prot · G909162 · 1985-12-31 00:00:00 — Därför är det bara att böja sig för de bedömningar som liggertill grund för förslagen angående utbildningskapaciteten. sadei sitt inlägg att utskottet grundat sig på UHÄ:s prognosunderlag och analyser,men efter vad jag förstått pekar en del analysmaterial från SCB på ett någotstörre underlag för lärartjänster in än det UHÄ kommit fram tilli sin bedömning. Det kan kanske visa sig framöver om underlaget är någotstörre. redovisade , i samband med diskussionenom prognoserna för utbyggnaden av barnomsorgen, nya siffror som också visade påett större antal barn i de aktuella åldrarna. Jag vill bara tillägga att det äroerhört viktigt att vi följer utvecklingen noga-vi har ju ännu tid att göradet. Lärarutbildningarna måste ses som speciellt lämpliga attbedriva vid de mindre högskolorna. Utvecklingen av innehållet i utbildningenoch likaså samarbetet mellan de olika pedagogutbildningarna har lyckatssärskilt väl där. Man har haft ett samarbete mellan förskollärare,fritidspedagoger och lärare på låg- och mellanstadiet samtspeciallärarutbildningarna och därvid enats om en gemensam syn utifrån barnetshela situation, I yrkeslivet torde detta medföra att man motverkarsektorstänkande och förhindrar att samarbetssvårigheter uppstår. Det är viktigt att betona att det är en hög kvalitet på deutbildningar jag närmast känner till, nämligen de som bedrivs iGävle-Sandviken, Jag vill gå i god för att dessa ligger långt framme och att deväl har anpassat sig till de förändringar som den nya lärarutbildningen medför. Dock: I möts Bergslags- och Norrlandsproblemen.Vi har den näst högsta ungdomsarbetslösheten i landet. Med en sådan situationhar vi bedömt det som oerhört viktigt för arbetsmarknaden att vi kan anordnautbildningar som direkt leder till arbete och som också kan motsvara länetsbehov av och efterfrågan på kvalificerad arbetskraft. Det är naturligtvis viktigt att utbildningsmöjligheternaoch utbildningarnas inriktning på en ort inte är för snäva, utan att det finnsen bredd i utbildningen. Jag tror att det medverkar till en bättre studiemiljö.Flera utbildningsinriktningar bidrar naturligtvis också till att man bland destuderande får en jämnare fördelning mellan könen. Utskottet pekar i betänkandet på att såväl ekonomisk ochteknisk som 166 humanistisk ochsamhällsvetenskaplig utbildning bör förläggas till utbild- ningsorierna.Det kan nog vara viktigt och riktigt, men jag vill betona att vad Gävleborgslän och regionen runt omkring i första hand behöver är flera tekniskautbildningar. Det beror inte minst på att vi i länet har bådeBergslagsproblemen med omstruktureringen inom stålindustrin och Norrlandsproblemenuppe i . Vi har också stora problem i norra . Det är därföroerhört viktigt för oss att betona att det måste till en kraftig förstärkningav de tekniska utbildningarna. Naturligtvis är det också bra om man kan satsa på fort-och vidareutbildning och behålla lärarutbildningskapaciteten. Vi vill gärnaslå vakt om det. Personligen tror jag att man skulle ha kunnat utvecklalärarutbildningarna mer utifrån den modell man tillämpar förvårdlärarutbildningarna, dvs. en modifierad distansutbildning. Ett sådantsystem skulle ha inneburit både lägre kostnader och en bättre geografisk spridningsamtidigt som det hade underlättat rekryteringen. Det är nödvändigt att nogafölja utvecklingen och att också analysera andra möjligheter både till attdriva utbildningen billigare och till att få en socialt och geografiskt bredarerekrytering. i har i samarbete medhögskolan arbetat fram förslag till nya utbildningar. Vi har tagit upp dessaförslag i den motion som finns i underlaget till detta betänkande. Det pågårnaturligtvis ett intensivt arbete för att vidareutveckla förslag till nyautbildningar. När det gäller niåste, somvi nu ser det, särskilt prioriteras - både med hänsyntill strukturproblemet och med hänsyn till de kommande indragningarna avlärarutbildningarna. måste som ersättning förlärarutbildningarna garanteras att antalet utbildningsplatser inte minskas ochatt de ekonomiska resurserna inte urholkas. Anslagen till U-sektorn ärbetydligt högre än t. ex. den som ges till AES-sektorn. Om detta intekompenseras, uppstår det en kraftig diskrepans och en försämring avplanerings-, utvecklings- och informationsresurser för högskolan. Vi iGävleborg tolkar propositionens och utskottets skrivning såsom ett klartuttalat löfte om att utbildningsresurser skall garanteras högskolan iGävle-Sandviken av minst nuvarande omfattning. Jag har också med tillfredsställelse lyssnat tillutskottsordföranden , som ju redan har klargjort utskottetsbestämda uppfattning i denna fråga. Prot, 1985/86:162 4junil986 Lokalisering av grundskollärariinjen, rn. Under detta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Anf.179 (): Jag avser inte att nu framföra några synpunkter pågrundskollärarutbildningen, utan vill endast kort deklarera att jag delar deståndpunkter som tidigare här har redovisats av , vilkaockså återfinns i reservation 1. Men det är ett par andra frågor som jag villta upp, och de återfinns bl. a, i min motion 380. län har under en följd av år haft en negativbefolkningsutveckling. Länets befolkning minskade med drygt 1 100 personerunder 1985. Det är främst unga människor som flyttar för att få arbete ochutbildning. Prot.1985/86:162 saknar delar av industrin i länet utbildad personal. Ett alltmeraangelägel mål har därför blivit att få till ståndenteknisk utbildning vid högskolan i . Lokalisering av grundskollärariinjen, m. Långtframskridna planer på en sådan utbildning har utarbetats och även presenterats.Regeringens proposition innehåller också ett uttalande orn detta. Emellertidsaknas ett konkret ställningstagande. Det talas i propositionen om närmareöverväganden vid anslagsframställningarna. Jag anser alt denna skrivning ärotillräcklig. 1 betänkandet har dock texten stramats upp åtskilligt:"Utskottet utgår från att planerad utbildning i sina huvuddelar kommertill stånd." I hemställan saknas dock konkret förslag till beslut. Det ärförvånande och beklagligt. Det är viktigt att den planerade utbildningenverkligen kommer till stånd. Den andra frågan som jag vill ta upp gäller lokaliseringenav grundskollärarutbildningen. I propositionen och även i utskottets betänkandeföreslås att denna utbildning i läggs ned. Att en neddragning behövs ilandet totalt är oomtvistat. Frågan är hur och var den skall ske. Bakomregeringens och utskottsmajoriteiens ståndpunkt kan man möjligen ana eninställning att den planerade och omtalade teknikutbildningen skall betalas mednedläggningen av lärarutbildningen. Så behöver det alls inte vara. Det hade istället funnits skäl att ta till vara möjligheterna att stärka en svag region.Att utbildningssektorn totalt sett blir lika stor eller oförändratstor, ändrar inte länets förutsättningar. Eftersom utvecklingen inte har varitsärskilt gynnsam för län kommer trenden med all sannolikhet inte attbrytas. Vad län behöver är inte status quo utan nya möjligheter och nyaframtidssatsningar. Mot denna bakgrund anser jag att minskningen avlärarutbildningen bör fördelasjämnt över hela landet. Dessasynpunkler har förtsfram i motion 380 och tas också upp i reservation 4. Sammanfattningsvis kan konstateras att det enda säkra somkammaren i afton kommer att besluta beträffande är att lärarutbildningenläggs ned och att kammaren ställer sig bakom ett uttalande om attteknikutbildning skall lokaliseras till . Men det är bara fråga om ettuttalande - ingen hemställan härom finns i utskottsbetänkandet, utanmotionskraven avstyrks. Detta är möjligen litet beklagligt och kan t. o. m. varaillavarslande. Hur kan man vara säker på att den omtaladeteknikutbildningen verkligen kommer till stånd? Jag förutsätter att den kominertill stånd, men om detta beslut är förankrat i en verklighet för framliden vetvi ingenting om. Det skulle vara mycket välgörande om utskottets talesman härville deklarera klart och tydligt att den teknikutbildning som planeras förKalmars vidkommande verkligen kommer till stånd och att utskottets uttalandeskall jämställas med en hemställan. Jag vill med detta yrka bifall tillreservationerna 1, 4, 7, 9, 10 och 11, I detta anförande instämde (). Anf.180 () replik: gjorde en mycketpessimistisk tolkning av utskottets uttalande. Vad utskottet gör är att anslutasig till ett uttalande från regeringen i propositionen om all utbildning irninst den omfattning sorn motsvarar nuvarande klasslärarutbildning skall kommatill stånd. Jag har fullt förtroende för att regeringen kommer att fullföljadetta löfte, och utskottet stryker under att det är angeläget att sä sker. Prot,1985/86:162 4juni 1986 Lokalisering av grundskollärariinjen, 111. 181 () replik: Jag tolkar GeorgAnderssons inlägg så att utskottets uttalande beträffande teknikutbildningen iKalmar skall jämställas med en hemställan. 182AGNE (): Jag hade inte tänkt delta i denna debatt,eftersom jag har .instämt i anförande, där han mycket klartredogjorde för ställningtagande i denna fråga. Jag kan emellertid inteunderlåta att något kommentera de lokala inlägg som har gjorts frän företrädareför socialdemokraterna, och i länet. Det är helt uppenbart att det måste kännas besvärande fördessa partiers företrädare om de partigrupperingarna nu är beredda att medverkatill denna storslakt på lärarutbildningar som bl. a. skall gå ut över Kalmaroch län. Jag vill ändå ge en eloge för alt han inteförsöker komma undan sitt ansvar i detta fall. Han har inte yrkat på någotannat, utan han är beredd att lägga ned utbildningen i . Dock vill han haen viss fortbildning av lärare kvar. Han talade vackert, länge och varmt om attstärka de små högskolorna och att stärka högskolan i . Men då vill jagfråga : Stärker man verkligen högskolan i genom all lägganed basen för högskolan, dvs. den lärarutbildning vi har där ? Hur, BengtKronblad, skall man kunna tänka sig att få fortbildning av lärare vid enhögskoleenhet när man har lagt ned lärarutbildningen som sådan? Inte kanjag heller förstå att det finns någon styrka i synpunkterna att del skulle varatillräckligt att stärka högskolan på den humanistiska och samhällsvetenskapligasidan genom att plocka in dessa ämnen i en framtida teknisk utbildning. Det finns inte så mycket att säga just nu till IngridHasselström Nyvall och , för de har helt enkelt anslutit sigtill centernslinje och yrkat bifall till centerreservationerna. Men det är symtomatiskt förde moderata ledamöterna att i allasammanhang som rör högskoleutbildningen generellt tala för att man skall lägganed de små högskolorna och ersätta dem med distansundervisning. Men så dykeralltid de lokala företrädarna upp, i det här fallet , ochförsvarar de små lokala högskolorna. Den här politiken går inte ihop. Jagtycker att det är ett mycket fegt agerande både av moderater och avfolkpartister att skjuta ifrån sig och inte ta ställning i lokaliseringsfrågangenom att säga att man inte accepterar synen på den lärarutbildningsreform somvi har genomfört. Låt mig då bara säga att denna lokaliseringsfråga inte är enföljd av den Prot.1985/86:162 4junil986 Lokalisering av grundskollärariinjen, rn. lärarutbildningsreformsom vi har antagit, utan den har helt andra orsaker. Med detta synsätt undergrävs basen för högskolan ochdärmed undergrävs också utbildningen i . Det är somvi från vill ta chansen att i stället höja kvaliteten i utbildningenoch därigenom stärka basen för de små högskolorna. Det är klart att detta gördet svårt för de lokala företrädarna för socialdemokrater, inoderater ochfolkpartister. Men låt mig fråga; Varför är det som skall drabbas närutbildningen nu skall läggas ned? Varför skall storslakten på lärarutbildningargå ut över ? län har redan drabbats hårt på olika sätt. Det är detlän som har den minsta mängden statlig verksamhet av alla län i landet. äralltså socialdemokrater, moderater och folkpartister beredda att ytterligarereducera de statliga arbetstillfällena i vårt län. Jag ser det som en självklarhet alt den ytterligaretekniska högskoleutbildning som vi har behov av i landet lokaliseras tillsådana områden där den statliga verksamheten är svag och där det finns behov avteknisk utbildning. Därför tycker jag att tankarna i utskottets betänkande omatt lokalisera den tekniska utbildningen till är helt logiskaoch riktiga. Men varför skall för den skull behöva betala med attlärarutbildningen läggs ned? Enligt UHÄ:s samlade ramförslag kan nedläggningari stället göras på de större enheterna. 183 (): frågade om del är besvärande medden "storslakt" som skall ske med . Jag har talatvarmt för dess utveckling. Jag har försökt redovisa vad vi behöver göra förregionen, nämligen utveckla en alternativ utbildning. Det förvånar mig att AgneHansson tydligen inte uppfattat att bl. a. länsstyrelsen-av vars styrelse AgneHansson är ledamot - har utarbetat förslag till alternativa utbildningar somger förutsättningar för en industriell utveckling av län, vilket vi kanbehöva. Jag har inte förrän uppfattat att tydligen är emoten industriell utveckling i sydöstra , men jag skall lägga det på minnetför den fortsatta diskussionen. Det ställningstagande vi här skall göra innebärmed andra ord att vi till högskolan skall ha en utbildning, vars omfattningminst motsvarar klasslärarutbildningen. Det anser jag inte vara någon slakt. Jag har också framhållit att vi bör bibehålla enfortbildning och kompletteringsutbildning av lärare, för att den pedagogiskaresursen om möjligt skall finnas kvar vid högskolan i . Det är enutveckling som länet kan behöva, , 184AGNE (); Om utskottsmajoriteiens hemställan vinnerbifall i kammaren är det väl inget tvivel om att lärarutbildningen vid kommer att läggas ned, . Det beklagar jag. Jag har inte varit motståndare till att vi skall ha annanutbildning för att stärka högskolan i . Jag sade t. o. m. alldeles nyssfrån talarstolen att jag ser det som en självklarhet att de nyautbildningsgrenarna förläggs till i . Jag och minpartigrupp kan alltså inte acceptera att man läggerned lärarutbildningen. Schabloniserat statsbidrag till lärarlöner i gymnasieskolan Det finns en rad skäl utöver dem som här redan haranförts, för att lärarutbildningen i skall finnas kvar.Ett huvudskäl årdet regionalpolitiska, ett annat är det pedagogiska och etttredje är det ekonomiska. Men taletiden medger inte att jag utvecklar detnärmare. 185 (): Jag är inte heller till freds med att manlägger ned den här delen, och i gengäld måste vi se till att det finns alternativalösningar, . Det är villkoren i politiken-när det inte längre gåratt fortsätta och bedriva en verksamhet måste man se till att man bygger vidarepå någon annan. 186 (): Jag är ense med om att viskall arbeta vidare på att utveckla alternativen. Däremot beklagar jag attBengt Kronblad inte haft framgång i sin partigrupp när det gällt alt räddalärarutbildningen vid högskolan i och därmed stärka basen för högskolanför att garantera att högskolan i har en framtid. Därmed, herr talman,ber jag att få yrka bifall till samtliga de reservationer som centernsföreträdare fogat till utskottets belänkande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om utbildningsutskottetsbetänkande 37.) Kammaren övergår nu till att debatterautbildningsutskottets betänkande 37 om statsbidrag till lärarlöner igymnasieskolan. Schabloniseratstatsbidrag till lärarlöner i gymnasieskolan 188GÖRAN ALLMÉR (m): I anslutning till de sista inläggen idebatten med anledning av föregående betänkande vill jag bara säga att jagtrodde att den regionalpolitiska debatten ägde rum . Jag kan glädja kammaren med att även om jagär den av talarna vid behandlingen av detta betänkande som anmält den kortastetaletiden, kommer jag inte att utnyttja den helt. Jag tror mig kunna klara vadjag vill ha sagt på hälften av min anmälda tid. I utbildningsutskottets betänkande nr 37 behandlasregeringens proposition nr 97 med förslag till ett nytt schabloniseratstatsbidragssystem till lärarlöner i gymnasieskolan. I samband med att propositionen lades i kammaren väckteskommittémotioner av de fyra oppositionspartierna. Samtliga motioner hade somprimärt yrkande att propositionen skulle avslås av . Motiveringarnai de fyra motionerna för avslagsyrkandena var i stort sett 1985/86:162identiska, nämligen alt förslaget var svårgenomträngligt, att det knappast innebar någon förenkling och alldel inte log hänsyn till effekterna av de Schabloniserat statsbidrag till lärarlöner i gyinnasieskolaii översynersorn sker både när det gäller gymnasieskolans yrkesinriktadeutbildningar och när det gäller statens förhållande till kommunerna beträffandeskolan. Del föreföll alltså klart, när utskottet började sinsakbehandling, att niajoriteten av utskottets ledamöter skulle yrka avslag päpropositionen. Det dröjde emellertid inte länge innan vpk frånträdde sitthuvudyrkande. Utan att uppnå någon förändring av propositionens innehåll närdetgäller de huvudsakliga skälen till avslagsyrkandet, gjorde vpk upp rned socialdemokraterna.Det man vann var i stort sett linireduktionens avskaffande, något man på siktkunnat uppnå på annat sätt och ulan att anta en dålig proposition. Skiilet till att vi endast avgivit enreservation till utskottsbetänkandet framgår av vårt särskilda yttrande. Föross moderater kvarstår de principiella invändningar som vi givit uttryck för ivår motion 1985/86:452, varför jag yrkar bifall till reservation 2 som är fogadtill betänkandet, 189 (): Avsikten rned alt göra en förändring avstatsbidragen till lärarlönerna i gymnasieskolan var ju all systemet skulle blienkelt och liittöverskådligt. Dessa tankar stödjer vi helt och fullt. När mansedan läser regeringens förslag står det klart att det är varken det ena ellerdel andra, och därför har vi yrkat avslag. I stället har det blivit ett förslag tillstatsbidragssystem som är krångligt, som kräver ökad administration och sorninnebär stora risker för ökade kommunala kostnader. Förslaget har varit på remiss till en lång rad instanser.Avsikten med en remissomgång är att få synpunkter från dern sonr berörs avförslaget. Da är det rimligt all rnan också lyssnar på vad de har all säga ochatt ta intryck av det. Här är några axplock: säger nej därför att det anser allrnan inte kan avgöra vilka ekononiisk;i konsekvenser förslaget kan få förkommunerna. Man vill också avvakta reformeringen av gymnasieskolan, som mananser kommer all få betvdelse för slaisbidragssyslernel. säger ja med stor tvekan, därför anser all förslaget endast ger mindre förenklingar. , /SR, ,Skolledarförbun-del, SFL och , säger alla nej därför attde vill avvakta reformeringen av gvrnnasieskolan. Kommunerna i och säger också nej, därföratt de anser att kommunerna kommer all drabbas av ökade administrativakostnader. i anser att förslaget möjligenkommer att främja "maximal gruppuppfyllnad", men säger också:"Nämnden ärdock mera tveksam till i vad mån de föreslagna ändringarnafrämjar undervisningen." Del finns också några positiva remissinstanser, men när demest ber'örda Och därmed tyngsta remissinstanserna är negativa skall man la det på allvar. 172 har gjort det och yrkatavslag på propositionens förslag. Schabloniserat statsbidrag till lärarlöner i gymnasieskolan Vpk hade väckt en kommittémotion med i stort samma kravsom de Prot, 1985/86:162 borgerliga partierna. Det hade alltså varit möjligtatt stoppa förslaget och få ett bättre om inte vpk hade salt sig,eller snarare helt hoppat av från sitt eget förslag, eftersom vpk just intefått något av värde i utbyte. Men det är ju inte första gången vpk-ledamöterräddar regeringen genom att svika sina egna uppfattningar. undrar manvarför de egentligen motionerar när de sedan inte driver sina krav. Förslagets brister närdet gäller förenklingar, osäkerheten om de kommande förändringarna igymnasieskolan liksom om de ekonomiska konsekvenserna för kommunerna gör attvi anser att regeringen hade bort återkomma med ett nytt förslag . Jagyrkar därför bifall till reservation nr 1. 190LARZ (): har kammaren använt tiden från kl. 9 påmorgonen till för att diskutera statsbidragsgivningentill bl. a. barnomsorgen. Såvitt jag har förstått har det i stort sett rört sigom tämligen marginella förändringar. skall vi diskuteraoch ta ställning till ett helt nytt statsbidragssystem för gymnasieskolan somomfattar . Jag måste säga att jag tycker att detkänns litet besvärande att vi måste göra det med den tidspressen. Men fogligasom vi är i utbildningsutskottet, försöker vi minska ner våra anföranden. Jag skall då mycket kort konstatera att det förslag tillett nytt statsbidragssystem som regeringen presenterat, vilket enligt vad detsagts skulle innehålla schabloniseringar och förenklingar, i långa stycken intemotsvarade förväntningarna. Det var skälet till att vi från centerpartietssida yrkade avslag på propositionen och krävde ett helt nytt förslag. Viredovisade då också vad ett sådant förslag borde innehålla. Vi menade att det fanns skäl, utöver dem jag nu harangivit, att avvakta resultatet av översynen av de yrkesinriktadeutbildningarna, översynen av styrsystemet i skolan, utvecklings- ochförsöksarbetet som pågår i övrigt i gymnasieskolan, osv. Huvudinvändningarnasom vi hade kvarstår fortfarande, men jag tycker ändå alt det förtjänar attsägas att vi under utskottsbehandlingen har kunnat göra mänga klarlägganden ochförtydliganden av propositionen. Det har vi inte minst att tacka vår skickligautskottspersonal för, I viss mån kan det hända att det också beror på somligaledamöters frågvishet. Som det också har sagts tidigare, hade inledningsvis ävenvpk ett avslagsyrkande, men har vpk kommit överens med socialdemokraternaoch fått en del av sina krav tillgodosedda. Vi kan konstatera att man därigenomhar tillgodosett också många av centerförslagen. Det kan då kanske sägas att viborde vara nöjda och till freds, och det är vi till en del, men det finns ändånågra saker som jag tycker att jag kortfattat måste kommentera. Den ena frågan är timreduktionen. För bara någon veckasedan hade vi en debatt i kammaren där majoriteten avvisade centerpartietsförslag orn att avskaffa timreduktionen detta år. finns det en majoritet ikammaren som är beredd att avskaffa timreduktionen . Det ärnaturligtvis bra, synd 13 protokoll 1985/86:161 -162 Prot,1985/86:162 4junil986 Schabloniserat statsbidrag till lärarlöner igymnasieskolan bara altvi måste vänta innan den insikten har infunnit sig. Den andra frågan, sorn kanske är rner allvarlig, gäller överinskrivningeni gymnasieskolan. Den frågan har uppenbarligen ingivit ganska många en vissoro, inte bara oss i . Jag vet att också , sornföreträder vpk, har känt oro inför denna företeelse. Även utskottet har i sinskrivning markerat att man är myckel myckel tveksam till att kommunerna utannågon som helst kontroll skulle kunna ta in fler elever i gymnasieskolan än vadregelsystemet egentligen tillåter. I har vi dä ansett all dettaborde vi säga helt klart nej till. I den överenskommelse som vpk och regeringen har träffathänskjuts denna fråga i stället till länsskolnämnderna för avgörande. Ingenkommun får alltså själv fatta beslut, utan man niåste ha länsskolnämndenstillåtelse. Jag har förstått att känt sig tillfredsställd meddet och antagit att detta på något sätt skulle verka restriktivt. Men man måstedå komma ihåg vad som skrivs i årets budgetproposition i denna fråga.Jag måste, herr talman, få citera fem sex rader ur budgetpropositionen. "Genomregeringens beslut erinrades länsskolnämnderna a. ommöjligheten- att medge att det föreskrivna högsta elevantalet för enklass får överskridas, om särskilda skäl föreligger. Länsskolnämnderna fick iuppdrag att inför intagningen till /86 bl. a. beakta de möjligheteratt bättre utnyttja tilldelade platser som denna bestämmelse erbjuder.Erfarenheterna härav har varit goda. Enligt min mening, bör länsskolnämndernaäven i fortsättningen aktivt pröva möjligheterna att öka det slutligaplatsutnyttjandet genom överintagning," Jag måste ställa en fråga till och , som företräder utskottsmajoriteten.