prot · G90939 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag måste säga att det är litet förmätet att göra ensådan tolkning. Jag tycker att vi skall ge en ordentlig chans.Det gäller ju för honom att hjälpa oss att lösa det här svåra problemet. Närförslaget väl föreligger kan vi, som sagt, ta upp en diskussion i dessa frågor. när det gäller vad somstår i arbetsmarknadskungörelsen - dvs, att det skall anvisasberedskapsarbeten, om sökanden så begär. Jag tycker att det är en hyggligformulering, I vissa situationer finns det ju dock skäl att ha en skrivning avdet slaget. Jag tror att det är mera humant. Det är ju ändå så, att 4 000personer i detta land har tagit chansen härvidlag. De har således begärt att få- och har även fått - ett beredskapsarbete. Jag tror att den formulering som vihar valt i det här sammanhanget är riktig och bra. Anf.9 () replik; Han framhålleratt han inte sade att systemet var bra utan att det inte var dåligt. Han nämneratt stär utanför arbetslöshetsförsäkringen. Men, , det är rättmänga människor. Åtskilliga hundratusen människor står alltså utanför den härförsäkringen - och det accepterar en socialdemokrat. Vad jag undrade över varjust hur ni socialdemokrater kan acceptera att så pass många människor stårutanför. Villkoren för ersättningarna vid arbetslöshet 10LARS-OVE (vpk) replik: Det är ju så - jag vänder mig då till BoNilsson och alla andra socialdemokrater - att vi inte befinner oss i ett slutetrum. Det är inte bara den här frågan och den här utredningen som det gäller iden politiska världen, Nämnda utredning är ju en av många andra utredningar.Såvitt jag förstår består regeringens ekonomiska politik helt och hållet iåtstramningar och neddragningar- det får ju inte kosta någonting. Inte ensdelpensionsförslaget, enligt vilket kompensationsnivån skall återställas till65%, går att genomföra om det inte blir nollresultat i avtalsrörelsen, BoNilsson, Jag förstår att det står mellan raderna att detta inte får kostanågonting, och det oroar mig. Så naiv är jag inte att jag tänker vänta påförslaget, utan jag tar diskussionen . De fackliga organisationerna ochalla andra måste också göra det, för att ge sin bild av det hela. De centralaorganisationerna har gjort det, genom att tala om att de vill ha , ihögsta dagsersättning. Vi får se vad regeringen kommer fram till. Regeringenhar år halkat nivå och har inte velat kompensera fulltut, vilket borde vara det riktiga i detta sammanhang. Det står i direktiven på område efter område att det intefår kosta någonting. Hur skall klara ut detta? Vi kan inte vänta meden diskussion tills det kommer ett färdigt förslag med prutningar, utan vimåste ta diskussionen , måste också svara ordentligt pådessa frågor. Finns det utrymme för en mycket förbättradarbetslöshetsförsäkring, karensdagar m, m,? I så fall är det ett mycket starktuttalande härifrån, som står i strid med de gjorda uttalandena frånregeringens sida. Frågan om utförsäkringarna återkommer. Nog är det så, BoNilsson, att om vi ur bestämmelserna tar bort orden "om de begär det"och i stäHet skriver in att arbetsförmedhngen skall erbjuda arbete, innebär detatt vi visar en viss omsorg om dem som hotas av utförsäkring. Det skulle betydaså litet för arbetsförmedling och statsmakt, men det skulle betyda så mycketför de enskilda som hotas av utförsäkring. Vi måste fråga oss: Varför blirmänniskor utförsäkrade? Det är det problemet som vi måste ta tag i, och detvill vi i vpk göra genom att ändra ordalydelsen i dessa bestämmelser. Men BoNilsson slår ifrån sig med båda händerna och säger att vi inte skaH göra så.Det är att vara cynisk mot denna grupp. 11 BONILSSON (s) replik: Till vill jag säga att vi inteaccepterar några procent alls, när det gäller hur många som står utanförarbetsmarknaden. Så länge det finns arbetslösa människor skall det parti jagrepresenterar kämpa för att minska arbetslösheten och leva upp till målet omarbete åt aHa som vill och kan arbeta. Det är ett av våra allra främsta mål. Viaccepterar alltså inte förhållandena, utan vi arbetar för attförbättra läget. talar återigen om att det inte skulle fåkosta någonting. Han försöker förklara bort detta att han har läst någonstansatt det inte får ske någon ökning av kostnaderna. Det är som jag har sagt,- vilket vi borde kunna vara överens om - att det på vissapunkter står att det inte får kosta mera men att det när det gäller den totala bedömningeninte står så. Det vore bra om vi kunde vara ärliga i en sådan här debatt, tar upp delpension och annat som inte hardirekt med detta ärende att göra, och jag skall inte kommentera det. Ävendagsersättningen vid arbetslöshet är en fråga som diskuteras, och den kan vibl, a, ta upp i budgetbehandlingen . till frågan om bestämmelsen att den som begärdet skall anvisas beredskapsarbete. Man kan inte tvinga folk att ta ett jobb,, och därför täcker denna formulering upp vad som behövs föratt aHa som vill ha och kan ta ett arbete också har rätt att begära och få ettsådant arbete. Villkorenför ersättningarna vid arbetslöshet Tredje vice talmannen anmälde att ochLars-Ove anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägderätt till ytterHgare repHker, 12CHARLOTTE (); Det finns, som vi märker , en ganska goduppslutning i utskottet kring de ställningstaganden som redovisas ibetänkandet. Många av de frågor som motionärerna tar upp kommer, som tidigarenämndes, att behandlas i den nya utredningen om ersättning vid arbetslöshet.Det är bra att regeringen nu äntiigen har tillsatt denna utredning. Vi har frånfolkpartiet länge önskat en översyn av bestämmelserna. Man kan ju fråga sigvarför det behövde dröja så länge, då frågan fanns med redan ibudgetpropositionen. Är det något som är så kontroversiellt att man ville väntatill efter valet? Och varför gav man inte uppdraget till en parlamentarisktsammansatt kommitté? Då hade man ju på ett heh annat sätt haft möjlighet att fåförslagen förankrade bland övriga politiska partier. Det är många uppgifter som den här stackars ensammautredaren får. Från sida anser vi att direktiven ändå inte ärriktigt fullständiga. Är regeringen kanske i stort sett till freds med dennuvarande ordningen? Vad menar man egentligen med uttalandet att "i likhetmed vad som sker en viss del av kostnaderna finansieras genommedlemsavgifter"? bekostas i många faH av staten. Är mannöjd med det, eller tycker man egentligen som , fast man inte vågarsäga det, dvs, att egenavgifterna skall höjas som arbetsgivarensansvar för finansieringen av försäkringen måste öka? Det kan hända att det finns de som vill dra sig urarbetslöshetsförsäkringen om man höjer egenavgifterna. Det finns verkligtstarka skäl att överväga om inte medlemskapet skall vara obligatoriskt,hade i uppdrag att även utforma en sådan försäkring, men sedanhar man lagt frågan på is. Kvar står att behovet av en obligatoriskarbetslöshetsförsäkring finns. Det är ju bedrövligt, som har sagts,att många människor, framför aHt kvinnor och ungdomar, i dagens samhälle heltsaknar ekonomiskt stöd vid arbetslöshet. Kvinnorna råkar här, som oftast, särskilt illa ut, tyckerjag. En kvinna - det handlar ju oftast om kvinnor även om det lika väl kunde havarit en man - har inte rätt till KAS om hon efter att ha varit hemma ochvårdat barn vill ut i Villkorenför ersättningarna vid arbetslös het förvärvslivet.Borde inte vård av barn kunna vara lika meriterande för KAS som en tvååriggymnasieskoleutbildning? Om kvinnan har tur att få ett jobb är detta ofta början tillfälligt, och då är hon ändå inte kvalificerad för KAS, som kräverfem månaders arbete , KAS går visserligen inteatt leva på, men det skuHe ändå innebära ett erkännande av det tidigare arbetetom man blev berättigad till KAS, och man skulle ha en viss kontakt medförvärvslivet, motion, som handlar om att arbete iannat nordiskt land bör likställas med anställning i så attarbetsvillkoren för KAS kan uppfyllas, har fått en positiv behandling iutskottet. Vi skall slå vakt om vår gemensamma nordiska arbetsmarknad, och detär ju rimligt att samma regler gäller för KAS som för A-kassestöd, skall ta upp frågan, och den återkommer förhoppningsvis näröverenskommelsen skall ratificeras. Skulle frågan inte lösas måste utredningensjälvfallet ta upp den. Det viktigaste kravet från ,och som tas upp i det särskilda yttrandet är att tanken påen allmän arbetslöshetsförsäkring borde aktualiseras i utredningsarbetet. Enförsäkran härom skulle ge alla ett grundskydd på en vettig nivå. Sedan kan mandiskutera vidare om det vore rimligt och möjligt med avtalsenliga eller enskilttecknade försäkringar som en påbyggnad. Nog borde det råda politiskenighet om att alla människor skall ha rätt till en viss ersättning när dedrabbas av något av det värsta som kan hända en människa, nämligen att bliarbetslös. Jag hoppas att jag kan tolka uttalande i dagpå så att det finns en sådan politisk enighet i verkligheten. Låt oss då visadet. 13INGVAR i (c); Rätten till arbete är grundläggande förjämställdheten. Förvärvsarbetet är inte bara en förutsättning för egenförsörjning. Det har också ett egenvärde genom att det är en väg till socialkontakt, till gemenskap och till personlig utveckling. Tyvärr har inte alla förmånen att ha ett arbete. Ungefär40 000 eller en tredjedel av alla arbetslösa har dessutom inte någon form avarbetslöshetsunderstöd. För dessa är enda alternativet i många fallsocialhjälp. Från sida har vi förordat enallmän arbetslöshetsförsäkring, 1978 lade fram sitt betänkandedär det rådde stor politisk enighet om behovet av just en allmän arbetslöshetsförsäkring.Det statsfinansiella läget har dock förhindrat att reformen kunnatförverkligas, I årets statsverksproposition aviserades en ny utredningom ersättningarna vid arbetslöshet. I arbetsmarknadsutskottets betänkande 11reserverade vi oss från till förmån för en uppdatering av den tidigareALF-utredningen. Vi ville bl.a. få de ekonomiska konsekvenserna i dagensarbetsmarknadssituation belysta. Den ständigt ökande arbetslösheten gör detännu viktigare att ägna sig just åt detta problem. När regeringen nu presenterar utredningsdirektiven kan mankonstatera att nuvarande ersättningssystem kommer att bestå dels av enfrivillig försäkring,dels av det kompletterande stödet KAS. När initiativet till ny utredning togshade det varit naturligt att den även skulle belysa konsekvenserna av enallmän arbetslöshetsförsäkring. En grundersättning tiH alla arbetslösa borde vara ensjälvklar jämlikhetsmålsättning. Att socialdemokraterna nu helt övergett sintidigare ståndpunkt är beklagligt. Regeringen har vidare överlåtit arbetet på enensamutredare. sade här tidigare att detta var lämpligt därför attdet gällde frågor av teknisk natur. Det var också effektivt, sade han. Man kanfråga sig om inte alla utredningar borde vara enmansutredningar, om det är såeffektivt. Men det är inte alltid man skall sträva efter hundraprocentigeffektivitet, utan man skall även försöka få en så bred enighet som möjligt.Här har regeringen demonstrerat sin ovilja till samförståndslösningar. Enparlamentariskt sammansatt utredning hade varit det enda förnuftiga i denna förjämställdhet och jämHkhet viktiga fråga. Villkorenför ersättningarna vid arbetslöshet 14Andre vice talman (); Det kom in en nittonårig pojke på ettarbetsförmedlingskontor i , i gränstrakterna mot . Han berättadeöppet att han studier var trött på skolarbete och frågade om detfanns något lämpligt jobb. Tjänstemannen på arbetsförmedlingen meddelade inte hade lämpligt arbete men att det fanns möjlighet att få gå in i ettungdomslag. Då framhöll grabben att han, innan han tog en ungdomslagsplats,ville göra allt han kunde för att få ett heltidsjobb. Han sade resignerat: Jagfår väl försöka själv då. Genom bekanta lyckades han också få ett heltidsjobbunder i Röros i . Han fick arbete som avbytare på ett parlantgårdar. Han utförde drängsysslor och åkte sedan hem tillSverige igen. Han gick på nytt till arbetsförmedlingen och fick samma besked;Inget jobb. Men han fick också ett annat besked, och det var när han förde sinekonomi på tal och bad om kontant arbetsmarknadsstöd tilldess han på nytt genom arbetsförmedlingen eller genom egen insats kunde få ettjobb. Nej, sade tjänstemannen, det går inte enligt bestämmelserna, för den tidsom du har jobbat i är inte kvalifikationsgrundande för kontantarbetsmarknadsstöd, det s.k. KAS. Då säger någon; Den här grabben är väl ändå ett udda falli gränstrakterna. Nej, det är han inte. Detta var ett mycket uppmärksammatfall. Den tjänsteman som handlade det intervjuades i tidningarna några dagarsenare och sade bl. a.; Du är tyvärr inte det första fallet. harbestämt att det skall vara så, och det är bara att beklaga. Kanske skullereglerna vara annorlunda om de inte bara drabbade dem som bor i kommunernaintill gränsen. Och föreståndaren för ett annat arbetsförmedlingskontor sade:Tyvärr måste jag säga att det här problemet inte är alltför ovanligt. Detta är,herr talman, bakgmnden till min motion. Hur har utskottet behandlat den? Precis som CharlotteBranting sade här förut har utskottet, tycker jag, behandlat motionenvälviHigt, Man pekar på att i överenskommelsen och i en tidigareöverenskommelse finns inte detta om KAS, utan de gäller endastarbetslöshetsförsäkringen. Man säger att dessa överenskommelser nu skall sesöver och 2 protokoll 1985/86:39-42 1985/86:39 kommer då sannolikt också att gälla andra former av kontant stöd, däribland KAS. Sedan säger utskottet att när det arbetet är klart får vi möjlighet att ta upp frågan på nytt i - när vi från svensk sida skall ratificera detta avtal. ,_... . o , ,.,T . , Det innebar alltså en uppmaning:återkom da! Jag vill saga att jag hoppas att Men om man inte går med på förslaget, så kan ni lita på attjag skall återkomma. Vi har för säkerhets skull också i ett särskilt yttrandesagt att om det inte skulle bli en lösning på detta problem, så är det - precissom nämnde här - ganska naturligt att utredningsmannen tarupp saken. Det är nämHgen ett större problem än vad de flesta anar- det vetinte minst vi som bor i gränstrakterna. vet jag att vår tidigare riksdagskamrat utredningsman. Han är en klok människa, och jag utgår från att han medsin klokhet kommer att behandla och försöka lösa den här frågan, om det finnsmöjligheter inom direktivsramen. Det är i den förhoppningen som jag inteställer något särskilt yrkande. Men om problemet inte blir löst, då lovar jag,herr talman, att återkomma. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 7 (avstängningsreglema) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering bifölls med 234 röster mot 69 för utskottets hemställan medgodkännande av den i reservation 1 av m.fl. anfördamotiveringen. Mom. 8 (medlemskap i arbetslöshetskassorna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avAlf Wennerfors m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 9 (utförsäkring) Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 15 förreservation 3 av , 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls, 1985/86:9Ändring i lagen (1957:577) om prästval (prop, 1985/86:34) 1985/86:5Lotterivinstskatten (prop, 1985/86:46) 1985/86:6 Godkännande av enöverenskommelse mellan ochNordirland om ömsesidigt administrativt bistånd mellan deras tullmyndigheter(prop, 1985/86:26) ° Kammaren biföll vad utskotten idessa betänkanden hemställt. Föredrogs lagutskottets betänkande 1985/86:10 omändring i marknadsföringslagen (1975:1418) m, m, (prop. 1984/85:213). Anf.15 (); Jag insåg vid dagens sammanträde i lagutskottet att jag tar en oerhördrisk när jag går in i den här debatten. Den socialdemokratiska gruppen var därrepresenterad av sex kvinnor, och jag riskerar naturligtvis nu att råka i derasvåld när jag ger mig in i den här frågan. Vimoderater har den hållningen tHl konsumentpolitiken, såsom ett bredare anslag,att vi litar till marknadsekonomin. I det samspel som finns i marknadsekonominmellan konsurhenters efterfrågan via prisbHdning och producenters anpassningfinns en betryggande garanti för att produkter utvecklas, att tjänster erbjudsmarknaden på ett sätt som passar konsumentens behov. Vi har alltså ingetegentligt förtroende för att samhället här skulle ha en förmåga som går utöverdetta växelspel mellan producenter och konsumenter. Detär kanske särskilt viktigt att påpeka att det här växelspelet då och då sättsur funktion, och i de fallen är vi beredda att acceptera inslag avkonsumentpolitik. De fall som jag då syftar på är naturligtvis när konkurrensenförsvinner. Vivet att i fråga om vissa av samhället producerade tjänster- försvar, polis ochannat - är det naturligt och självklart att konkurrensen sätts ur spel. Detvore ju en besvärande situation med konkurrerande arméer. Men på andrasamhällsområden sätts också konkurrensen ur spel, och där menar vi att det ärtiH konsumentens nackdel. Det är i vårdsektorn, skolsektorn och andra sektorerinom den offentiiga verksamheten, där konsumentens val är begränsat tHl enkälla, där det har skapats ett monopol. Alltså;i en marknadsekonomi, där en fungerande konkurrens finns, där är konsumentensintressen väl tillgodosedda, enligt vårt sätt att se saken. Mankan möjligen fråga sig om inte frågan om farlighet avser ett område som bordeföranleda samhället att ingripa till konsumentens skydd, dvs. hålla efterproducenterna så att de inte producerar farliga varor och tillhandahållerfarliga tjänster. Då skall det sägas att 4 § marknadsföringslagen, som i dettabetänkande föreslås utvidgad till att gälla också tjänster, innehåller möjlighetenför att ingripa mot sådant som kan anses vara farligt förkonsumenten och tillse att det blir ett förbud mot att sådana varortHlhandahålls på marknaden. Man kan ju tycka att saken därmed var klar. som tillsattes för att överväga konsumentpolitiken och antog namnetriktlinjekommittén kom att ägna en del av sin uppmärksamhet åt den egendomligajuridiska figur som kallas riktlinjer. Kommittén kom i sittslutbetänkande fram till att riktlinjeverksamheten borde fortsätta inom ramenför och konsumentombudsmannens verksamhet. Men man harutvecklat en delvis ny syn på näringslivets egen insats som jag tycker är ettutmärkt hälsotecken och utgjort grundvalen för min motion och för reservation 1till detta betänkande. Näringslivets egna saneringsåtgärder skuHe aktiveras ochi viss utsträckning 1985/86:39organiseras. På detta reagerade näringslivet mycket positivt. Man ville på 28november 1985 detta sätt delta i utvecklingen av konsumentpoHtiken. Det harkallats näringslivets egenåtgärder. Dåuppkom en konkurrens mellan näringslivets insatser för konsumentpolitiken ochden av politiska organ och statiiga myndigheter dirigerade konsumentpolitiken,alltså den som kommer ut via konsumentverk och konsumentombudsman. I denkonkurrenssituationen har vi moderater i reservation 1 till lagutskottetsbetänkande velat uttala att det är självklart och nödvändigt att man litarfrämst tHl näringslivets egenåtgärder. Jag har förut redovisat att vår syn pådetta område bygger på vår tilltro till marknadsekonomin och det växelspel somdär sker mellan konsument och producent. Vi menar att detta är det bästa sättetatt uppnå det konsumenten behöver. Jagskulle kunna raljera en del över det sätt på vilket lagutskottets - med hänsyntHl morgonens upplevelser höll jag på att säga konsumentutskottets -majoritethar skrivit i betänkandet i denna fråga. Det förefaller som om majoritetenvacklar än hit och än dit och till slut stannar för att vilja säga att detmåste vara staten som övervakar. Det är väl just där den ideologiska skillnadenkommer bäst till synes. Jagkan inte underlåta att ge kammaren del av en sådan här riktlinje. Det är ettdokument som jag inte tror många har sett, trots att vi alla är konsumenter. Detär en riktlinje för stegar, som vi fått av i samband medbehandlingen i lagutskottet. Jag skall bara läsa upp några delar av den för attvisa vad vi egentligen sysslar med. Försthar vi rubriken : "Dessa riktlinjer gäller bärbara stegar sommarknadsförs till konsumenter för enskilt bruk," Sålångt är allt gott och väl. Det förstår t, o, m, jag. Men sedan fortsätter det:"Definition av bärbara stegar ges i Svensk Standard SS 2091, Utgåva 1,," Dåundrar man: Vad är detta? Duger inte språket längre? Vågar inte konsumentverketlita på att allmänheten vet vad en bärbar stege är, utan är tvunget att hänvisatill ett lagverk? Litetlängre fram anges: "Stegar som marknadsförs skall vara försedda medinformation enligt Svensk Standard SS 2091, Utgåva 1, , avsnitt7," Manundrar verkHgen: Hur skall en konsument kunna avgöra om han har fått all deninformation som Svensk Standard SS 2091 innehåller? Men framför allt undrarman; Hur har konsumentens ställning stärkts genom att denna riktlinje harutfärdats? Jag tror att det är en mycket hållbar linje som vi moderater harvalt: att Hta till marknadsekonomins växelspel och till näringslivets ansvarför att tillhandahålla produkter som konsumenterna vill ha och kan använda. Jag yrkar bifall tillreservation nr 1, Reservanterna bakomreservation nr 2 har tagit upp en fråga om talerätt i Jagskall förbigå den, eftersom kommer att koncentrera en del av sittanförande till den frågan, I stället skall jag beröra den sista reservationen,som handlar om ersättning för rättegångskostnader i 20 och om kostnadsfördelningen i fall av medgiventalan. Dethandlar här om fall där en företagare exempelvis kan säga sig att det är fördyrt att försvara den egna positionen och därför föredrar att accepterakonsumentombudsmannens ståndpunkt. kan då under anförandeav ett behov av fast praxis trots medgivandet gå vidare till marknadsdomstolenoch där föra en talan mot den part som aHtså redan har medgivit bifall tillkonsumentombudsmannens talan. Detär helt i strid med svensk rättsuppfattning att man trots medgivande från enpart kan tvinga denne till domstol. Reservanterna i utskottet har inte velatgå ända därhän att man skulle förbjuda att process fick föras när medgivandelämnats, utan man har tillsammans inom det borgerliga blocket stannat för denrimliga lösningen att i de fall då konsumentombudsmannen driver en part tillrättegång skall konsumentombudsmannen svara för kostnaderna. Det är orimligt,och det saknas parallell härtill inom något annat område av svenskt näringsHv,att man kan ålägga en part att uppträda i domstol, trots att denne medgivittalan, och dessutom ålägga honom att då själv betala rättegångskostnaderna. Jagvill, herr talman, till slut yrka bifaH såväl till reservation 2 som tHlreservation 3, 16 (): Ärendet om ändringar i marknadsföringslagen handlar bl, a, om stopp förförsäljning av farlig eller otjänlig produkt redan hos tillverkaren ellerimportören, alltså innan den hunnit ut i detaljhandeln - en åtgärd somfolkpartiet anser vara ett bra skydd för konsumenten - liksom utvidgning avproduktsäkerhetsbestämmelsernas tHlämpning till att omfatta även tjänsteområdet.Förslagen i betänkandet innebär även ett bibehållande av nuvarande system medriktlinjer som utfärdas av efter förhandlingar mednäringslivet, Ibetänkandet framförs synpunkter innebärande att företagen och näringslivet kanta på sig ytterligare ansvar i form av egenåtgärder till gagn för konsumenten.Min och uppfattning är att det bästa förhandlingsresultatetåstadkoms mellan enskild konsument och företrädare för näringslivet. Ju merkonsument och producent kan mötas direkt för att diskutera problem, destobättre blir resultatet för båda parter. Nöjda konsumenter är ett bra betyg föransvarsfulla producenter. Organisationersom och har klart deklareratatt man är villig att ta på sig ett större medansvar för att ge konsumenten entryggare ställning på marknaden. Däremot anser vi i , i motsats tillföregående talare här, att fortfarande bör ha ett övergripandeansvar enligt intentionerna inom det konsumentpolitiska området, RiktHnjernahar emellertid utsatts för kritik, vilket också ledde till attden borgerliga regeringen, med dåvarande handelsministern , 1979tillsatte en utredning för att granska förhållandet. Denkritik som framfördes mot riktiinjerna gick bl, a, ut på att konsumentverketalltför okritiskt använt systemet som styrmedel.