prot · G909130 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag är litet rädd för att detta yttrande frånfinansutskottet av socialdemokratiska kommunalpolitiker kan uppfattas som ensignal att det nu är dags att slå till bromsarna i det förnyelsearbete som harkommit i gång. Därför vore det värdefullt om ville slå fast attdet är god socialdemokratisk politik att ibland också använda t, ex.entreprenader för att effektivisera den kommunala verksamheten, 7 (): Svaret på direkta fråga är: Nej, de ärnaturligtvis inte dåliga socialdemokrater. De utnyttjar den kommunalasjälvstyrelsen, och det med all rätt. Konkurrens är nog bra och riktigt påmånga områden, t, ex, när det gäller förbrukningsvaror, när det gäller tekniskalösningar, kanske t, o, m, när det gäller fotvård, men på områden som vård,utbildning och omsorg tror vi socialdemokrater mer på solidaritet och jämlikhetinom den gemensamma sektorn, där behovet är avgörande, än på vadmarknadskrafterna har att erbjuda. Jag tycker inte att jag är specielltdogmatisk bara därför att jag sagt detta. Vad som är positivt när det gäller motionoch inlägg här är att han ändå är mycket väl medveten om vad som pågår inom den offentliga sektorn. Det är ju onekligen en hel del som sker där, 10 Jag citerar ur : "Det sjuder av nytänkande på dettaområde och det gäller både socialdemokratiskt och borgerligt styrdakommuner." Jag för min del tycker att man ute i kommunerna skall fådiskutera sådana här frågor och att kommuerna skall få sjuda av liv. Vidare hänvisade till landstingsområdet, verksamhetsberättelse ""står det att man är väldigt noga med att ta upp sådana här frågor. Man lyssnarpå personalen för att få reda på om det finns några nya idéer. Även avproposifionen, som vi ju har behandlat i detta betänkande, framgår det alldelestydligt att ett omfattande arbete pågår på detta område. Jag låter mig nöja med detta. Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan i betänkandet. Prot, 1985/86:130 8 (): Anledningen till att vi i inte har skrivitunder reservation 1 är inte att vi inte i stora delar instämmer i vad som stårdär, utan anledningen är att det faktiskt pågår en mycketingående diskussion i dessa frågor och att utvecklingen mycket snabbt går moten allt större flexibilitet inom den offentliga verksamheten. själv i sitt anförande uttryckliga bevis för att så är fallet. Vi tyckeratt utveckhngen sker i en lugn och relativt stabil takt - föratt inte säga i ganska lagom takt. Jag vill passa på att fästauppmärksamheten på den risk som en alltför snabb privatisering av denoffenfiiga verksamheten innebär när det gäller servicegraden i glesbygd. Deerfarenheter man gjort ger nämligen belägg för att intresset för enetablering av privat verksamhet inom traditionellt offentligaverksamhetsområden gärna koncentreras till landets tätortsområden. 9LARS LEUONBORG (fp): Jag är mycket angelägen om att den härdiskussionen förs så seriöst och avspänt som möjligt. Jag är nämligen övertygadom att denna fråga i hög grad är avgörande för hur vårt lands ekonomi kommeratt utvecklas . Vi som är överens om att det för många uppgifterbehövs en offentlig sektor bör vara särskilt angelägna om att denna sektorsfinansierings- och effektivitetsproblem bearbetas. Om vi hamnar idet läget att den offentliga sektorns finansieringskris blir ännu besvärligareän den har varit , riskerar vi annars att få enoplanerad övergång till andra lösningar, som kan bli väsentligt sämre. Ja, det är sant att mycket är på gång. Flera andra talarehär har sagt det, även jag i mitt första inlägg. Men jag tror inte att man, somRolf Kenneryd gör, kan säga att takten är lagom - att utvecklingen gårtillräckligt fort. Med tanke på de kostnadsproblem som kommunerna står införunder krävs det ett ganska omfattande nytänkande. Det står klart att socialdemokraterna är på reträtt idenna fråga - liksom i så många andra frågor. När det gäller att privataföretag kan göra insatser också på vårdområdet har vi , så att säga, kommitså långt som till fotknölarna, kan ju nu acceptera att ävenfotvården privatiseras eller läggs ut på entreprenad. För min del tror jag attdetta med 1985/86:130 fötterna bara är första steget. Jag tror nämligen att man kommer att inse att privat företagsamhet kan göramycket goda insatser även när det gäller ~~ ' många andra delar av kroppen och iandra delar av samhällslivet. Granskningav riks gäldskontorets förvalt- ,.. . , , , , Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om finansutskottetsbetänkande 18.) 10 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att anslag om kvällsplenum nu haruppsatts. 11 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera finansutskottetsbetänkande 18 om verkställd granskning av /85. 12 (): betänkande 18 behandlar bl.a. riksdagsrevisorernas granskning av /85. I denna granskning har revisorerna tagit uppriksgäldsfullmäktiges beslut angående . Jag skall inte närmarekommentera Zenitaffären, utan min moderate kollega , som sitter inäringsutskottet och som är väl insatt i ärendet, skall säga några ord om dettasenare. Jag skall endast kort beröra den reservation som vi moderater ifinansutskottet har fogat till betänkandet. Vi följer i denna reservation upp de moderatariksdagsrevisorernas reservation i Zenitaffären. I likhet med dem avstyrker viansvarsfrihet för de ledamöter som stod bakom beslutet . Vimoderater anser att Zenitaffärens handläggning ur juridisk, politisk och sakligsynpunkt är inkorrekt och felaktig. I vår reservation följer vi också upp en motion väckt avStaffan - som har lämnat - där han kritiserar demetoder som användes för att täcka Zenits förluster. Vi har reserverat oss tillförmån för motionen. Med detta korta inlägg yrkar jag bifall tillden moderata reservationen i finansutskottets betänkande 18.1 övrigt stöder jagmig på Per kommande motivering. 13 (): Jag skall enbart i korta ordalag beröra den fråga ibetänkandet där det råder delade meningar. I den moderata reservationen, grundad på en motion av m. fl., vill man inte ge ansvarsfrihet för de ledamöter i riksgäldsfullmäktige som stod bakom beslutet angående . menar att övertagandet av betalningsansvaret på ca strider mot beslut. 12 Som framgår av utskottetsbetänkande, har revisorer ägnat särskilduppmärksamhet åt denna fråga. Den är noga utredd - en särskild utredningsmanhar varit inkopplad. Mot den bakgrunden anser revisorerna att rättsligainvändningar mot beslutet inte kan resas och att några befogenheter inte haröverskridits. Utskottets majoritet delar denna uppfattning. Jag ber, fru talman, att få yrka bifall till hemställan ifinansutskottets betänkande 1985/86:18. 14PER (): Zenitaffären går tillbaka till riksdagensbeslut om att städa upp i Svenska Varv och dess dotterbolag , beslut innebar att sade att högst 3 000 milj. kr. fickåtgå för denna städning och utförsäljning av de fartygsenheter som då fannskvar i . 800 miljoner var en direkt förlusttäckning för redangjorda förluster. har riksgälden tillskjutit - utöver de 2 200miljoner som var direkt friskt kapital - ytterligare 2 800 milj. kr. i nyafriska pengar. Detta innebär att det sedan 1983 års beslut har tillskjutitstotalt sett 5 000 milj. kr. -och då är att märka att var värderat endast till två tredjedelar av vad som hartillskjutits. Hade vi då, 1983, skänkt bort båtarna, sänkt dem utanför Göteborgeller var som helst, hade svenska skattebetalare sparat avsevärdapenningbelopp. Vi moderater var inne på att man borde göraen mycket snabb avveckling av . Vid kostnadsberäkningar som dågjordes sades det att avvecklingen skulle kosta ca 1 800 milj. kr., en bråkdelav vad det än så länge har kostat att fortsätta avvecklingen av rederiet. Denär som bekant ännu inte avslutad. Det har alltså visat sig att den spekulationi fartygspriser som regeringen, med riksdagsmajoritetens bifall, gav sig in pähar kostat svenska skattebetalare i ökade förluster. Men i finansutskottets betänkande nr 18, som vi har attbehandla , behandlas också en annan principiellt utomordentligt viktig fråga.När man på fann att beslut inte stodsig, att pengarna tog slut och likvidationsplikt förelåg, gick företrädare förZenit till regeringen och begärde att man skulle lägga fram enproposition till och bevilja nya pengar för den fortsatta avvecklingen.Men regeringen vägrade och pekade i stället pä riksgälden. Vi tycker att det ärgravt stötande att man inte låter ärendet gå tillbaka till den instans somskall stå för räkningen och betala pengarna, utan att man i stället låterriksgäldskontoret stå för ett beslut om att ta över lån på utomordentligt storabelopp. hade redan satt en gräns för hur mycket av dessa som fickåtgå. Vi tycker att det är en felaktig politik. Motiveringarna har varithemligstämplade och alltså inte varit tillgängliga för . Detta stämmerinte heller särskilt bra med den ursprungliga motiveringen att det statligaföretagandet skulle ge ökad insyn jämfört med motsvarande privata företagande. Jag tycker att det är speciellt allvarligt attdetta inte är den enda gängen man på detta sätt kör över . I tvåpropositioner som redan ligger pä bord förekommer samma sak gång pågång. Informationenär bristfällig, och man lever inte upp till de krav på insyn och informationsom exempelvis börsföretagen ställs inför i och med att näringslivetsbörskommitté har fastslagit sådana rekommendationer. Jag tycker att detta är mycket betänkligt, och av denanledningen yrkar jag bifall till reservationen till finansutskottetsbetänkande 18. 15 (): Detta tycker jag är en ansvarsfrihetsfråga, inte ennäringspolitisk. Jag har därför ingen anledning att i det här sammanhangetkommentera Per inlägg. 16 PER (): Detta är en näringspolitisk fråga som yttersthänger samman med ansvarsfriheten för riksgälden. Det är styrelsen för riksgäldskontoretsom har fattat beslutet om att i praktiken köra riksdagsbeslut.Om man med sitt beslut skjuter till ytterligare kapital när regeringen harvägrat är detta allvarligt. Det gäller såväl näringspolitik som ansvarsfrihet. Överläggningen var härmed avslutad. Punkt 7() Kammaren biföll med 167 röster mot 150 det av BirgitFriggebo under överläggningen framställda yrkandet om återförvisning av punkt 7till utskottet för ytterligare beredning. 1 ledamot avstod från att rösta. Återförvisningsyrkandet hade alltså bifallits mederforderligt antal röster, dvs. minst en tredjedel av de röstande. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1-3 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 4 och 5 (och Internationellavalutafonden) Utskottets hemställan bifölls med 300 röster mot 18 förreservation 1 av i . Mom. 6 (skuldkrisen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avHans Petersson i - bifölls med acklamation. Finansutskottetsbetänkande 15 Punkt 1 Mom. 1(den offentliga sektorns förnyelse) Utskottets hemställan bifölls med 205 röster mot 111 förreservation 1 av m. fl. Mom. 2 a (prioriteringen av åtgärder inom datapolitiken) Prot.1985/86:130 Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 41 förreservation 2 av . Åsling och . Mom. 3 (begränsningsförordningens status) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avBjörn m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 1(kooperativ statistik) Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 41 förreservation 4 av . Åsling och , Mom. 2 (företagens uppgiftslämnande) Utskottets hemställan bifölls med 168 röster mot 150 förreservation 5 av m. fl. Mom. 4 (anslag till : Statistik,register och prognoser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6av m. fl, - bifölls med acklamation. Mom. 2(anslag till Byggnadsarbeten för statlig förvaltning) Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 46 förreservation 7 av och , Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 och 3 (Zenit AB:s förluster) Utskottets hemställan bifölls med 251 röster mot 66 förreservationen av m,fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 Utskottets hemställanbifölls. 1985/86:14om studiesocialt stöd m, m, (prop, 1985/86:100 delvis), 1985/86:15om folkpensioner m, m. (prop, 1985/86:100 delvis) och 1985/86:16om bidrag till sjukförsäkringen m, m, (prop, 1985/86:100 delvis), 17 FÖRSTE VICE TALMANNEN: betänkanden 14, 15 och 16kommer att debat teras i nu nämnd ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Studiesocialt stöd m. m. Först upptas alltså socialförsäkringsutskottets betänkande14 om studiesocialt stöd m, m. Studiesocialt stöd m. m. 18GULLAN (): I det betänkande - socialförsäkringsutskottetsbetänkande /86:14 - som vi nu skall diskutera och som gäller detstudiesociala stödet föreligger inte mindre än 21 reservationer och ettsärskilt yttrande. Därav har vi moderater 10 reservationer, som jag redan nuber att få yrka bifall till, nämligen reservationerna 4, 5, 6, 7, 9, 11, 13,14, 17 och 20, Åsikterna går som synes ganska starkt isär i destudiesociala frågorna. Vi moderater föreslår besparingar och omfördelningar päen rad områden av samhällsekonomiska skäl, men vi "plussar" också päinom några områden. Det gäller de studerandes möjligheter att förbättra sinaknappa studiemedel genom arbete utan att därmed förlorastudiemedel, det gäller statsbidraget till studerandehälsovärden och det gällerde ungas möjligheter att studera utomlands. Vi vill också ta bortäktamakeprövningen vid återbetalningen av studiemedel. Det finns all anledning att beklaga att vi förnärvarande inte ansett oss ha möjlighet att föreslå ett helt nyttstudiefinansieringssystem för de heltidsstuderande vid våra universitet ochhögskolor. Dagens mycket knappa studiemedel, de förhållandevis låga lönerna förakademikerna under en lång följd av är parade med värt progressiva skattesystemgör det sannerligen inte särskilt attraktivt för unga människor att väljahögskolestudier! Många föredrar helt enkelt kortare studier framför att sättasig i skuld för - skulder som de sedan får dras med upptill 50-årsåldern - när de ändå inte kan räkna med att fä någon särskild lönför mödan. De ser till den s. k. livslönen, som sannerligen inte talar förlänga högskolestudier. Inte minst den aktuella debatten om sjuksköterskornassituation vittnar om detta förhållande. En av våra mer populära s. k. damtidningar redogör i sittsenaste nummer för situation. är socialarbetare, , ochhar tvä tonåringar som hon försörjer. Hennes lön är . , dvs.vad som motsvarar en högst ordinär industriarbetarlön. Hon är egentligensocialbi-dragsberättigad - således berättigad till de socialbidrag som honsjälv sitter och administrerar. Men hon vill inte söka socialbidrag. Hon är alltså i denna situation och har ändå 130 000 kr.att dras med i studieskulder som hon skall betala av inom loppet av några år.Vi vet att förhållandena är sådana att den här skulden inte blir mindre efternågra år utan tvärtom ökar, beroende på återbetalningskonstruktionen. Dennadebatt är alltså synnerligen aktuell. Vi har från moderata samlingspartiets sida angettriktlinjer för ett korrrmande studiemedelssystem. har vi inteupprepat dessa yrkanden i motioner, men vi hoppas naturligtvis att denutredning som hedrivs skall ta hänsyn till de förslag som vi harframfört. Jag vill bl. a. erinra om möjligheten att låta bidragsdelen, som bara är 7-procentig,ersättas av en väsentligt större lånedel, liksom möjligheten att lyfta utlånehanteringen ur statsbudgeten och ersätta den med ett statsgaran-terat studielånesystemi bankerna. Vidare måste man se på återbetalningssystemet ochavskrivningsmöjligheterna . Det går inte att, som man kom fram tilli en tidigare utredning, se enbart på de sociala skälen när det gällermöjligheten att få studiemedel. Den utredningen blev ju också föremål för enomfattande debatt i kammaren, och det rådde ganska stor oenighet inte minstinom de socialdemokrafiska leden. Det är viktigt att fastlägga att det måstefinnas studieförutsättningar som en grund för erhållande av studiemedel. Efter vad jag nu har sagt om studiesociala medel iallmänhet vill jag tillägga att vi bör stimulera ungdomar till högre studiergenom att vi förbättrar återbetalningsmöjligheterna samt genom en ändrad löne-och skattepolitik. Men visst är det också viktigt att den pågående utredningenarbetar skyndsamt och att vi får ett bra förslag att ta ställning till så snartsom möjligt. Därmedövergår jag, fru talman, till att tala om reservationerna, I reservation nr 4 som vi har gemensam med ,anser vi att fribeloppsgränserna bör ändras. Nuvarande regler inskränker på ettorimligt sätt de studerandes möjligheter till extrainkomster pä fritiden ochger också stora marginaleffekter. Vi har föreslagit en ökad medelsanvisning med10 milj. kr,, och jag anser att regeringen bör lägga fram ett förslag med dettaytterligare anslag som grund. I reservation nr 5 vill vi tillsammans med - ianledning av en folkpartimotion - avskaffa äktamakeprövningen inomåterbetalningssystemet. Det talas ofta om jämställdhet i denna församling, menvad är äktamakeprövningen om inte dess raka motsats? Individens rätt till ekonomisksjälvständighet bör ju gälla även inom studiestödsområdet. Hur mycket störremöjligheter har jag rent praktiskt att återbetala studiemedel enbart för attmin make har en på papperet hög inkomst? Resultatet blir ju att många avstårfrån studier på grund av denna ojämlika bestämmelse. Vi förutsätter att denkommitté som utreder studiestödet också kommer med ett förslag om attavskaffa äktamakeprövningen. I reservation nr 7 understryker vi moderater att ungamänniskors internationella kontakter i form av studier är betydelsefulla ochatt studiestöd för sådana studier bör utgå efter i princip samma regler somgäller för studier här hemma. Denna vår mening bör ges regeringen till känna, I reservation nr 9 återkommer vi med våra besparingar inomvuxenstu-diestödsområdet. Vi föreslår att 156,8 milj, kr, av den s, k,vuxenutbildningsavgiften utöver den av regeringen föreslagna summan kantillföras anslaget C4, som gäller bidrag till studieförbunden, Härigenomavlastar vi statsbudgeten med en icke oväsentlig summa. Det återståendeutrymmet för vuxenstudiestöd bör fördelas på 14 200 särskilda vuxenstudiestöd,13 000 dagstudiestöd och 15 000 timstudiestöd. Inkomstbidraget inomdagstudiestödet bör enligt vår mening utgå med , per dag i stället förföreslagna , per dag och timstudiestödet med nuvarande , istället för föreslagna , . För uppsökande verksamhet på arbetsplatser och utbildningav fackliga studieorganisatörer anser vi att 7 miljoner är till fyllest medhänsyn till att det Studiesociah stöd m. m. Studiesocialt stöd m. m. har utgåttett betydande stöd till sådana ändamål . Behoven av kontakt ochpåverkan till studier torde i stor utsträckning redan vara tillgodosedda. I reservation nr 11 säger vi nej till försöksverksamhetmed vidgad rätt till kollektiv ansökan om timstudiestöd och dagstudiestöd förpensionärs- och handikapporganisationer. Med en kollektiv ansökan riskerar manju att syftet med vuxenstudiestödet inte uppnås, eftersom utbildningsbakgrundeni denna grupp naturligtvis skiljer sig högst väsentligt frän individ tillindivid. Vi anser att frågan om kollektiv rekvirering av studiestöd bör bliföremål för omprövning. Det är de enskilda människorna som behöver stöd, somskall ha det, inte ihopfösta kollektiv, I reservation nr 13 anser vi att den högre timersättningenvid vissa vuxenutbildningar bör bestämmas till , , som en följdav vårt tidigare förslag om att timstudiestödet skall utgå med detta belopp, I reservation nr 14 anser vi att kostnaderna förstuderandehälsovärden bör räknas upp , eftersom kostnaderna i huvudsakbestår av lönekostnader. Följden skulle annars bli en sänkt ambitionsnivå. Reservation nr 17 är en följdreservation till reservationnr 14 och gäller medelsanvisningen, I reservation nr 20 slutligen avstyrker vi tillsammans medcentern förslaget om en höjning av arbetsmarknadsavgiften. Ställningstagandetsammanhänger direkt med att socialdemokraterna i arbetsmarknadsutskottet gickifrån regeringens förslag rörande arbetslöshetsersättningen ochutbildningsbidraget och därigenom tvingades söka denna finansieringsform. Vianser att den frågan borde ha lösts på annat sätt. Därmed, fru talman, har jag sagt vad som för tillfälletbör sägas från vårt håll, och jag ber att utöver bifallet till de moderatareservationerna också få yrka bifall till utskottets hemställan i de frågor ibetänkandet där vi är överens. 19BARBRO (): Dagens betänkande handlar om det studiesocialastödet. Jag skall här beröra de motioner som står för. påbörjade studiemedelskommittén sitt arbete.Den har till uppgift att presentera förslag till ett nytt system förstudiefinansiering. har tidigare krävt höjning av studiemedlen menhar avstått från detta, eftersom det statsfinansiella läget ej skullekunna medge annat än en marginell sådan. Att höja totalbeloppet vore motiveratmed hänsyn till svårigheterna för stora grupper studerande att finansiera sinastudier. Att göra detta innan det finns förslag till hur nya regler föråterbetalningen skall utformas skulle emellertid bara leda till att den redanstora skuldbördan ytterligare skulle öka. är det 56 000 låntagaresom har skulder ,, och denna grupp låntagare ökar med 30-50 %per år. Vi vill därför avvakta studiemedelskommitténs förslag. Däremot säger vi i vår högskolemotion att fribeloppsgränsenbör höjas till av basbeloppet. Detta innebär dock en ökad utgift förstaten i form av återbetalningspliktiga studiemedel, varför vi i dagensekonomiska läge bara kan medge en höjning upp till en kostnad av 10 miljonerenligt reservation 4, I en med företrädarna för moderata samlingspartietgemensam reservation vill vi att nu skall uttala attstudiemedelskommittén skall presentera ett förslag, som innebär att dennuvarande äktamakeprövningen vid beräkning av amorteringarnas storlek skall tasbort. Att ta bort äktamakeprövningen är motiverat av två skäl. Det ärprincipiellt felaktigt att det fortfarande finns sammanhang, där kvinnor ochmän inte blir betraktade som ekonomiskt självständiga individer utan som bihangfill varandra. Dessutom innebär de nuvarande reglerna att många lågavlönadeakademiker får orimligt betungande amorteringar. Var och en får de kanskeuppskov med återbetalningen, men om de gifter sig eller skaffar barn tillsammansfär de plötsligt stora belopp att betala . Genom att ta bortäktamakeprövningen skulle den mycket pressade ekonomiska situationen för mångalågavlönade akademiker något lätta. Till de kategorier som jag i första handtänker på hör sjuksköterskor, förskollärare och kulturarbetare. Utbildningsministern har i frågesvar här i kammarenpåpekat att det står studiemedelskommittén fritt att presentera delförslag isyfte att förbättra studiemedelssystemet. Detta bör enligt vär uppfattningkommittén göra genom att föreslå att äktamakeprövningen avskaffas-förhoppningsvis redan fr, o. m. /88. Samma uppfattning har,efter vad jag förstått, också vpk. Men var stär i den här frågan? Villcentern inte avskaffa äktamakeprövningen? Om anslöt sig till vär ochmoderaternas reservation, skulle vi få majoritet här för en beställningtill studiemedelskommittén att presentera förslag för att ta bortäktamakeprövningen, I avvaktan på att kommittén presenterar sitt slutliga förslagär detta, som jag har framhållit, mycket angeläget. Eller vill centernfortfarande hålla dörren öppen för att behålla äktamakeprövningen också i ettnytt framtida studiemedelssystem? Ett annat yrkande, som också framförts tidigare men ännuej tillgodosetts från majoriteten, är det i motion 405 om att studiemedel bordebeviljas för studier utomlands i större omfattning än vad som sker. Vidprövning av rätten för studiemedel för utlandsstudier tas hänsyn till omutbildningen saknas i eller om den innehållsmässigt skiljer sig frånden svenska. liksom tidigare avstyrker utskottsmajoriteten vårtförslag. Skälen tycker vi från är synnerligen svaga. Att CSN redanliberaliserat sina regler på en del punkter, bl. a. beträffande möjligheten attfå sfipendium för terminsavgift, anser vi inte är tillräckligt långtgående.