prot · G909153 · 1985-12-31 00:00:00 — Antalet asylsökande beräknas minska med 2 000, varförsammanlagt 14 flyktingförläggningar skall avvecklas till . Då det gäller hinder i rätten att på egen hand söka asylhänvisas ofta till möjligheten att bli kvotflykting, dvs. flykting som kan bliuttagen att komma hit på statens bekostnad. Någon ändring i flyktingkvotenföreslås inte . Det är särskilt betänkligt att denna förhållandevisblygsamma flyktingkvot -1 250 - inte har uppfyllts vare sig eller de tvåsenaste åren. överfördes 917 och var det 668. Från invandrarverket har uppgivits att anledningen tillatt kvoten inte har uppfyllts har varit att man har haft alltför få sökande. Det måste i så fallbero på att informationen har varit dålig och att ansträngningarna att uppfylla kvoten genom uttagning i flyktingläger m. m. varit otillräckliga. En förmild rande omständighet när det gäller att man inte har uppfyllt kvoten är att en omläggning av systemet för flyktingmottagning har skett. Det är viktigt att 84 den beslutade flyktingkvotenverkligen utnyttjas. Qm så inte sker under någotår bör överskott från kunna tas i anspråk under ett kommande år. Medel äravsatta för ändamålet, varför det inte borde vara svårt att genomföraen sådan ordning. Med hänsyn till flyktingsituationen ute i "TT"! världenbehövs dessutom en plan för en successiv utökning av flykfing- ° , m.m. Den intesällan alltför restriktiva tillämpningen av avhysningsbestämmel- serna harvarit orsaken till att berättigad kritik kunnat framföras. a.palestinier, tamiler, pakistanare och iranier som har sökt asyl här. kan intebortse från att det förekommer missbruk av asylrätten. intresseför flyktingar att missbruk beivras, men det får inte ske på ett sätt somkränker rätten att söka asyl och minskar möjligheterna att få den. ettomistligt värde att upprätthålla en human och generös asylprövning. ärvälkommet att åtgärder nu vidtas för att koncentrera asylutredningarna, menförkortningen av handläggningstiderna får inte innebära inskränkningar Förstärkning av rättssäkerheten är behövlig, främst i sambandmed avvisningsärenden och tagande i förvar, bl. a. genom utökade möjligheteratt få juridisk rådgivning och biträde. 71 (): Jag kan inte tolka på annat sättän att regeringen numera kräver visum för flyktingar som reser via Östtyskland.Genom sin oförmåga att svara ja eller nej på min direkta fråga erkänner nusocialdemokraterna att man tillämpar krav på visum för denna kategori avflyktingar. förnekar detta, men detta krav på visum genom att först säga att många ändå skulle ha fåttavslag på grund av att de saknar tillräckliga skäl och sedan tala omnödvändigheten av att helt stoppa resebyråverksamheten beträffande . Oavsett hur socialdemokraterna väljer att svara - genomatt använda sig av argument som inte håller eller genom att helt enkelt vägraatt svara på min fråga - kvarstår faktum: Regeringen kräver numera visum förflyktingar från . Det gör man genom att hänvisa till en s. k.internationell praxis, som varken är internationell eller någon praxis. Det ärviseringsregler som används enbart av två länder, nämligen och . Inte heller är det någon praxis; det är ett ganska nyttförhållningssätt gentemot utlandet. Att tala om en internationell praxis, närden varken är internationell eller utgör något tidigare vedertaget sätt attbete sig från sida är ett oerhört svagt argument. Sammantaget är de olika argumenten till stöd förÖsttysklandöverenskommelsen ett sjukt försvar för en sjuk sak. 72 (); ställde sin direkta fråga tillErik och ansåg sig inte ha fått något svar. hör jag att ordet en gång till och skall göra ett nytt försök, men låt ändå migförsöka! tillämpar inte visumtvång för asylsökande somkommer via eller från DDR. Däremot ställer DDR krav på svenskt inresevisum för att låta en asylsökande passera genom DDR till . Skulle trots detta någon lyckas lura sig igenom - vilket naturligtvis är fullt möjligt - fram till 85 Prot.1985/86:153 utan visum kommer den personens asylansökan attbehandlas på vanligt sätt. Detsamma gäller om enmedborgare i DDR skulle finna sig Flyktingpolitiken m. m. tvungenatt försöka fly från sitt land till , vilket är fullt tänkbart. Hankommer med all säkerhet inte att ha vare sig östtyskt utresevisum eller svensktinresevisum, kanske inte ens något pass, men han kommer ändå att få sin sakbehandlad, i eller vart han tar sig. Problemet är att alla flyktingmottagande länder befinnersig i en egendomlig dubbelsituation. Vi har å ena sidan de nu ofta åberopadenormala resereglerna med viseringsbestämmelser och liknande. Vi har å andrasidan åtagit oss att med bortseende från sådana krav ta emot asylsökande ochpröva deras sak. Dessa två olika regelsystem går naturiigtvis egentligen inteihop -det sägs inte uttryckligen någonstans i de vanliga resereglerna att deinte gäller för asylsökande. Det står inte i flyktingkonventionen någonting idetalj om vilka krav på resedokument och annat sorn skall ställas. Det avgörssä att säga från fall till fall, och man har sökt sig fram till något slagsläglighets- och skälighetsbedömning. Det gör man över hela världen. Jag tror inte vi skall misstänka den svenska regeringenför att vara i färd med att försöka få alla världens regeringar att sätta hårdspärr för asylsökande som försöker ta sig fram till . Jag har givit uttryck för den olust, den oro och det obehag jag känner införsituationen med DDR, och detta är nu en sak. Men bör vi kunna medgeatt det var en mycket speciell situation. Det tycker jag att givituttryck för på ett bra sätt. Han sade att det inte var så att det kom bara spontanflyktingargenom DDR till . Det kom dessutom en ström av flyktingar som var direktackvirerade att komma den vägen. Man var alltså ute och sökte upp objekt föratt transportera vidare till . Det var någonting nytt iflyktingtrafikens historia, och vi stod då i en mycket svår situation: Ihumanitetens anda tar vi emot människor som med lögner, bedrägerier ochförfalskningar lurar sig hit för att försöka få asyl när de behöver det - deskall vara välkomna, och lögnerna, bedrägerierna och förfalskningarna är i detfallet tillåtna. Problemet är hur man skall kunna förena den generositeten medatt försöka få kontroll över en aktiv verksamhet från främmande land ellerorganisationer som i annat syfte än att förbättra asylsökandes situation förmedlaren ström av flyktingar till . Det var detta det gällde. Andra länder harinte gjort så, och därför har det inte blivit aktuellt att ta upp frågorna medandra länder genom vilka människor kan tänkas resa till för att sökaasyl. Jag tycker att man skall försöka hålla båda de här sakerna i minnet. För att inget missförstånd skall kvarstå vill jag säga attdet är alldeles klart att svaret på direkta fråga är: Sverigetillämpar icke visumtvång för flyktingar som kommer till från eller viaDDR. 73 (): Jag är tacksam för fina komplettering.till mittförsök att besvara frågor. Jag skall bara ge enreplik på det han sade om flyktingkvoten, och det kan också vara en repliktill andra talare. 86 Flyktingkvoten på 1 250 personergäller för /86. Flyktingpolitiken m. m. har denna kvot utnyttjats till hälften. Men det har sketttvå uttagningar Prot. 1985/86:153 tillsammans med flyktingkommissarien viainvandrarverket, nämligen i och i . Det finnsgoda skäl att anta att flyktingkvoten under detta budgetår kommer att utnyttjasfullt ut. 74ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): Med risk att förlänga debatten måste jag fåställa två frågor med anledning av inlägg men också medanledning av det senaste inlägget. Om det är så att det bland de asylsökande som kommer tillSverige finns ett antal som gör det med hjälp av en organiserad verksamhet ochsom alltså inte är berättigade till politisk asyl, är det då myndigheterna iSverige som skall avgöra deras lämplighet för att få politisk asyl eller är detmyndigheter någon annanstans? Det är min första fråga. Den andra frågan, som är ännu mer intressant, sammanhängermed hänvisningen till en onormal situation i samband med flyktingströmmen hitvia DDR. Anser ni att en tillfällig, onormal situation berättigar den svenskastatsmakten och regeringen att bryta mot svensk lagstiftning och mot deinternationella överenskommelser som man har undertecknat? Legitimerarhänvisningen till en tillfällig, onormal situation ett sådant handlande?Självfallet har varje regering rätt att lägga fram förslag till ändringar avlagstiftningen, anpassade till en tillfällig och onormal situation, om man intebehärskar den. Men så länge det finns en lag och en överenskommelse som harundertecknats och accepterats finns det ingen onormal situation i världen somkan legitimera en överträdelse av lagen och överenskommelsen. 75 (): I betänkandet står att regeringen på grund avdet kraftigt ökade antalet asylsökande 1984/85 som kom via DDR och som genomgåendesaknade inresevisering vid upprepade tillfällen har tagit kontakt med DDR. Viddessa kontakter har man vädjat till DDR att anpassa sig till internationellpraxis i denna fråga. Företrädare för socialdemokraterna förnekar i debatten attdetta är fallet. Man förnekar att regeringen skulle ha vädjat till DDR att intesläppa igenom asylsökande som saknar svensk inresevisering. Det förefaller migsom om man har en märklig och kluven inställning i frågan. Genom dechargedebatteni och genom socialförsäkringsutskottets behandling av fråganframstår fakta mycket klart. Uppenbarligen är majoriteterna ikonstitutionsutskottet och socialförsäkringsutskottet på det klara med attgängse inställning i asylfrågan har rubbats. I KU;s betänkande konstaterasockså att ett okänt antal människor som skulle fått asyl i inte fickmöjlighet att komma fram till gräns för att söka asyl och att dettavar beklagligt. Att detta har skett på svenskt initiativ är fullständigtklarlagt. Uppenbarligen har riktlinjer förflyktingpolitiken på det här sättet satts ur spel. De förmår inte längretillämpas, på grund av regeringens initiativ. Detta står nu fullständigt klart,av även dagens debatt. Flyktingpolitiken m. m. 76NILS CARLSHAMRE (m): vet jag inte riktigt vad ärute efter. Hon blandar systematiskt och tydligen avsiktligt ihop två skildating. Syftet är uppenbarligen att få fastslagen i kammaren en felaktigformulering, som skall ge ett felaktigt intryck, direkta fråga var: Tillämpar Sverigevisumtvång för asylsökande som kommer från eller via ? Det görSverige inte. tillämpar krav på svenska inresehandlingar för attmedge genomresa genom . Detta är två helt skilda ting. Sedan kan vi ha vilken uppfattning vi vill orn detberättigade i och den goda utformningen av dessa s.k. överenskommelser med Östtyskland.Men här gäller det två alldeles skilda saker, och det skall icke slås fast iriksdagen att pa ett annat sätt än när det gäller vilken annanankomstort eller vilken annan resväg som helst tillämpar visumtvång för dem somtrots allt tar sig till från eller via . Det var etttiotal, sade , som hade lyckats rned detta, och deras fall bliralltså behandlade. Håll mycket nog isär detta! Sedan kan vi ha väldigt mångameningar om det berättigade i de kontakter som togs med DDR och de effekter somde har fått. Det är inte sant - och jag är rädd att det är ettavsiktligt försök att vilseleda - när försöker gång på gång fåfastslaget att tillämpar visumtvång för den som kommer från eller viaDDR. Det gör inte. 77 (): Jag är tacksam för att harklargjort att regeringen inte har börjat tillämpa visumtvång. Jag konstateraratt socialdemokraterna inte lika klart vill ge besked på min fråga om huruvidadet råder visumtvång eller inte. Jag har alltså inte fått klart besked från desocialdemokratiska representanterna, när jag explicit har frågat huruvidaSverige tillämpar visumtvång för asylsökande som kommer via . Om svaret skulle vara att vi inte tillämpar något krav påvisering för asylsökande som reser via DDR, är min följdfråga: Hur motiverarman överenskommelsen med och på vilket sätt är den förenlig med deregler som vi har slagit fast i om flyktingpolitiken? Det här tror jag inte är någon vilseledande debatt utansnarare tvärtom. Den skapar klarhet om hur det förhåller sig. Framför allt stårdet klart att socialdemokraterna låter sköta debatten. 78 (): Den här frågan diskuterades mycket ingåendemed bl. a. under dechargedebatten och får väl tas upp på dengrunden. Det är helt klart att när en person söker asyl i ,prövas ärendet med utgångspunkt i flyktingkonventionen, oavsett på vilket sättvederbörande har kommit hit och vilka handlingar han eller hon har eller intehar. Äktheten i handlingarna är inte ens avgörande, utan när asylrätten skallprövas här skall man föra i bevis att det finns grundad anledning att befaraförföljelse i det land som man kommer ifrån. 79NILS CARLSHAMRE (m): Prot. Flyktingpolitiken m. m. har fått svar på sin frågaflera gånger. Korrektheten i svaret har ingenting som helst attgöra med vem som ger svaret. Vad jag har berättat för är ett enkeltfaktum: Det tillämpas inget visumtvång i för asylsökande från ellergenom . Det svaret blir inte annorlunda om det är jag eller ErikJanson som ger det. Det är helt enkelt sant. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(valfrihetsmålet) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion 346 av AlfSvensson i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 2 (benämningen invandrarpolitik) Utskottets hemställan bifölls med 296 röster mot 19 förmotionerna 342 av m. fl. och 346 av i motsvarandedelar. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 3 (en organisatorisk uppdelning av invandrarverket) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion Sf520 avAlf i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 5 (rasistiskt klotter) Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 40 förreservation 1 av och . Mom. 7 (informationsinsatser inom folkrörelserna) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion 342 avLars m.fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 8 (svenskundervisning m. m. för invandrarkvinnor) Utskottets hemställan bifölls med 302 röster mot 15 förmotion 342 av m.fl. i motsvarande del. Mom. 9 (meritvärdering för invandrare) Utskottets hemställan bifölls med 218 röster mot 98 förreservation 2 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 10 (rekrytering av invandrare till polisutbildning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avKarin och - bifölls med acklamation. Mom. 11 (metodutveckling av arbete) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion 342 avLars m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Prot.1985/86:153 Mom. 12 (socialt stödprojekt bland invandrarungdomar) Utskottets hemställan - somställdes mot motion 342 av m.fl. imotsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 15 (ekonomiskt stöd för behandling av tortyroffer) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avKarin och - bifölls med acklamation. Mom. 17 (kurdiska befolkningsgruppens situation) Utskottets hemställan bifölls med 301 röster mot 15 förmofion U522 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 19 (stöd till invandrarorganisationernas kulturellaverksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 302 röster mot 16 förmotionerna 342 och 794 av m. fl. i motsvarande delar. Mom. 20 (stöd till flnska kulturaktiviteter) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion Kr317 avAlf -bifölls med acklamation. Mom. 21 (kurdiskt kulturcentrum) Utskottets hemställan - som ställdes mot motionerna1984/85:2229 av m. fl. och U522 av m. fl. imotsvarande del -bifölls med acklamation. Mom. 23 (ekonomiskt stöd till ) Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 24 fördet av under överläggningen framställda yrkandet. 1ledamot avstod från att rösta. Mom. 29 (sanktionerade förbudsregler mot etniskdiskriminering) Först biträddes reservation 5 av ochKenth Skårvik med 59 röster mot 16 för motion 342 av m. fl. 243 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 257 röster mot60 för reservation 5 av och . 1 ledamot avstodfrån att rösta. Mom. 30 (en ombudsman mot etnisk diskriminering m. Utskottets hemställan bifölls med 247 röster mot 71 förreservation 6 av m.fl. Mom. 32 (kansliresurser för ombudsmannens verksamhet m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avMargareta och - bifölls med acklamation. Mom. 33 (lokaladiskrimineringsombudsmän) 90 Utskottets hemställan - somställdes mot motion Sf520 av i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 34(grunder för statsbidrag till invandrarnas organisationer m. Först biträddes reservation 8 av och med 48 röster mot 15 för utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall till motion 342 av m. fl. 255 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 263 röster mot41 för reservation 8 av och . 14 ledamöteravstod från att rösta. Mom. 35 (ekonomiskt stöd till kvinnosektioner inominvandrarorganisationerna) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion 342 avLars m.fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 36 (anslag till Åtgärder för invandrare) Först biträddes reservation 10 av ochRune med 46 röster mot 15 för motion 342 av m. fl. 257 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 10 av ochRune med 54 röster mot 49 för reservation 9 av, ochKenth Skårvik. 215 ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 221 röster mot55 för reservation 10 av och . 42 ledamöteravstod från att rösta. Mom. 38 (förbud mot organisationer som främjar etniskdiskriminering) Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot 54 förreservation 11 av och . 1 ledamot avstod från attrösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 (stödet till tidningar på andra språk än svenska) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avNils - bifölls med acklamation. Mom. 2 (särskilda villkor för stöd till tidningar på andraspråk än svenska) Utskottets hemställan - som ställdes mot utskottets hemställanmed den ändring däri som föranleddes av bifall till motion 347 av . i motsvarande del - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2(internationellt samarbete i flyktingfrågor) Utskottetshemställan bifölls med 300 röster mot 17 för reservation 1 av 91 Prot.1985/86:153 Mom. 4 (tillkännagivande om flyktingpolitiken) 28 maj1986 Utskottets hemställan bifölls med298 röster mot 16 för reservation 2 av 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 9 (polisens uppgifter i asylärenden) Först biträddes reservation 3 av ochKenth Skårvik med 52 röster mot 15 för reservation 4 av Margö . 250ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 255 röster mot46 för reservation 3 av och . 17 ledamöteravstod från att rösta. Mom. 15 (flyktingbarnens situation m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 233 röster mot 83 förreservation 5 av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 17 (motivering av beslut) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avMargareta och - bifölls med acklamation. Mom. 18 (tidsbegränsat arbetstillstånd ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avNils Carlshamre m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 19 (uppskjuten invandringsprövning) Utskottets hemställan bifölls med 218 röster mot 99 förreservation 8 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 20 (anhöriginvandring) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avMargareta m.fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 21 (arbetsgivares anmälningsskyldighet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avNils Carlshamre m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1985/86:49om höjning av skatten på vissa resor (prop. 1985/86:168), 1985/86:21om riktlinjer för industripolitiken på rymdområdet m. m. 1985/86:127), 92 1985/86:32 om tekoindustrin ochtekohandeln (prop. 1985/86:100 delvis). 1985/86:26om vissa anslag inom område (prop. 1985/86:100 delvis) samt 1985/86:29 om auktorisation avredovisningskonsulter. 80 FÖRSTE VICE TALMANNEN: betänkande 49 samt näringsutskottets betänkanden21, 32, 26 och 29 kommer att debatteras i nu nämnd ordning. Voteringarna ägerrum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Först upptas alltså skatteutskottets betänkande 49 omhöjning av skatten på vissa resor. Höjning av skatten på vissa resor Höjningav skatten på vissa resor 81 (): Regeringen föreslår i proposition 1985/86:168att den s.k. charterskatten skall höjas rned, , . Moderatasamlingspartiet går emot detta förslag av följande anledningar: Därför bör höjningar av punktskatter undvikas.Höjningar försvårar en senare avveckling. Punktskattersnedvrider i de flesta fall konkurrensförhållandena. Detta gäller inte minstcharterskatten. Charterskattenpåverkar framför allt låg- och mellaninkomsttagarfamil-jernas möjligheter attgöra utrikes ferieresor. Särskilt drabbas familjer med barn i tonåren, familjersom redan får vidkännas betydande försörjningskostnader jämfört med andrafamiljetyper. Höjningen avcharterskatten strider mot turistdokument. förbinder sig idetta dokument att inte ytterligare höja charterskaften. Avtal bör hållas. Regeringenshänvisning till att en höjning av charterskatten skulle förbättra bytesbalansenär haltande av två anledningar: resandet kan ske med andra färdmedel, och denpåverkan charterskatten har på det totala utlandsresandet måste betraktas somförsumbar. Jag yrkar därför bifall till reservationen. Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 82 (): Den proposition 168 som behandlas i detbetänkande vi nu debatterar är i dubbel bemärkelse en tunn produkt. För detförsta är det två sidor text på fyra sidor papper, och för det andra innehållerpropositionen mycket sparsamma överväganden av statsrådet. Det sornföredragande statsrådet anför är emellertid intressant. Det sägs i propositionen: "Höjningen är motiverad avbytesbalansskäl."" Vidare sägs det: ""Den föreslagnahöjningen av reseskatten innebär vid oförändrat antal skattepliktiga resor eninkomstförstärkning med ca 100 milj. kr. Höjning av skatten pä vissa resor Hur går detta ihop? Qm det skulle vara så attbytesbalansen skall stärkas, kan man naturligtvis säga att en del människor somåker utomlands här hemma har erlagt . mera i skatt och har . mindremed sig i plånboken när de åker. Jag kan ändå inte tro att avsikten var att bytesbalansenskulle stärkas på detta sätt. Det vore i så fall ett ganska cyniskt resonemanggentemot de människor som åker utomlands. Det är nämligen främstlåginkomsttagare som berörs, medan de flesta andra människor inte alls berörs.Det innebär att vid oförändrat antalskattepliktiga resor påverkas bytesbalansen över huvud taget inte alls, annatän vad som är helt försumbart. Det är emellertid intressant att charterskatten är enpunktskatt, som hävdar är konsumtionsstyrande. Vi hade för en tidsedan ett resonemang om punktskatter. Charterskatten börjar nu nå en sådan nivåatt den blir styrande för människors konsumtionsval. Då är det intressant attse vad som händer om de väljer andra färdmedel och alltså i stället åker buss,tåg eller bil. Förbättras då bytesbalans? Nej, sannolikt är det nogprecis tvärtom. Vi riskerar då faktiskt att i stället få en försämring avbytesbalansen. Jag tror att det finns felbedömningar, ellerrättare sagt brister på bedömningar, i denna proposition som inte bara dennatunna text varslar om utan som också de fakta som jag har presenterat uppdagar.Jag tror att det finns sådana felbedömningar att man kanske biter sig i tummennär man tror att man kommer att förbättra bytesbalansen i och med detta. Dennaskatt drabbar ju dem som har det svårast att spara ihop till en utlandsresa.Därför, herr talman, yrkar jag bifall till den reservation som är fogad tillbetänkandet. 83 BOFORSLUND (s); Åven om landets ekonomi visar klaraframgångar finns det anledning till inkomstförstärkningar. Denna riksdagbelastar också i stor utsträckning utgiftssidan i budgeten. Dessutom anserutskottsmajoriteten att en höjning av reseskatten med . är väl motiveradmed tanke på bytesbalansen. Bytesbalansen har visserligen också förbättrats,men den visar fortfarande ett underskott. Det är även av denna anledning somdet finns skäl för aktiva åtgärder.