prot · G90944 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:44 Förhandlingarna leddes till en början av förste vicetalmannen. Föredrogs trafikutskottetsbetänkande /86:4 om färjetrafiken till (skr, 1985/86:6), 140 (vpk): Regeringens skrivelse och utskottetsbetänkande är mycket illavarslande inför ett kommande förslag från regeringen.Transportrådet skall se över färjetrafiken totalt i syfte att det skall bh enomläggning av trafiken , Och att det då bHr med inriktning påen hamn verkar dess värre också troligt, eftersom trafikens omfattning ochtaxenivån är de viktigaste kostnadspåverkande faktorerna enligtregeringsskrivelsen. Att det skulle gå att höja taxorna så att det skulle genågra större belopp är det säkert ingen som tror, även om man vore beredd attöverge nuvarande principer för taxesättningen. En omläggning skall ske - och citerar jagtrafikutskottets betänkande -så "att målet att bibehålla entillfredsställande transportförsörjning ligger fast". Vad är dåen "tillfredsställande transportförsörjning"? Svaret beror säkert på vilka man frågar. Transportrådetsoch gotlänningarnas uppfattning skiljer sig åt, det kan vi i alla fall varasäkra på. Så länge som begreppet inte är definierat, är det självfalletmeningslöst att lova att målet skall ligga fast, SamhäHet skall alltså minska bidraget tillGotlandsbolaget, Vpk har ingen anledning att motsätta sig att samhällets stödtill privata företag granskas, men här är det fråga om en verksamhet som heltenkelt måste kosta pengar. Trafik kostar på fastlandet - varför skulle intetrafiken tiH Gotiand göra det? Samhället skall helt enkelt ta det fullaansvaret för trafiken, och därför bör Gotlandsbolaget förstatligas. Regeringsskrivelsen och utskottsbetänkandet andasingenting om de samhällsekonomiska konsekvenserna av en trafikomläggning. Detär ett Hka vanligt som beklagligt sätt att betrakta kostnader på när man villrationahsera och ifrågasätta samhällsstödd verksamhet. Bristen på totalsyn ärsäkert inte uttryck för okunnighet och oförmåga att se konsekvenserna, utan ett 8 protokoll 1985/86:43-44 medvetet grepp för attlåta diskussionen stanna vid delproblem. Färjetrafikenär gotlänningarnas väg, bro och järnväg. Men tHl skillnad från på fastlandetmåste gotlänningarna betala "avgift" så snart de skall åka utanförlänets gränser. Och till skillnad från broar och vägar på fastiandet, som ärtidtabellsfria, är gotiänningen helt tidtabellsbunden. Det kan vi naturligtvisaldrig komma bort ifrån. Det bara understryker det underläge somGotlandsresenären har. Vägar, broar och vissa järnvägar i övriga delar avlandet anser vi skall finansieras via statsbudgeten. Men på Gotlandstrafikenskall vi göra besparingar. Om vi räknar den på samma sätt som när det gällervägar, broar och vissa järnvägar på fastiandet, och bara belastarGotiandstrafiken med driftskostnader, skulle underskottet ha stannat vid 15 miljoner i stället för drygt 70 miljoner, som redovisas i regeringsskrivelsen. Förturismen och näringslivet på blir övergång till en färjelinje rentförödande. Den industri som finns på avsätter sina varor på fastlandet.Varje ökning av transportavstånd och -kostnader medför konkurrensnackdelar.Dessutom får vi naturligtvis negativa effekter på det nödvändiga privataresandet, dvs. det som inte är turism i egentlig mening. Jag har inget yrkande med anledning av utskottets betänkande utan villmed inlägget fästa ledamöternas uppmärksamhet på vikten av en total analys närregeringsförslaget en gång kommer. Det vore en något bisarr situation om detskulle bli kommunisterna som får argumentera för näringslivets intressen i dendebatten. 141 (); Gotlandstrafiken är och har alltid varit ett kärt diskussionsämne iden här , oavsett i vilken tappning som ämnet presenteras. Den härgången är det i form av en skrivelse där regeringen har anmält till riksdagenatt det stöd som vi har anslagit till Gotlandstrafiken mycket kraftigt kommeratt överskridas och att man mot den bakgrunden har gett transportrådet iuppdrag att göra en total översyn av färjetrafiken till , utan att förden skull tumma på kravet på en tillfredsställande trafikförsörjning. Omman lyssnar på får man lätt den uppfattningen att det förkommunisternas del inte spelar någon roll vad Gotiandstrafiken kostar- det ärbara att betala. Men tyvärr har vi inte sådan samhällsekonomi att detbara är att ösa ut pengar, utan vi får granska olika samhällssektorer, i dethär fallet även Gotlandstrafiken, KostnadsutveckHngennär det gäller Gotlandstrafiken har varit skrämmande. Inovember 1984 meddelande Gotlandsbolaget att anspråken på statsbidrag enligtbolagets bedömning uppgick till 66 milj, kr, mot tidigare beräknade 40 milj.kr. Det blev 71 milj, kr. Beträffande budgetåret1985/1986 hade bolaget , i samband med fastställande av turlistanför 1985, ett trahsportstödsbehov på 46 milj, kr. Men efter överläggningar medtransportrådet hade bidragsbehovet reducerats och fastställts till 39 milj,kr, för det här budgetåret. Det var också den summa som anvisade. Nuvisar bolagets budget för att med bibehållande av nuvarandeturlista kommer kostnaderna att röra sig om drygt 70 milj, kr. 1986 finns ingen budgetmen det är uppenbart att de 39 milj, kr, som anvisade för budgetåret1985/86 inte på långa vägar räcker till för det statsbidrag som staten kommeratt få lämna till Gotlandsbolaget vid i huvudsak oförändrad trafikomfattning. Denhär kostnadsutvecklingen kan naturligtvis inte accepteras. Ett enigttrafikutskott - inkl, vpk:s , som normalt tjänstgör itrafikutskottet - har i flera omgångar betonat det angelägna i att minskakostnaderna för stödet till färjetrafiken till , Det är också mot denbakgrunden som utskottet ansluter sig till uppfattningen om det nödvändiga iatt ompröva trafikens uppläggning och omfattning för att få ned kostnaderna förstödet. Nuär det inget annat att göra än att avvakta transportrådets utredning, och sedanblir det naturligtvis vi politiker här i som slutligen får taStäHning till hur Gotlandstrafiken skall ordnas, utan att för denskull tumma på kravet på en tillfredsställande trafikförsörjning för gotlänningarna, JanJennehag trodde att bara man förstatiigar Gotlandstrafiken, löser man allaproblem. Jag tror inte det, utan för min del är det viktigaste att vi somföreträder samhället, vilket skall lämna bidragen, får en tillfredsställandeinsyn i verksamheten, oavsett vem som bedriver trafiken, och att vi får tillstånd en rationell trafikuppläggning. Jennehagutgick ifrån att det förslag som kommer att presenteras för kommeratt innebära att gotlänningarna nu skall få använda endast en hamn påfastlandet. Men om Jennehag läser litet mer noggrant skall han finna att det ärett alternativ. Det är inte alls säkert att det blir så - förslaget kan mycketväl bli att gotlänningarna har anslutning till två hamnar även ifortsättningen. Det viktiga i det här fallet är att vi får en trafikuppläggningsom minimerar samhällets kostnader utan att det för den skull drabbargotlänningarna. Vi har alltid här i kammaren varit överens om att gotiänningarnaskall ha en tillfredsställande trafik, I den utredning som transportrådet inomen mycket snar framtid skall presentera kommer man naturligtvis att redovisa desamhällsekonomiska konsekvenserna av en omprövning av trafikens uppläggning.Det är helt givet. Med detta, fru talman,vill jag yrka bifall till utskottets hemstäHan. 142 (vpk) replik: Även använder sig av begreppet tillfredsställandetransportförsörjning. Lika litet som någon annan kan ge någondefinition av detta, och då är det helt meningslöst att tala om det begreppet. Detfår inte kosta hur mycket som helst. Färjetrafiken till Gotiand skall bedömaspå liknande sätt och skall ske på samma villkor som trafiken i övriga Sverige.Räknar vi på det viset blir siffrorna helt andra - det sade jag också i mitttidigare anförande. Förstatligandelöser inte heller alla problem -jag tror inte det. Men frågan gäller vem somhar den direkta kontrollen och det direkta inflytandet över företagets skötsel.En verksamhet som den som Gotlandsbolaget bedriver är enligt mitt synsätt avden karaktären att den skall stå under samhällets direkta kontroll. Det är naturligtvis inte säkert att utredningen kommerfram till envägsal-ternativet. Men i texten antyds det att det kanske är denenda möjligheten, om vi verkligen skall kunna sänka kostnaderna till den nivåsom förutsätts i regeringsskrivelsen. Det måste vara så att enregeringsskrivelse någorlunda speglar huvudlinjerna i det förslag som avses komma- i annat fall torde regeringsskrivelsen ha varit heh meningslös. 143 () replik: Vi talar om en tillfredsställandetrafikförsörjning, men den trafik som sker meHan och fastiandet haralltid överenskommits i fuHt samförstånd med gotlänningarna. Det uppdrag somtransportrådet nu har fått av regeringen innebär att man i samråd medgotlänningarna skall försöka komma fram till en tillfredsställandetrafikförsörjning för gotlänningarna och ändå minimera kostnaderna. Vi har också varit överens om vägkostnadsprincipen när detgäller Gotlandstrafiken, Den innebär att kostnaderna i princip skall varadesamma för dem som trafikerar och för dem som trafikerar övriga delarav landet. Det är viktigt att understryka att det avtal som finnsmellan staten och Gotlandsbolaget går ut , Ett nytt avtalskall föregås av förhandlingar. Om vi inte kan få ett tillfredsställande avtalmed Gotlandsbolaget är jag inte främmande för att avtal träffas med någonannan som kan sköta Gotlandstrafiken efter , 144 (vpk) replik: Även om tror att det kan bli verkHghet är trots allt innebörden avregeringsskrivelsen att det kan bli fråga om att anlöpa endast en hamn. Detanser inte jag är en tillfredsställande transportförsörjning, men det görkanske , 145OLLE ÖSTRAND (s) replik; Jag får poängtera ytterligare en gång att dentrafikförsörjning som vi skall välja för gotlänningarna skall vi komma överensom i denna kammare. Vi har alltid varit överens om att gotlänningarna skallerbjudas en tillfredsställande transportförsörjning, och det kommer vi att varaockså i fortsättningen, 146 (): Det är något märkligt att vi har en såomfattande debatt med så många anmälda talare om ett helt enigt betänkande fråntrafikutskottet. Möjligen är det vpk:s särskilda yttrande som är anledningentill debatten. Vi kan naturligtvis alla ana oråd i fråga om de förslag somkommer till kammaren den dag då vi skall ta ställning i sakfrågan, men detåterstår ju att se hur de förslagen ser ut. Läget är följande. Statens stöd till Gotlandstrafikenregleras genom ett avtal med Gotlandsbolaget, Det stödet påverkas av en radfaktorer som också binds av beslut här i kammaren. Till de faktorerna hörtrafikens omfattning, taxenivån och självklart också kostnadsutveckHngen förtrafiken och därmedstödets storlek. Det är inte stödet i sak eller Gotlandstrafikensutformning som vi skall behandla här och . Betänkande nr 4 rör regeringensskrivelse till om kostnadsutvecklingen för Gotlandstrafiken.Kostnaderna för staten har ökat med 39 milj. kr. utöver det beräknade beloppet.Enligt riksdagsbeslut får inte nivån på stödet förändras utan riksdagensgodkännande. Det är därför helt riktigt att denna anmälan görs till . Utskottet föreslår i avvaktan på de översyner som skallgöras att skrivelsen läggs till handlingarna. Det finns därför ingen anledningatt nu gå in i en djupare sakdebatt. Jag tycker också att det var helt onödigtmed ett särskilt yttrande till betänkandet. Som sade är detolämpligt att nu ta upp en sakdebatt också av det skälet att det skulle störade förhandhngar om avtal mellan staten och Gotlandsbolaget som så småningomskaH föras. Jag vill gärna säga att det självfallet är viktigt attfrågan om kostnadsutvecklingen tas på allvar och att kostnaderna hålls på enrimlig nivå. Det finns därför inget att erinra emot den översyn avfärjetrafiken som pågår i transportrådet med syfte att undersöka möjligheternaatt sänka kostnaderna. Däremot kan också jag hysa oro för vad som kan bliresultatet av en sådan översyn i form av förslag från regeringen till kammaren.Man är alltid orolig när transportrådet hanterar saker och ting, eftersomtransportrådet genomgående har en tendens att hitta centrala lösningar. Rådetscentraliseringsfilosofi är ofta påtaglig. vill inte säga nej till ansträngningar sominnebär att man på detta område likaväl som på alla andra områden försökeranstränga sig för att hålla kostnaderna nere. Men vill jag säga attdet är viktigt att man ser med urskillning på underskottets storlek vad gällerGotlandstrafiken, Underskottet måste ges en rättvisande beskrivning, och detfår det om man ser på Gotlandstrafiken och gotlänningarnas situation iförhållande till utformningen av trafiken på fastlandet och fastlänningarnassituation. Varken färjor eller broarna och vägarna på fastlandet ärgratis, och i stödet till Gotlandstrafiken måste givetvis jämförbara kostnaderpå fastlandet vägas in. Då blir läget för Gotlandstrafiken annorlunda ochunderskottet mindre dramatiskt. Kostnadsskillnaden på 36 milj, kr, är attjämföra med vad det ungefär kostar att rusta upp en av våra längsta vägbroar påfastlandet eller att bygga ungefär en mil länsväg, vilket kostar staten ca 35milj, kr. Utskottet uttalar enigt att översynen skall ske medutgångspunkten att målet att bibehålla en tillfredsställandetransportförsörjning skall ligga fast. Det är viktigt. Det är också väsentligtvad som då läggs in i begreppet "en tillfredsstäHandetransportförsörjning", vilket debatten här har handlat om. Självfallet kanvi ha olika uppfattningar om detta, men debatten om det får vi föra närtransportrådets översyn är klar och regeringen återkommer till medett förslag. Förslaget måste då omfatta antalet färjelinjer, turtäthet, taxorosv. Det rätta tillfället att väga in de regionalpohtiska aspekterna i synen påGotlandstrafiken är när detta förslag utformas. Från sida ser vi detsom en självklarhet att man skall väga in dessa regionalpolitiska aspekter vidtrafikutformningen. För oss är det därvid en förutsättning attgotiänningarna skall behandlas precis på samma sätt som alla andra svenskar. Jag kan inte förstå var någonstans i utskottets betänkande som JanJennehag kan läsa in att vi kommer att få våldsamma taxehöjningar inom Gotlandstrafiken,Såvitt jag kan förstå står det inte en rad om det i den del av utskottetsbetänkande där utskottet gör ett uttalande. Meddetta, fru talman, ber jag att få yrka bifall till trafikutskottets hemställani dess betänkande nr 4, 147 (vpk) replik: Jag har inte, , sagt att det skulle bH våldsamma taxehöjningar.Jag sade bara att trafikens omfattning och taxorna enligt regeringsskrivelsenvar de faktorer som var påverkbara, Anf.148 () replik: Om finge rätt och vi förstatligade den här trafiken -något som jag noterade att däremot inte var inne på -är detmöjligt att vi skulle kunna få betydligt högre taxor. Men med den nuvarandelösningen och med den insyn som staten har tror jag inte att vi behöver varasärskilt oroliga på den punkten. 149 (): Att bo på en öhar odiskutabla fördelar. Men det innebär också avsevärda svårigheter när detgäller att ta sig och sina förnödenheter dit och därifrån, ett behov som ärlivsnödvändigt att uppfylla även om ön är landets största. Jag noterar medintresse den ovanligt Uvliga debatt som detta ärende har föranlett i kammaren. Vigotlänningar har ju relativt goda förbindelser med fastlandet med flyg. Avutrymmesskäl, ekonomiska och praktiska skäl kan den möjligheten uteslutas närdet gäller godstransporter, de flesta privatresor och alla resor där man avseratt fortsätta resan med egen bil. Dååterstår alltså färjetrafiken, vår landsväg. På bor och arbetar drygt56 000 invånare, och vi tar årUgen emot drygt 300 000 turister. För dengodsmängd det blir fråga om för dessa människor uppstår ett behov av avsevärdtrafik över vattnet, 1984 handlade det om gods och 209 000 personbilar.Antalet passagerare på färjorna var 857 000, Förnärvarande kan vi under åtta av årets månader välja mellan två olikafastlandshamnar med en avgång vardera. Detta har vi vant oss vid, mennär man börjar tala om rationaliseringar, besparingar och rent av neddragningarblir oron stor på , såväl inom näringslivet som bland befolkningen igemen, I den regeringsskrivelse som ligger till gmnd för behandlingen här i dagsägs att om Gotlandstrafiken omstruktureras till en hamn på fastlandet understörre delen av året, kan statsbidragen minskas från drygt 70 milj, kr,, somdet är , till mellan 20 och 40 milj, kr, . Som sagts här tidigareutreder transportrådet detta i samarbete med bl, a, Gotlandskommun. Eftersom jag deltar i det arbetet kan jag konstatera att inget annatalternativ än ett enhamnsförslag medför besparingar i den storleksordningen. Transportrådetskall dock, vilket har konstaterats här tidigare, enligt uppdraget "utgåifrån att skall ha en tillfredsställande transportförsörjning".Den målsättningen och målsättningen att kostnaden bör rymmas inom denkostnadsram jag angav - 20-40 milj, kr, - är, fru talman, oförenliga, Ibegreppet tillfredsställande transportförsörjning ingår nämligen enligt enenig gotländsk opinion dagliga förbindelser med minst två orter på fastlandet. Detär lätt att göra jämförelser med kommuner av motsvarande storlek i andra delarav landet. Vi kan ta , eller . Tänk er att man i dessakommuner stängde alla vägar utom en och dessutom sade att den här enda vägen utur kommunen får ni utnyttja endast vissa bestämda tider ! Vi påGotiand har nämligen inte något altemativ. Vi kan inte ta bilen, vi kan inte tatåget, vi kan inte ta långfärdsbussen. Vi måste ta färjan. Våra kommunikationerär inte särskilt bra . En inskränkning till en hamn på fastlandet -därtill en hamn som inte trafikeras - kan vi som 56 000 fullvärdiga svenskarinte acceptera som tillfredsställande transportförsörjning. Jag noterar attett enigt utskott konstaterar att det målet ligger fast. Färjetrafikenpå Gotiand upprätthålls, som kammarens ledamöter känner tHl, av ett privatföretag med monopolstäHning, det s, k. Gotlandsbolaget, Det nu löpande avtaletmellan staten och bolaget slöts av den dåvarande borgerliga regeringen ,Det omförhandlades och förlängdes 1983, och den mest stötande delen i avtalet,nämligen den indexreglerade utdelningen till bolagets aktieägare, avskaffades.Konstruktionen av avtalet är sådan att man närmast kan kalla det ettentreprenadavtal på löpande räkning. Kostnaden har ökat i nominella termer, ochdet är förståeligt, ja, rent av önskvärt att staten reagerar när det skersnabbt och, som skedde 1984, långt utöver vad som beräknats. Då måste manreagera. Frångotlänningarnas sida finns inget intresse av att Gotlandstrafiken kostar mer ännödvändigt, 20-40 milj, kr. är naturligtvis en eftersträvansvärd summa, även omjag måste påpeka att kostnaden i reala termer faktiskt inte har ökat utanminskat. En alternativ kostnad för landsväg, tåg eller -svindlande tanke - enbro motsvarande sträcka skulle, som framförts här tidigare, inte vara billigareför statskassan. Mankan visst diskutera Gotlandstrafikens omfattning. och inriktning.Rationaliseringar, annat tonnage och vissa linjeändringar hör tilldet som kan diskuteras. Avtalet mellan staten och Gotlandsbolaget löper ut , under förutsättning att det sägs upp. Erfarenheten talarför att staten då behöver stärka sitt inflytande över trafiken. Jag hoppas attden här frågan vid det laget skall vara så genomarbetad att vi står inför enlångsiktig lösning av mångåriga trafikproblem. Orsaken till att statens kostnad för färjetrafiken till och frånGotiand uppgår till ca 70 milj, kr, är, enligt mitt sätt att se,en av två faktorer. Antingen är det vad det kostar att upprätthålla entillfredsställande transportförsörjning mellan det svenska fastlandet ochSveriges största ö, eller också är avtalet mellan staten och Gotlandsbolagetofördelaktigt för staten, som då bör göra något annat åt det än att låtaGotlands invånare och näringsliv betala med försämrade kommunikationer. Även om inget definitivt beslut om Gotlandskommunikationer skall fattas här och , har jag sett det som värdefullt att fådelge dessa synpunkter inför föreliggande och kommande ärenden ifrågan, 150 (); Som sade, ansluter sig utskottettill föredragande statsrådets uppfattning om det nödvändiga i att omprövatrafikens uppläggning och omfattning för att kostnaderna för stödet skallkunna minskas, I det betänkande som vi nu debatterar står det: "Utskottetkonstaterar vidare att transportrådets översyn av färjetrafiken till Gotlandsyftar till en omläggning av denna samt att målet attbibehålla en tillfredsställande transportförsörjning ligger fast," Vi kan alltså konstatera, fru talman, att såvältransportrådet som regeringen och utskottet betonar att målet att bibehålla entillfredsstäHande transportförsörjning ligger fast. Detta låter naturligtvisbetryggande -t, o, m, litet för.betryggande, skulle jag vilja säga. Frågan ärom man inte underskattar svårigheterna mot bakgmnd av det här uppsatta målet.Skall kostnaderna för stödet nämligen kunna minskas till nivån 20-40 milj, kr,, som regeringen anger, är det uppenbart att det innebär en risk förbetydande försämringar av trafiken. Regeringen talar om en inriktning på endast en hamn påfastlandet under större delen av året, Alla vet också att det alternativ somhar skisserats är trafik på , påpekade att det kan blifråga om flera hamnar. Men regeringens skrivelse uttrycker inte sammahoppfullhet. Det står på s, 4; "Vid överläggningarna har framkommit attGotlandsbolaget ansett sig ha begränsade möjligheter att vidta ytterligareeffektiviserings- och rationahseringsåtgärder," Återstår alltså attundersöka alternativet med en hamn. Det är självfallet klokt, fru talman, att i detta lägeinte ta upp någon omfattande debatt om den framtida trafiken. Jag har ändåvelat betona att om detta blir det förslag man stannar för, kan man enligt minmening inte tala om att man uppfyller målet att bibehålla en tillfredsställandetransportförsörjning. Tvärtom skulle det innebära en så kraftig försämring avtrafiken att denna lösning måste betraktas som otillfredsställande.Godstransporterna mellan och södra delen av landet skulle därigenomförsämras på ett oacceptabelt sätt. Sannolikt skulle detta innebära att statenunder andra titlar skulle få högre kostnader, tyckte att det var konstigt att så mångatalare anmält sig på det här stadiet. Jag kan hålla med om det. Men jag har,fru talman, med detta inlägg bara velat säga att det är viktigt atttransportrådet och regeringen gör en bred översyn när man nu tar sig an den ioch för sig vällovliga uppgiften att försöka pressa kostnaderna för stödet tilltrafiken. Anf.151 (): När regeringens skrivelse om färjetrafiken till Gotlanddelades till ledamöterna konstaterade jag att vi inte hade någon motionsrätt.Jag antog då också att det bara var ett meddelande till kammarens ledamöter sominte skulle behandlas i utskott eller föranleda något betänkande. tog jagtill orda i den allmänpolitiska debatten för att framföra gotlänningarnasuppfattning i frågan om hur kostnaderna för transportstödet till vårfärjetrafik skall . Det råder, som sade tidigare, en klar politiskenighet i den här frågan, tvärs över partigränserna. Därför vill jag egentligeni stort sett bara instämma i det har framfört. Det verkligtintressanta i den här frågan är att utskottet konstaterar att målet attbibehålla en tillfredsställande transportförsörjning ligger fast. Det har allatalare före mig konstaterat är mycket viktigt. Det skall således bli mycketintressant att se vad regeringen anser vara just tillfredsstäHandetransportförsörjning, hur man är beredd att definiera stödet då den propositionframläggs som blir resultatet av den översyn som transportrådet just nugenomför. Jag har inget yrkande, men jag har för avsikt attåterkomma i den här frågan när den på nytt aktualiseras i kammaren. Vpk skallfaktiskt inte ensamma behöva tala för gotlänningarnas rättvisekrav. Jag villpåstå att vpk:s stöd inte alla gånger har varit så helhjärtat. Men,som sagt, fru talman, jag ber att få återkomma när sakfrågan blir aktuell. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan biföHs,