktiskt taget omöjligt på grund av ekonomiska svårigheter. Skall jag tolka ordså, att det bara är arbete utanför hemmet som skall räknas som ett värdefulltarbete? Jag föredrar att hålla mig till den fråga somAnn-Cathrine har ställt, nämligen hur man i nationalinkomsten,ekonomisk statistik och bruttonationalprodukten skall kunna avspegla det arbetesom vi är överensom är värdefullt, arbete med vård av barn och gamla. Vad frågan gällde varemellertid metodiken och inte den vidgade politiska debatt som Ann-CathrineHaglund försöker göra det till. AnL 29 (): Halva min fråga rörde vilka åtgärderstatsrådet vill vidta för att det oavlönade arbetet i hemmen skall bli erkäntsom ett värdefullt arbete. Dit hör ju att man ger föräldrar möjlighet att tahand om sina barn i hemmet på hel- eller dehid. Detta kan ske t. ex. genominförande av en vårdnadsersättning, genom en beskattning efterförsörjningsbörda och genom en höjning av garantibeloppet iföräldraförsäkringen. Så nog finns det möjligheter att stärka och erkänna detoavlönade vårdarbetet i hemrnet utan någon mätmetod, som i och för sig är braför att erkänna vårdarbetet. Genom opinionsundersökningar, t. ex. JörgenWesterståhls och , har vi fått reda på att av desocialdemokratiska föräldrarna med barn på daghem föredrar att samhället skallgöra det ekonomiskt möjligt för småbarnsföräldrar att stanna hemma hos barnen.Så nog är detta en viktig fråga. När det gäller redan hemarbetandesmåbarnsföräldrar var siffran . Omfördelningen av det regionala stödet Överläggningenvar härmed avslutad. 14 §Svar på fråga 1985/86:334 om fördelningen av det regionala stödet AnL 30 Industriminister ; i har frågatarbetsmarknadsministern om bakgrunden till fördelningen av det regionalastödet. Arbetet iregeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Fördelningen av de regionalpolitiska medel som riksdagenhar anvisat är starkt kopplad till den geografiska prioritering i form av bl.a. stödområden som lagt fast. Senast skedde detta . Detta gäller också det anslag som jag utgår från att herrAndersson menar, anslaget för regionala utvecklingsinsatser m. m. Allalänsstyrelser tilldelas resurser för vissa allmänt utvecklingsfrämjandeåtgärder, och i övrigt fördelas medlen efter de regionalpolitiska problemenssvårighetsgrad, vilket innebär en prioritering av stödområdeslänen. AnL 31 i (m); Jag tackar för svaret. Först vill jag klargöra att jag i princip är motståndaretill statligt stödda företag. Effekten blir, vilket vi kan se runt om iSverige, att ett företag som haft en produkt som burit sig, ett företag somtidigare klarat sig av egen kraft, efter hand blir utslaget av en konkurrent påett annat ställe i landet som får statliga subventioner. Vi har den sits vihar, och det måste vi acceptera, men det börjar likna den situation som mångafamiljer upplever, som på grund av det höga skattetrycket måste sökasocialhjälp. Av detregionala stödet, som uppgår till totalt 1 800 milj. Malmöhuslän 3 milj. kr. Det är knappt 2 %c, dvs. Såvitt jagförstår är meningen med stödet att skapa jobb, att skapa nya företag runt om ilandet. När man som i har av landets arbetslösa,borde det finnas mer än ett skäl till att ge en större del av dettotala stödet. Tyvärr är det fortfarande så, det hör jag avstatsrådets svar , att man tror att flyter av mjölk ochhonung. Örestadstan-ken är begraven, och ceremonin är för länge sedan slut. Nukan jag bara konstatera att spökena efter detta fortfarande finns - och det ipluralis - norr om den s. k. landsvägen. AnL 32 Industriminister ; Jag noterade med skärpt uppmärksamhet att StenAndersson i är principiell motståndare till stöd och bidrag tillnäringslivet och följaktligen också motståndare till att företag skall erhållastöd och bidrag för att etablera sig i orter som kan ha olikasysselsättningsproblem. Låt mig få tillägga att den geografiska prioriteringeninom regionalpolitiken, som kommit till uttryck bl. a. istödområdesindelningen, vid ett flertal tillfällen haringående prövats av regering och riksdag. Senast skedde det, som jag erinrat omi mitt svar, så sent som . senaste beslut grundar sig såledespå en gedigen praktisk erfarenhet av vilka faktorer som bör beaktas, och vi kankonstatera att det oftast rått en bred enighet om grunddragen i denna prioritering.Jag är faktiskt förvånad över fråga mot bakgrund av den under20 år regelbundet återkommande behandlingen av dessa frågor i . AnL 33 i (m); Statsrådet är förvånad över min fråga och överatt jag är motståndare till att företag skall erhålla statligt stöd för attöverleva. Jag trodde i min naivitet att även statsrådet i grunden delade denuppfattningen att det hade varit bäst om vårt land hade företag som kunde klarasig själva. Jag är förvånad över statsrådets kommentar. Man har alltså prövat frågan hitintills, och statsrådetanser att fördelningen är korrekt . Då frågar jag å allaskåningars vägnar; Har man blundat när man har diskuterat de problem som i i t. ex. ? Överläggningen var härmed avslutad. 15§ Svar på fråga 1985/86:345 om stålverket i har frågat mig om jag ärberedd att medverka till att de planer som finns på ett samarbete mellan SKFSteel i och ej genomförs. Enligt vad jag erfarit förs diskussioner mellan SKF Steeloch beträffande ämnesförsörjningen i . Vad resultatet av dessadiskus- sioner blir liksomeventuella framtida effekter för verksamheten i går inteatt bedöma. Jagvill dock upprepa vad jag sagt här i , nämligen att detankommer på företagens styrelse och ledning att fatta beslut om företagetsskötsel. Självklart förutsätter jag i detta som i andra fall att företaget, iden mån beslut får negativa konsekvenser för sysselsättningen, tar sitt ansvar. AnL35 (vpk): Jag får tackaindustriministern för svaret. Ettbeslut om nedläggning av stålverket i skulle innebära att ca 400arbetstillfällen försvinner. Det skulle vara det hårdasteslaget mot kommun, som redan drabbats svårt av ett minskat antalarbetstillfällen, inte bara vid SKF utan även vid Billerud. Invånarantaleti kommun har sjunkit . Främst är det ungdomar ochbarnfamiljer som fått lämna kommunen. Det har negativ inverkan på kommunensfortsatta verksamhet. använder skrot som råvara för stål- och ämnestillverkning. Från vpk:ssida har vi varnat för den alltmer skrotbaserade stålproduktionen och sagt attden kan få dessa konsekvenser. Numåste man från regeringens sida på ett eller annat sätt förhindra att enenskild kommun i Bergslagen drabbas av dessa konsekvenser. Det gäller inte bara400 personer vid SKF. En eventuell nedläggning får effekt på servicen i helakommunen; kommunen måste dra ned på sin verksamhet, som redan är hårt ansträngd. Storaförhoppningar har knutits till att bolagen skall ta sitt ansvar för nyaarbetstillfällen. Industriministrar av olika politisk färg har hävdat attkapitalisterna själva skall ta sitt ansvar men gjort föga för att få dem attgöra det. är vi i den situationen igen, och regeringen har fortfarande ingaplaner på att ingripa mot de kapitalistiska företagen, som snart lagt ned helaBergslagen. Överläggningenvar härmed avslutad. Omövertidsuttaget i malmfältsgruvorna i 16 § Svar på fråga1985/86:346 om övertidsuttaget i malmfältsgruvorna i AnL 36 IndustriministerTHAGE ; har frågat mig om jag anser att de skadeståndsanspråksom riktats mot Gruvindustriarbetareförbundets lokalavdelningar vid imalmfälten är förenliga med principerna för statlig verksamhet. Principernaför hur statligt ägda bolag skall drivas har varit uppe till behandling mångagånger i . Den grundläggande regel som regeringen arbetar efter ochsom godkänts av är att den löpande verksamheten vid statligt ägdabolag skall skötas av den verkställande ledningen och styrelsen för bolagen.Vidare har det varit tradition på svensk arbetsmarknad att parternautan yttre inblandning själva löser frågor om tolkning och tillämpning avgällande lagar och avtal. 5Riksdagens protokoll 1985/86:64-67 Om övertidsuttaget i malmfältsgruvorna'' i inte ärmöjligt kan frågan hänskjutas till arbetsdomstolen, vilket skett i detta fall.Det vore därför fel av mig att uttala mig om de ärenden som behandlas inomSFO och och vid arbetsdomstolen. Det innebär attjag inte heller kan uttala mig om skadeståndsanspråkets storlek. Om parternainte kan komma till en överenskommelse eller förlikning är det domstolens sakatt avgöra rimligheten av de framförda anspråken på skadestånd, om sådant skallutgå. AnL 37 (vpk); Jag får först tacka industriministern för svaret. Frågan är egentligen principiell: På vems sida stårsocialdemokratin och den socialdemokratiska regeringen i en öppen kamp mellankapital och arbete? Gmvavdelningarna i och inledde enkonflikt i ett läge när man länge hade haft ett helt otillåtet övertidsuttagenligt de maximiregler som gäller på svensk arbetsmarknad. har man stämtsmed rent orimliga skadeståndskrav i stämningsansökan. I det läget skulle manhälsa rned tillfredsställelse om regeringen och dess i det här sammanhangetfrämste talesman, industriministern, verkligen hade någon åsikt om hur manskall ställa sig till krav som hotar de fackliga avdelningarna med svåraekonomiska problem. Det är inte fel att göra ett principielltställningstagande i de här frågorna eller att deklarera en åsikt. Jag hoppasatt industriministern omprövar sitt beslut att inte ge uttryck för någon meningi den här frågan. AnL 38 Industriminister : Jag känner som en mycket kunnigperson. Därför är jag helt säker på att han innerst inne håller med mig om attdet vore klart olämpligt av mig att uttala mig till förmån för endera parten iett ärende som Hgger hos arbetsdomstolen för behandling i enlighet med detregelsystem som tillämpas på svensk arbetsmarknad. Detta system äruppbyggt bl. a. utifrån en önskan hos båda parterna - jag vet att PaulLestander också väl känner till detta - att undvika direkt inblandning frånstatsmakternas sida i frågor som parterna anser att de själva bör hantera. AnL 39 (vpk); Jag skall inte trötta industriministern med enredogörelse för tillkomsten av lagen om arbetsdomstol och det motstånd som denlagen mötte. Fakta i målet är att ägaren tillLKAB är staten. Det brukar finnas vissa kanaler mellan ägaren och styrelsen.Det borde ha funnits möjligheter att påverka skeendet. Även omindustriministern inte officiellt vill förklara på vilken sida han står, måstehan ändå tänka på vem som är hans uppdragsgivare. Det är det arbetande svenskafolket, och det är på dess röster hans mandat vilar. Då borde han ha en åsiktom hur kampen skall föras. Överläggningenvar härmed avslutad. 17 § Svar på fråga1985/86:302 om viss avverkning i de fjällnära skogsområdena har frågat vilka åtgärder jag avser vidta med anledningav stifts skogsavverkning i Stornäs, . Deskogar som kallas fjällnära ingår i det område som regeringen med stöd av 18 §skogsvårdslagen (1979:429) har föreskrivit skall avsättas som svårföryngradskog. För att få slutavverka i sådana områden krävs skogsvårdsstyrelsenstillstånd i varje enskilt fall. Om det saknas skogsbiologiska förutsättningaratt få ny skog inom rimlig tid ges inget tillstånd till avverkning. Det framgårav skogsvårdslagstiftningen vilka hänsyn som skall tas till naturvårdens ochrennäringens intressen om avverkning sker. Särskilda villkor kan dessutomföreskrivas när tillstånd ges till en avverkning, I anslutning till prövningensker ett organiserat samråd med företrädare för naturvårdsmyndigheten,rennäringsmyndigheten och berörd sameby. Dessa regler för skogsbruk ochnaturvård har tillämpats när gav tillstånd i det aktuella fallet.Tillståndsbeslutet, som meddelades 1983, har vunnit laga kraft. Regeringen harsåledes ingen möjlighet att ompröva beslutet. Omviss avverkning i de fjällnära skogsområdena AnL 41 (vpk); Jag tackar jordbruksministern för svaret på frågan. Jag hade tänktinleda den här frågedebatten med jordbruksministern med att konstatera att vitorde vara överens i åtminstone två avseenden. Det första är att skogsbruk ifjällnära skogar är en knepig fråga. Det andra är att man rimligtvis inte kantvista om varenda bit skogsmark, I dessa avseenden tror jag att vi kan varaöverens, Idet konkreta fallet är det på det sättet att man harkalavverkat i de här områdena såvitt jag vet. Sedanriksdagen hade uttalat att det skall visas stor återhållsamhet i de fjällnäraskogsområdena kommer avverkningsmaskinerna, och man gör en kalavverkning. Jagundrar hur reaktionen skulle ha blivit, om alla ledamöter på ort ochställe fått bedöma om det var detta som vi menade här i med"stor återhållsamhet". Jordbruksministernmåste väl ha förståelse för att människorna på orten blir upprörda och attproteststormen blir stark. De undrar vad menade med sitt uttalande. Jaghar aldrig hävdat att det borde bli totalförbud mot avverkning i de härområdena. Min kritik går ut på att det inte har gjorts tillräckliga utredningaroch vidtagits tillräckliga planeringsåtgärder. Hyserjordbruksministern verkligen förhoppningen att konflikterna kommer attupphöra? Jag lutar åt det andra hållet, att vi tvingas göra mycket noggrannareundersökningar och en bättre planering än vad som har gjorts, innan vifår någon ordning och reda på problemet. Vilken bedömning görjordbruksministern? Omförbud mot export av försöksdjur Vi är helt överens om den restriktivitet som idet här sammanhanget skaH tillämpas och som också har givit uttryckför. Vi är även överens om att det är väldigt viktigt att man bemödar sig omatt ta fram ett så gott underlag som möjligt för att verkligen kunna bedömafrågor av den här typen, vilka som framhåller är svårbedömda. Men det har frågat mig är vad jag kan göraåt ett beslut som redan har vunnit laga kraft. Jag nödgas då meddela - och detär jag övertygad om att inser - att regeringen inte kan gå inoch förändra ett redan lagakraftvunnet beslut, och det är ju den situationen vibefinner oss i. AnL 43 (vpk): Ja, det är ju helt klart somjordbruksministern säger då det gäller det enskilda fallet. Men jag befarar attdet här enskilda fallet kommer att följas av flera. Skall vi behöva diskutera alla enskilda fall?Vi måste nog ånyo ta upp den här frågan i bred mening. Det behövsen mer gedigen genomgång av den framtida användningen av de fjällnära skogsområdenaän vad som har gjorts. Jag ser möjligheter till en mångfald verksamheter i de härområdena, däribland skoglig verksamhet. Men jag tror att alla intressen måsteges en allsidig genomgång och värdering. Det skulle vara bra om vi vore enseäven i det fallet, AnL 44 Jordbruksminister : Sedan gjorde sitt uttalande harskogsstyrelsen utfärdat skärpta föreskrifter om hanteringen. Vi är dessutomöverens om att man för hela det här området skall försöka ta fram ett underlagsom gör det möjligt för att oss att slippa diskutera enskilda fall - vi skalllättare kunna komma fram till den riktiga bedömningen i de här sammanhangen.Jag hyser därför gott hopp om att det inte skall behöva uppstå några störresvårigheter i fortsättningen. Överläggningen var härmed avslutad. 18§ Svar på fråga 1985/86:324 om förbud mot export av försöksdjur har frågat mig vilka åtgärderjag är beredd att vidta för att förhindra export av försöksdjur från uppfödaresom inte blivit godkända av lantbruksstyrelsen. Målsättningen när det gäller användningen av försöksdjurär att den skall begränsas tiH vad som ur forskningens synpunkt bedöms varaoundgängligen nödvändigt. För att uppnå denna målsättning har vi i enetisk prövning av djurförsök, som vi satsar resurser för att hittaalternativa och kompletterande försöksmetoder. Användningenav försöksdjur i regleras bl, a, i djurskyddslagen. Enligtbestämmelserna får endast sådana djur som är uppfödda för ändamålet, s, k,destinationsuppfödning, användas som försöksdjur. Särskilt tillstånd krävsenligt djurskyddslagen för sådan uppfödning. Någon reglering av export avförsöksdjur finns inte. Fråganom förbud mot export av försöksdjur från uppfödare som inte blivit godkända avlantbruksstyrelsen får behandlas i den översyn som sker avdjurskyddslagen och i anslutning tHl det arbete engagerar sig i påinternationell nivå för att minimera försöksdjursanvändningen, avseratt så snart som möjligheter därtill förehgger underteckna en internationellkonvention som syftar till att begränsa användningen av försöksdjur. ömförbud mot export av försöksdjur AnL 46 (): Jag tackarjordbruksministern för svaret på min fråga. Närden bestämmelse i djurskyddslagen som jag åberopade i min fråga tillkom 1978,var avsikten såvitt jag förstår att man genom denna bestämmelse skall regleraoch utöva tillsyn över all försöksdjursuppfödning i landet. Detkan därför inte vara tillfredsställande att uppfödare i som blivitunderkända, kanske för att de har undermåliga anläggningar eller är kända somdjurplågare, skulle kunna fortsätta sin uppfödning och finna avsättning försina djur i annat land. Jordbruksministernhänvisar till den översyn av djurskyddslagen som pågår. Min fråga blir: Närberäknas denna översyn vara färdig, så att vi här kan ta ställning till en nydjurskyddslag? Jordbruksministernhänvisar också till den Europarådskonvention som är utarbetad och som, om denantas av och våra grannländer, löser många av de problem som jaguppmärksammat. Minföljdfråga blir därför; När föreligger möjligheter att underteckna dennakonvention? Har jordbruksministern, som också är minister för de nordiskafrågorna, någon kännedom om hur våra nordiska grannländer kommer att behandladenna konvention? frågar när djurskyddslagen kan vara färdig för enomprövning efter den översyn som pågår. Jag hoppas att vi skall kunna genomföradetta arbete , så att vi kommer fram till en effektivare och bättredjurskyddslagstiftning. Våramöjligheter att underteckna konventionen är beroende av att tillräckligt mångaländer anmäler sig, så att konventionen bhr öppen för ett undertecknande,hänger på låset - om jag får använda det uttrycket -för att få vara medi sammanhanget så fort möjHghet öppnas. Överläggningenvar härmed avslutad. 19 § Svar på frågorna1985/86:325 och 343 om användningen av fodertillsatser har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidtaför att hindra att man kringgår den nya foderlagen, har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta med anledningav att fodertillsatser ordineras i förebyggande syfte inom t. ex,slaktkycklingsproduktionen, Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Bestämmelsernai den nya foderlagen innebär bl, a, att antibiotika och andra kemoterapeutiskapreparat inte längre får tillsättas foder i tillväxtbefrämjande syfte. Antibiotikafår således användas endast för att förebygga, lindraeller bota sjukdomar. Härutöver gäller numera ytterHgare den restriktionen attinget antibiotikamedel eller kemiskt terapeutiskt medel får ges till djur annatän efter veterinär förskrivning.