prot · G90974 · 1985-12-31 00:00:00 — Vad som vidare oroar oss är att det nu föreligger ettförslag frän skatteutjämningskommittén som, om det förverkligas, skulleinnebära att vårt landsting förlorar ytterligare ca 17 milj. kr. Vi anser attdetta inte kan vara rimligt och att det i skatteutjämningssystemet också måstetas vissa regionalpolitiska hänsyn. Problemen i vårt län har fidigare uppmärksammats avriksdag och regering. kommun är således tillfälligt inplacerad istödområde C. har uttalat att länet i övrigt skall behandlas generöstvid ansökningar om regionalpolitiskt stöd, som kan utgå efter särskilt beslut.De tekniska centra som med stöd frän regeringen bildats i länet är väl något avdet bästa som hänt vårt län pä mycket . Det har i vårt län förts en diskussion om huruvida viskulle kräva att länet i sin helhet skulle inordnas i stödområden. Vi ställerinte det kravet här i , för industriministern har verkligen tagitriksdagens uppmaning att behandla länet generöst pä allvar. Således fick vitill vårt län enbart stöd i form av lån och bidrag på 46,3 milj. kr.Alla dessa pengar hamnade faktiskt inte i kommun utan i de övrigakommunerna i länet. De företag som det gällde var bl. a. Blackstone, ,Tarkett och Verkstadstekniskt . Ännu ett beslut som har fattats under densocialdemokratiska regeringens tid tror vi kommer att bli mycket betydelsefulltför våra möjligheter. Jag syftar på beslutet om förnyelsefonderna, som ju ärett fantastiskt beslut. Vi arbetar mycket för att ta till vara de möjlighetersom detta beslut skapar för utvecklingen i länet. är ett bra län att leva i, och vi har mycket somvi kan ta till vara och utveckla. Vi har t. ex. en omfattandeverkstadsindustri, vi har av pälsdjursnäring, vi har ettvälorganiserat fiske, vi har en betydande trädgårdsnäring, vi har viktigamilitära anläggningar och vi har underbara naturliga förutsättningar förturism. är ett av landets mest tätbefolkade områden, vilket ger kortaavstånd och goda förutsättningar för samarbete inom länet. Vi har framtidsbranscher som elektronik och data, därflera stora industrier i länet med inriktning på elektronik finns samlade inomEricsonkoncernen. Företaget är också hälftenägare i konsultföretaget har goda förutsättningar att bli landets centrum för vattenbruk.Närheten till beredningsindustri, till ochluftvårdsforskning, till Östersjöskolan m. m. ger goda förutsättningar förfortsatt utveckling. Vi har kunnande inom området bioteknik.Stärkelseföreningens fabriker och oljefabriker är exempel pålivsmedelsindustrier som är inne i en expansiv fas där en mängd nya produkterutvecklas. är gott virke, sägs det, och kommunerna, länsstyrelsenm.fl. gör förvisso stora ansträngningar för att vända utvecklingen i Blekinge.Men vi behöver också stöd och hjälp från en statsmakt med seriösa regionalpolitiskaambitioner. Industriministernefterlyste i gärdagskvällens debatt konkreta förslag till insatser.Jag skall redovisa några förslag till åtgärder som skulle kunna vidtas i vårtlän - det är ätgärder både på kort sikt och på litet . Först och främst behövs det en samordning avsamhällsinsatserna. Vi har upplevt att den ena handen inte riktigt vet vad denandra gör. I den mofion som vi socialdemokratiska ledamöter från väckthar vi krävt att en särskild delegation med företrädare för olika departementskall tillsättas för behandling av problem. Det här är ingetdogmatiskt krav i den meningen att delegationen bör se ut exakt sä här. Vi kanmycket väl tänka oss en mera informell arbetsgrupp inom regeringen. Jag hälsarmed fillfredsställelse industriministerns besked i går om att han kommer attta upp överläggningar med banker, organisationer och företag för att förmå dematt ta ett större ansvar för den regionalpolifiska utvecklingen. Vi har här i under en följd av är hävdat attlokaliseringar bör ske till bl. a. sydöstra . Ingenting har emellertidhänt konkret. Om uttalanden skall ha någon trovärdighet, måste dessavälvilliga uttalanden omsättas i praktisk handling. Vi har tidigare begärt att regeringen skall ta uppöverläggningar med de stora koncernföretag som är verksamma i vårt län. Bakomdetta krav ligger den uppfattningen att storföretagen i alltför ringautsträckning varit beredda att ta ansvar för de regionalpolitiska effekterna avsina beslut. har industriministern träffat en överenskommelse medEricsson, som innebär att viss nytillverkning förläggs till . Därmedräddas 225 jobb. Vi hälsar givetvis denna åtgärd med fillfredsställelse ochanser att fortsatta överläggningar bör ske i syfte att förlägga ytterligareverksamhet till länet. En mycket viktig faktor som de flesta talare poängterat idebatten är tillgången till högskoleutbildning och forskning. Vi saknar i vårtlän en egen högskola, men vi har genom de tekniska centra som bildats i länetkunnat åstadkomma ett mycket fruktbart samarbete mellan utbildning och näringsliv.Vissa tekniska utbildningar på 80-poängsnivå har därmed kunnat förläggas tillBlekinge. Vi har i värt län mycket bra utgångsläge. Vi har tillgång tillkompetent och behörig personal, dukfiga lärare, lokaler och utrustning avsenaste modell liksom låga administrativa kostnader. Det är viktiga argument ien tid då de tekniska högskolorna har svårt att tillfredsställa den storaefterfrågan på utbildning. Särskilda regionalpolitiska medel bör därföravsättas för att möjliggöra att ytterligare högskoleutbildningar förläggs tillBlekinge. Jag vill betona att det rör sig, i de här sammanhangen, ommycket måttliga insatser räknat i kronor och ören. Men det är insatser sombetyder enormt mycket, kanske mer än några andra, för att skapa förutsättningarför en positiv utveckling. kommun bör även under nästa budgetår inplacerasi stödområde C. bör pä nytt uttala att länet i övrigt bör behandlasgeneröst när det gäller ansökningar om regionalpolitiskt stöd. De ansökningarom lokaliseringsstöd som föreligger frän bl. a. Lumalampan, GA-list ochStärkelsen bör behandlas i denna generösa anda. Den fortsatta uppbyggnaden avteknikcentra, dit vi även räknar pälsdjurscentret i , bör stödjas.Särskild hänsyn bör tas till när förslag om nytt system för Grundgarantin bör sättas till i stället för till , somutredningen föreslagit. Detta kan finansieras genom anslaget för extraskatteutjämningsbidrag. Ett baslaboratorium för marin- ochnaturvetenskapligforskningbörförläggas till . k. länsanslagetbör ges en generös tilldelning som hjälp till självhjälp. Vi har idéer om olika ungdomsprojekt i länet. Litethjälp från staten är kanske vad som behövs för att de skall bli verklighet. Manbör satsa på kommunikationerna även i den sydöstra delen av . I detförslag till s. k. motorvägstriangel som utarbetats av bl. a. tyckshelt nonchaleras att det i sydöstra faktiskt bor drygt en miljonmänniskor. Man bör föra in i det s. k. stomvägnätet och rusta uppkustbanan till elektrifieringsstandard. Tidigarelägg statliga byggprojekt i ! hari dag en byggarbetslöshet på icke . Färdiga projekt finns, t. ex.den sista etappen av och den bit som återstår av ombyggnaden avborgmästarkajen i . Uppdra åt att projektera det nyapolishuset i ! Behovet av nya lokaler har påpekats . är ett litet län, både till ytan ochnär det gäller antalet invånare. Kanhända är det därför som de storarikstäckande massmedierna visar oss så liten uppmärksamhet. Kanhända är detockså därför som de stora koncernföretag som är verksamma i länet inte ansettsig ha något nämnvärt ansvar för regionens utveckling. Kanhända var det därförde borgerliga regeringarna bara stod och tittade på närBlekinge förlorade mer än 5 000 industrijobb. Vi blekingar sätter vär tillit till socialdemokratin ihögre grad än man gör i de flesta andra län. Vi vet naturligtvis att regeringenhar ett mycket svårt arbete med att få ordning pä ekonomi. Men vi ärockså övertygade om att det är de socialdemokratiska idéerna om rättvisa ochsolidaritet människor emellan, liksom den handlingskraft som bara ensocialdemokrafisk regering har, som kan ge oss det stöd vi behöver för att visjälva skall kunna göra ett gott dagsverke och för att vi skall kunna seframtiden an med tillförsikt. 9KARL-ANDERS (): Den socialdemokratiska regionalpolitiken -eller kanske rättare uttryckt bristen på regionalpolitik - häller pä att utarmastora delar av vårt land. Sysselsättningstillfällen saknas inte bara i vissa delarav , utan även i Bergslagen och i sydöstra - speciellt Blekingeoch län. Saknas sysselsättningen, så uppstår arbetslöshet. Dettadrabbar speciellt ungdomarna, som skall ut i förvärvslivet för första gängen,och kvinnorna, som kanske varit tillfälligt borta från förvärvslivet,exempelvis för att värda barn. Om satsningen på regionalpolitiken saknas, så verkarmarknadskrafterna centraliserande på näringslivet. De arbetssökande ute iregionerna måste söka sig till de stora tätorterna - främst - för attkunna få ett jobb. Detinnebär att glesbygderna förlorar sina ungdomar. Den fertila delen av befolkningenoch invånarantalet minskas av två skäl - dels genom utflyttning, dels genomminskade födelsetal. (den socialdemokratiskaregeringsperioden) har ökat sin befolkning med ungefär 34 000personer. Den nya flyttningsvågen innebär bäde en koncentration fillstorstadsregionerna och en ökande inomregional obalans inom länen. Landets tiostörsta kommuner har samtliga ökat sin befolkning. Avfolkningen ärinte heller i huvudsak ett Norrlandsproblem, även om det är Norrlandslänen,tillsammans med industriorterna i , som främst drabbas av denkraftiga flyttningsvågen. Andra delar av landet som är hårt drabbade ärBlekinge och län, som jag nämnde. Låt mig exemplifiera från mitt hemlän , liksomYvonne har gjort. När vi i landstingplanerade vårdapparaten framöver, så använde vi oss av officiellaplaneringssiffor. Enligt dessa skulle länet 1985 ha 167 000 invånare, och sjukvårdsapparaten dimensionerades givetvis härefter. 1985 var invånarantalet i stället 151 000, alltså 16 000färre än planerat, och därför blev "vårdkostymen" för stor och dyrbarför de skattebetalare som finns kvar i länet. Det medför att vi har landetshögsta landstingsskatt, vilket inte är särskilt positivt för länet. Tvärtom kandet göra människor tveksamma att flytta till vårt vackra . I förhållande till folkmängden går fler flyttlass frånBlekinge än frän Norrlandslänen. Inte ens har så dystra siffror idetta avseende som . av befolkning 1975 har flyttatfrån länet, det motsvarar 3 657 personer. har nästan lika låg siffrasom , nämligen minus , menbåde och visarplussiffror. Allt fler ungdomar tvingas flytta från länet för att fåett jobb eller en utbildning. I är är 1 700 av 9 800arbetslösa eller beroende av samhällets insatser för sin sysselsättning. Detbetyder av ungdomarna i denna känsliga åldersklass. Det är bara Norrbottensom visar upp värre siffror. Så nog är det "Norrlandsproblem" vi haratt brottas med i . Till föregående hemställde jag i enmotion att regeringen skulle åstadkomma en satsning i liknande den mangjorde i - ett "Blekingepaket" hoppades jag skullekunna ge länet kraft att bryta sig ur den onda cirkel man kommit in i. Någonsådan samlad akfion har emellertid inte skett, och kan med skäl ifrågasättasom det ens räcker med ett "Blekingepaket". Kanske måste länet iövrigt liksom kommun bli ett stödområde för att vi skall orka medatt vända utvecklingen. Vi måste kunna ge våra ungdomar möjligheter tillutbildning och jobb inom länet. har inte någon statlig högskola, ochdet är en stor brist för oss. Avsaknaden av en högskola påverkar den regionalautvecklingen negativt. Då måste givetvis särskilda åtgärder sättas in för attkompensera frånvaron av en högskola. Det är enmycket begränsad högskoleutbildning som förlagts till länet. harYTH-utbildning inom verkstadslinjen, och vi har fått 80-poängslinjenElektronik med datainriktning. Detta hälsar vi naturligtvis med tacksamhet, mendet behövs väsentligt större insatser om länet skall kunna vända utvecklingen. Vi har i en motion till årets pekat pånödvändigheten av ökad högskoleutbildning i länet. Vi har också pekat på detfaktum att vi i länet har tillgång till tvä företag, verksamma ilivsmedelsbranschen, som har det gemensamt att de var för sig bedriver enomfattande forsknings- och utvecklingsverksamhet med utgångspunkt frånvegetabilier. Företagen är AKO och Stärkelsen i . Målsättningen ärproduktion av protein och fytokemiska produkter. Det är viktigt för landet -och kanske speciellt för vårt län - att denna typ av forskning och utvecklingintensifieras. Det är särskilt viktigt då det förekommer en omfattandeöverskottsproduktion på den åkermarksareal som brukas och som vi vill behålla iBlekinge. Hur skulle det te sig om vi tillät "" attbuska igen? Den nuvarande åkerarealen kan emellertid som ett alternativ tilllivsmedelsproduktion användas till råvaruproduktion för kemisk industri. Det borde därför vara självklart att från statens sidastimulera en sådan utveckling. Ytterligare medel bör anslås till forskning ochutveckling av alternativa produktionsformer. Det finns i ett levande intresse för bygdens ochlänets utveckling. Kommuner och landsting anstränger sig för att skapa godaförutsättningar för utbildning och arbete, men stimulansen i form av en aktivregionalpolitik saknas. Regeringen har tyvärr återgått till 1960-taletsflyttlasspolitik i stället för att satsa på en aktiv regionalpolitik. Dettamedför problem både för de regioner som avfolkas och för de storstadsregionersom blir överbefolkade. I hävdar vi bestämt att utbildning och arbeteskall kunna erhållas i alla delar av värt avlånga land - även i . Men,herr talman, förutsättningen är att regeringen tar sitt regionalpolitiskaansvar och stödjer näringslivet i regionerna. Anf.10 (); , Bergslagsmanifestet, Bergslagskommuner,Bergslagsdelegationer- det är många begrepp som sammankopplas medBergslagen. Själv åker jag omkring med en dekal på bilen där det står"krafttag för Bergslagen TCO". Bergslagen står för järnbärarland, där basnäringarnajärnet, stålet, skogen och gruvorna har genomgått en strukturomvandling sommånga gånger redovisats bäde här i och i andra fora. Det tog tidinnan åderlåtningen uppmärksammades, men vet vi i Bergslagen att det behövskraftfulla åtgärder för att utvecklingen skall vända. Jag har inte tänkt att stå här och stapla befolkningstal,arbetslöshetsstatistik och andra bevis för utarmningen av Bergslagen. Deuppgifterna har redan redovisats, och de visar med all tydlighet att dehittillsvarande regionalpolitiska insatserna inte har givit de effekter som mankunde ha väntat sig. Trendenatt storstadsregionerna har en stark inflyttning och utveckling av företaghar inneburit att våra arbetslösa söker sig till och sugs upp av denarbetsmarknaden. Industriministern framhöll att utbildning ochteknikcentra drar till sig den flyttbara delen av befolkningen. Vilka effektersom bristen på teknikcentra ger har redovisats från flera olika håll i landet,inte bara i denna debatt utan också tidigare. Vi ser sådana effekter även ivårt län. kommun t. ex. har fått erfara vilka svårigheter som uppstårnär man inte kan rekrytera tekniker därför att kommunen inte har en gemensamoch attraktiv arbetsmarknad. Också för att företagen skall stanna kvar ikommunen krävs det att man till orten kan få sådan personal som ger enutvecklingspotential. Alla dessa faktorer gör att kön av bostadssökande hastigtblir längre i bl. Den bostadsbrist som man där tidigaretrodde sig ha byggt bort har återkommit. Kvar i Bergslagskommunerna blir tommalägenheter, osålda hus och en befolkningssammansättning som gör åldringsvårdentill en tung utgiftspost i kommunbudgeten. I har vi fyra kommuner som räknas in iBergslagskommunerna. En av dem är , som enligt Kommun Aktuellt ärmed bland de 25 kommuner som leder arbetslöshetsligan. Jag förstår denkommunledning som känner oro inför kommunala satsningar, när man fårindikationer på att det kommer att svikta inom det privata näringslivet.Bergslagskommunerna är sårbara. Man är medveten om betydelsen av att ha en högservicenivå för att vara en attraktiv boendemiljö, men tillhandahållandet avgod service innebär ekonomiska åtaganden som man inte vågar sig på. Vad den uteblivna satsningen i kanbetyda för gruvnäringen där kan det vara svårt att säga något om. Klartär dock att , genom att avvecklar sinprospekteringsenhet i , redan nu vet att arbetstillfällen kommer attförsvinna. Kommunikationsproblemen, speciellt i Västerbergslagen, haruppmärksammats tidigare. Jag vill dock ånyo påpeka att en upprustning avjärnvägstrafiken är helt nödvändig. En annan och mycket vikfig punkt är att vifår stöd till lokaler. Vår strävan är att få till stånd nyetableringar och enny infrastruktur på näringslivet, men då måste kommunerna kunna tillhandahållalokaler. Stödformerna ger för låga belopp och innehållerdetaljanvisningar som i praktiken kan vara svåra att följa. Inte sällan får manlokaler över när de "gamla" industrierna lägger ner eller drar ner påverksamheten. Kommunerna klarar oftast inte själva att ta pä sig lokalkostnaderna. Som exempel kan nämnas att det krävs två saker när AvestaAB nu lämnar lokaler i . För det första: Ett samhällsansvar hos de gamlaägarna som tar sig uttryck i att de överlåter lokalerna tillkommunen. För det andra: Ett kraftfullt ekonomiskt stöd av regeringen för attvi skall kunna använda lokalerna. Vi i Bergslagskommunerna har ingen chans attfå till stånd nyetableringar om vi inte får hjälp, och besked om sådan hjälp,. Vi i Bergslagskommunerna kan också känna besvikelse överatt Bruksin-vest inte på ett påtagligare sätt har kunnat stötta nyetableringarvia sina uppdragsgivare. Vi behöver samlade resurser för marknadsföring av våraprodukter och en samlad syn på regionalpolifiska insatser. Det kan vara svårt attförklara, inte enbart i Bergslagskommunerna, att de statliga verken intebehöver ha någon regionalpolitisk målsättning eller något ansvar för att stöttaekonomiskt svaga områden, vare sig via en medveten inköpspolitik för attbehålla verksamheter eller via nyetableringar. Jag delar industriministernssyn på landstingens och kommunernas ansvar för upphandlingar inom de egnaområdena. Vi tror på samarbete, utbildning och utveckling av de egnaresurserna. med dess decentraliserade uppbyggnaddär länets kunskaper tas till vara kommer att ge oss den nödvändiga produkt-och kunskapsutveckling som krävs. De fackliga organisationerna framhåller också detta. Detär imponerande att ta del av TCO:s Bergslagsprojekt, Det utgör en del av denegna kraften i regionen, som industriministern efterfrågade . Viharenegen kraft, men vi behöver hjälp för att utveckla den. : Vi behöver Bergslagsdelegationen, men vi kräveren Bergslagsdelegation som förstärks med personal och pengar. Vi behöver ocksåen klarare ansvarsfördelning i länen, där länsstyrelserna har att spela enaktivare roll tillsammans med utvecklingsfonderna. Vi kräver ett klart beskednu om vilka direkta stöd vi får till utvecklingen och överlevnaden iBergslagen. Det är bra med dekaler, för de kan visa vår vilja, men det ärverkliga krafttag som behövs. 11BRITTA HAMMARBACKEN (c): I TV visade man en karta sombeskrev befolkningsomflyttningen i landet och på vilken områden med negafivatal var utmärkta i svart. Denna svarta del av kartan var en mycket talande ochockså mycket skrämmande bild. Den ger nog, herr talman, en förklaring till denlånga rad av ledamöter som står här och talar långt in ochefterlyser ett större intresse frän regeringens sida för en regionalpolitik förlandets bästa. De mänga länsmotioner som väckts under den allmänna motionstidenspeglar precis samma förhållande. Inte minst gäller detta förBergslagsmotionerna, Ämnet har varit självklart. Vår regions svårigheter presenterar sig ofta och smärtsamti tidningsrubriker, i rapporter och vid samtal med folk på hemmaplan. Vi möterproblemen i massmedia, bland grannar och i kassakön i affären. Vi möter dem iarbetsförmedlingens statisfik, i länsstyrelsernas sammanställningar och i brevfrån enskilda. Den fråga som inledde den allmänpolitiska debatten,ekonomin, är naturligtvis avgörande för hur vi kan lösa framtida problem, menfördelningen av de resurser som finns eller kan skapas är egentligen detgrundläggande. Inte bara enskilda människor utan också hela orter har i daganledning att fråga sig hur och efter vilka principer resurserna fördelas.Letar man i budgetpropositionen finner man inte några avsnitt som behandlarregionalpolitiken eller hur olika ekonomiska åtgärder kommer att slå i olikadelar av , Som utvecklingen nu är, är förhållandena minst sagt oroande, folkmängd ökade med drygt 31000 personer. Statistiskt sett gick hela denna nettoökning direkt tillStockholm, plus ytterligare ett par tusen. Befolkningen i ,alltså S-, T-, U- och W-län,minskade med tillsammans.il 000personer. Det är en förfärande åderlåtning som sker av dessa län, om man sertill människorna bakom statisfiken, inte minst ungdomarna. Bergslagslänen hör alltså till de län som under de senasteåren redovisat den högsta siffran för den andel av befolkningen som utflyttat.Det beror på stagnerad eller minskad sysselsättning inom industrin, nedläggningav företag, speciellt i bruksorter, eller successiv neddragning. Dearbetstillfällen som försvinner ersätts inte i tillräcklig omfattning av nyajobb inom nya verksamheter. behövs det krafttag och positiv hjälp till självhjälp.Viljan finns redan i resp, län, Bra utvecklingsmöjligheter har vi också.Behovet finns sannerligen, men det måste till en starthjälp och en positivblick för möjligheterna från statsmakterna. Annars förblöder snart Bergslagen,Det blir en ond cirkel, där svängarna blir snävare och snävare och där det tilsyvende og sidst handlar om fungerande service och levande hembygd för denenskilda människan bakom statistiken, I en motion har vi centerriksdagsmän från ,, och gett exempel på vad vi skulle vilja seförverkligat i våra län. Vi vill se en ytterligare utvidgning avhögskoleverksamheten i området. Det skulle bli en samlingspunkt förforskning och industri och bli till ett framtidsinriktat utvecklingsarbete. Vivill se specialutbildning på gymnasienivå. Det bör prövas i områden medsärskilda behov och där man kan förutse en fördubblingseffekt gentemotnäringslivet på orten. bör intresseras för att läggaen fortsatt utbyggnad till våra län. Särskilda generella stimulanser somcenterpartiet har föreslagit i andra sammanhang, t, ex, nedsattasjukförsäkringsavgifter för små och medelstora företag, bör beslutas för attunderlätta för den näringsformen att utveckla sig, att etablera sig, Brakommunikationer är viktigt för de existerande företagen men också som en avförutsättningarna för de nya företag som vi vill skall komma till. Vi tyckeratt man skall satsa på de decentraliserade utvecklingsfondernas möjligheter tillobyråkratisk hjälp till innovatörer i stället för att som satsa mer på decentrala myndigheterna. Vi tycker att förenklade företagsstöd är viktigare änatt de blir flera. Vi vill underlätta nyetablering, idéverksamhet ochframåtanda närhelst det finns en chans. Sist och absolut inte minst måste vihär i föregå med ett gott exempel med det vi kan påverka. tror jag att mänga ledamöter har en god vilja - detvisar inte minst de många Bergslagsmotioner som lämnats in . Att formulera sig här hör trots allt till den lättare delen. Närdet sedan kommer till konkret röstande blir det tyvärr genast svårare. Jag harett färskt exempel: När den nya kemikaliemyndigheten beslutades för ett parmånader sedan föreslog att den skulle lokaliseras fill Örebrolän. Det var mycket naturligt för oss att föreslå en sådan sak, eftersom viprioriterar regionalpolitiken och söker ge alla regioner en lika chans tillutveckling och "avknoppning". Vad blev resultatet? Det räcker kanskemed att säga att fick en myndighet till, som troligen gör det lättareatt motivera att också nästa nya myndighet - vad den nu kommer att heta - skallförläggas fill en redan tidigare gynnad och på olika områdenöverhettad region.Var fanns alla bekymrade motionärer från andra partier den gängen? Varför gickdet inte att i praktisk handling föregripa motionsskrivandet ? Regionalpolitik måste åter bli ett medel för att nå målet:Ett i balans.