prot · G90997 · 1985-12-31 00:00:00 — Arbetet i den arbetsgrupp som jag hänvisat till har filluppgift aft med hjälp av ny teknik undersöka om man kan decentralisera utverksamhet inom myndigheterna. Enligt min uppfattning tyder den rapport som manhar lagt fram på aff man med hjälp av ny teknik kan åstadkomma endecentralisering av statlig verksamhet. Regeringen kommer i det fortsattaarbetet att ha detta som utgångspunkt för en väldigt noggrann och kraftfullprövning, som syftar till atf ge eff svar på frågan om vi med hjälp av nyteknik, av def underlag som vi redan har fått av arbetsgruppen och eventuelltocksä av nytillkommande underlag kan göra några regionalpolifiska satsningar idetfa sammanhang. Frågan om den statliga verksamheten kommer således atf finnasmed i den fortsatta "skärpningen" av regeringens regionalpolitik. När def gäller den statliga sidan vill jag säga fillKarl-Gösta - det gäller då ADB-frågorna och speciellasituation - att det finns en klar målsättning i den ADB-proposition somriksdagen har antagit och som rör svensk statsförvaltning, nämligen i större utsträckning än som varit fallet skall bygga upp enADB-kompefens inom myndigheterna. På det sättet kan man åstadkomma mer avkunnande och utveckling inom myndigheterna. Man kan alltsä se aff vi är pä vägaft utveckla kunnandet hos myndigheterna. Jag tror aff det är väldigt viktigtatt vi får till stånd en sådan utveckling. Det kan betyda en hel del förmyndigheterna runt om i länen. Sammanfattningsvis betyder detfa aft såväl arbetsgruppenssom regeringens ansträngningar på den statliga verksamhetens område kommer aftökas när det gäller att anlägga ett regionalpolitiskt betraktelsesätt. Om ny statlig verksamhet i 9KARL-GÖSTA (): Jag tackar även för det senaste inlägget fräncivilministern. När det gäller vår strävan att decentralisera statligverksamhet menar ocksä jag atf def kan vara en klar fördel att utnyttja den nyatekniken. För mitt vidkommande gäller det framför allt . Beträffande kunnandet inom ADB-området vill jag framhållaatt det är ganska stort på många håll inom den regionala statliga verksamheteni Prot.1985/86:97 . Civilministern bör dock vara medveten om aft dencentrala myndigheten fortfarande har hand omcentrala system, I många avseenden Om ny statlig verksamhet i borde endel av de funktionerna kunna decentraliseras. På def säftet skulle man kanskeuppnå en större effektivitet, eftersom arbetstagarna dä skulle kunna bibehållaspä ett annat sätt än som är fallet i en region som , Jag villockså ta upp ett par andra frågor som jag infe hann ställa i mitt förstaanförande, Def pågår , herr talman, ett par utredningar inom två vittskilda områden som berör verksamhet som finns i , Den ena utredningengäller baslaboratorieverksamhefen för marin naturvetenskaplig forskning.Östersjön är som bekant en viktig resurs för det blekingska näringslivet, ochfisket och fiskeindustrin har stor betydelse för länet. Det talas numera alltoftare om den oroväckande minskningen av tillgängen pä torsk i ochäven om miljöförstöringen i , Resurser måste därför skapas förforskning, så att även kan vara den vikfiga resurs förvår livsmedelsförsörjning som den har varit. Den andra utredningen är den somutbildningsdepartementet har gett universitets- och högskoleämbetet i uppdragaff utföra tillsammans med arbetarskyddsstyrelsen och . De skallöverväga på vilket sätt samverkan och samordning rörande företagshälsovårdensutbildning bäst kan uppnås. Det sker och kommer att ske enomfattande vidareutbildning inom företagshälsovården och av läkare,sjuksköterskor, ingenjörer osv. Utredningen kommer, såvitt jag kan förstå, attdiskutera hur den framtida utbildningen inom företagshälsovården skallorganiseras. Jag vill göra civilministern uppmärksam på möjligheten av att ensädan utbildning mycket väl kan med som huvudman lokaliserastill , eftersom vi där har Stafshälsan etablerad. Statshälsan har,enligt vad jag har erfarit, resurser för atf kunna klara ett sådant uppdrag isamarbete med . Jag vill slufligen fråga civilministern om han är bereddatt göra ifrågavarande utredningar, dvs, om baslaboraforiet och omföretagshälsovården, uppmärksamma pä dels det kärva arbetsmarknadsläget iBlekinge, dels möjligheten av en lokalisering av dessa resurser till vårt län.Det är viktigt aff utredningarna fär del av sådana här uppgifter, sä aff de kanbeaktas i utredningsarbetet, 10 (): Civilministern säger aft han mycket väl vet att Blekingeär ett särskilt utsatt område och har en speciell situafion. Defta vef vi - dethar nästan alla statsråd sagt. Statsråden och även flertalet riksdagsledamötersäger sig förstå svårigheter och aff åtgärder måste vidtas avstatsmakterna. Det finns även inom byråkratin tendenser till atf börja förstådetta - def är annars alltid där som initiativen fas fill aft förlägga allverksamhet till , När ätgärder kommer på tal är det emellertid stopp. Dåsäger alla: Det går inte på värt område, för vi mäste fa ekonomiska hänsyn -även om dessa oftast är mycket kortsiktiga. Det finns ju sä många andra områdeninom 56 samhällslivet,säger de, som bör beaktas i dessa sammanhang. Resultatet är inte svårt atträkna ut. Det är bra att vill göra någonting åt detfa.Han säger att den statliga sidan infe längre är på fillväxt och inte har varitdet pä mänga år. Ändå vet vi, att som den statliga verksamheten harökat i med har den minskat i , speciellt iKarlskrona, . Det finns all anledning aft öka ansträngningarna för attge även stöd. Om de studerandes ekonomiska förhållanden Lät mig säga följande fill gäller de tvä konkreta frågor som han tog upp om baslaboratorium för fisketoch om eventuella utbildningsinsatser inom företagshälsovården. Jag kansjälvfallet inte här kommentera dessa frågor, eftersom de bereds inom ansvarigafnckdeparfement, Får jag bara säga att tillsammans med andra länkommer att finnas med i de olika bedömningar och förslag som skall läggas framallteftersom. Vi har i regeringsdeklarationen och jag har sngt aft denstatliga sidan skall finnas med som i ett led i en mera akfiv regionalpolitik. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Meddelande om svar på interpellationerna 1985/86:130och 132 12 Utbildningsminister : Herr talman!Med hänvisning fill riksdagsordningen 6 kap. 1 § får jng meddela att jag pägrund av resa inte är i fillfälle att besvara och GörelThurdins ställda interpellationer om gymnasieskolan inom föreskriven tid. Jagavser att besvara båda interpellationerna . 4§ Svar på interpellation 1985/86:124 om de studerandes ekonomiska förhållanden har frågat mig om vilkaätgärder jag ämnar vidta för att förbättra förhållandena för dem somåterbetalar sina studieskulder. Det nu gällande regelsystemet för återbetalning avstudiemedel har i sina huvuddrag varit intakt sedan det infördes 1965.Systemets konstruktörer hade som övergripande syfte att återbetalningen inteskulle bli alltför betungande för den enskilde och aft äterbefalningsreglernadärför skulle utformas sä att studiemedelsfagaren i möjligaste mån skulle kunnaöverblicka de framtida konsekvenserna av sin skuldsättning. Drygt efter studiemedelssystemets start har vi numöjlighet atf bedöma hur väl denna målsättning har infriats. Prot.1985/86:97 550 000 personer skyldiga atf erlägga årsnvgift. Av dessa hade 83 %en avgift som var . Endast0,(658 personer) hade under samma Otn de studerandes ekonomiska förhållan den år enavgift som översteg . Uppgifterna visar ntf det övervägande flertaletäterbetalningsskyldiga erUigger avgifter som inte är orimligt stora. En nnnn självklar utgångspunkt är att studiemedelssystemetsknll vara sä konstruerat atf den som har ekonomiska möjligheter också sknllbetala fillbaka sin skuld. Om den återbetalningsskyldige under ett visst ärsaknar ekonomiska möjligheter atf erlägga avgift kan han fä uppskov med denna.Som mått på återbetalningsförmågan beräknas ett s.k. avgiftsunderlag.Avgiftsunderlaget utgör summan av den återbefalningsskyldiges fnxernde inkomst,underskott i förvärskälla och den del av skattepliktig förmögenhet somöversfiger sex basbelopp. Från denna summa fär avdrag göras med ett basbeloppom den äterbetnlningsskyldige har barn . För den som är gift ellerjämställd med gift fas ocksä hänsyn fill viss del av makens taxerade inkomst.Blir det sålunda framräknade avgiftsunderlaget lägre än basbelopp färvederbörande helt uppskov med årsavgiften. Det betyder att den varsavgiftsunderlag är lägre än . inte behöver erlägga någonstudiemedelsavgift för innevarande är. I sin interpellation refererar till ettfall där tvä sammanboende har en sfudieskuld på . Omåterbefalningstiden är , vilket är normnlf, blir den årliga avgiften 3 500kr. En årsavgift i dennn storleksordning får knnppast anses somorimligt hög. Def är infe heller i första hand avgiftens storlek som KarinIsraelssons kritik gäller. Om de tvä sammanboende i exempel har varsin årsinkomst om . fär de enligt nuvarande regler uppskov medavgiften under förutsättning av att de inte har barn gemensamt. Har de barnmåste båda tvä erlägga full avgift. Denna effekt hänger samman med aft dejämställs med gifta när de får barn. Sfudiemedelskommitfén, som tillsattes nv regeringen i juni1985, har som en av sina huvuduppgifter aff analysera åferbetalhingssystemef.Kommittén har dessutom som särskild uppgift aft analyseraäterbetalningssituationen för gifta och sammanboende som båda återbetalarstudiemedel. Därutöver skall kommittén bedöma konsekvenserna av att slopahänsynstagandet till makes ekonomiska förhållanden vid fastställande avåferbefalningsskydlighet. Om kommittén sä finner lämpligt är den givetvisoförhindrad att lämna delförslag under arbetets gång. 14 (): Jag ber att fätacka för svaret pä min interpellation. upplever akademiker med studieskulder sin ekonomiskasituation som svär. Trots en gedigen utbildning och en fast tjänst skaparsfudieskulden problem. Ca 66 000 uppskov med återbetalning beviljades underfjolåret, och def visar aft verkligheten är svår. 5 000 personer fick nedsattavgift beviljad. Detfa ärnaturligtvis infe enbart orsakat av studieskulder utan speglar väl mera densvära ekonomiska situation som även akademiker drabbns av. Nyfattigdomen,svag reallöneökning och höjda levnadsomkostnader har 58 undergrävt ekonomin. Får mandessutoin barn försämras möjligheterna snabbt attklara ekonomin med studieskulder och övriga kostnader som tillkommer.Barnavdrnget är beräknat efter ett barn oavsett hur mänga de är och skall svaramot de barntillsynskosfnader som uppkommer när det gäller avgiftsuttaget. Detfapekar även pä den brist på familjepolitiskt stöd som har rätt de senaste årenoch som kommer aft fort safta för många trots regeringens löften ombarnbidragshöjningar. En utbildningspolitik som leder fill en god utbildning äreff klart samhällsintresse. Studiebegåvade ungdomar skall oberoende avföräldra-ekonomi och studiefradition i hemmet kunna välja studier ochutbildning. Detta leder till ett gott underlag av kompetens som för utvecklingoch forskning framåt. Man skall även som vuxen ha råd aft vidareutbilda sig i sittyrke eller välja ett nytt yrke. Hur mängn ungdomnr som väljer bort studier vet jaginte. De gär i stället uf fill en osäker arbetsmarknad. Men man kan notera attansökningarna fill studiemedelsnämnderna har minskat med 10 000 under detsenaste året. I den betalningsplan som finns för återbetalning av studiemedelutgår man frän en ärlig uppräkning av avgiften. Det betyder att de första årensavgift är lägre, beroende på aff man räknar med sämre förutsättningar tillåterbetalning i början nv en yrkeskarriär. Men det kan verka tröstlöst för demsom i sitt yrke har svårt att se atf def kommer löneökningar somkompenserar ökade avgifter på studieskulden i framfiden. Vad som sker för främst vuxenstuderande som villvidareutbilda sig är aft lönen i många fall efter utbildningen blir lägre närstudiemedelsavgiffen betalnts än vnd lönen vnr när man var kvar i sinföregående sysselsättning. Detta gäller även högskolestudier, f. ex. när enundersköterska vidareutbildat sig till sjuksköterska eller när ettferapibifräde utbildat sig till arbetsterapeut. I det senare fallet innebärlönesänkningen . Det är inte specielltlockande atf under dessa förhållanden söka sig till studier. För dem som har studieskulder, är samboende och haruppskov med återbetalningen av studieskulderna och får gemensamt barn ger inteutbildningsministerns svar något hopp. Det är klart att man kan skjutaproblemen åt sidan och skyla över med atf en utredning skall lösa det hela. Meddet svaret anser jag nog aft man lämnar den grupp som befinner sig irävsaxen ät sidan. Enligt vad jag förstår är def sfudiemedelskommifténsuppgift aff utforma def framtida studiemedelssystemet. Kommer def nuvarandesystemet att bibehållas för dem som befinner sig i det eller vad kommer atthända? Vad man från kommitténs sida än föreslår kommer det kanske inte atfhjälpa den som hamnat i den situation som jag beskriver. Det är väl braom man för framfiden kan förhindra alltför oväntade konsekvenser av ett barnsankomst, men infe har dessa föräldrar mycket atf hoppas på för egen del i dagnär det gäller ekonomin. Initiativ kan naturligtvis fas av kommittén, men sådannkan även komma från statsrädshäll, om det finns tillräckligt intresse för atf lösaproblemen. Och det är det intresset jag efterlyser. Är utbildningsministernberedd att ta ett sådant initiativ? Om de studerandes ekonomiska förhållanden Prot.1985/86:97 Anf. 17 mars1986 Herr talman! Jag vill börja med attåterge några fakta. , , j under1986 kommer ntt betnlns ut i återbefal- Om de studerandes ° " 7 1 r- / . ;i ninespliktiga studiemedel. Viräknar med atf under samma är få in 1,3 ekonomiskaforhallan- = f- = , miljarder kronor iåterbetalningsplikfiga studiemedel. Det betyder alltsä atf det är enskillnad pä . Atf som försöka göragällande att det infe ligger något stort subventionsmoment i återbetalningenär mot bakgrund av dessa siffror fullkomligt omöjligt. Jag tror inte att det finns något med jämförligtland som i form av studiemedel betalar uf lika mycket som def sammanlagdabeloppet som universitet och högskolor får för all sin forskning och förutbildning av 160 000 studenter. Jag menar att def är viktigt aff föra en sådanpolifik, men jag tycker inte att det är korrekt att framställa def svenskasfudiesociala systemet som om def inte vore inriktat på atf hjälpa studerandeatt oavsett familjebakgrund bedriva högre studier. Detta studiemedelssystem äri stor utsträckning koncentrerat till att hjälpa de studerande underåterbetalningstiden. Det betyder atf den som har en inkomst som understigervad en låginkomsttagare i har i inkomst av eget arbete slipper betalanvgift det ifrågavarande året. Men om inkomsten överstiger vadlåginkomstfagaren har, dä får faktiskt den studerande vara med och betalatillbaka en del nv de studiemedel som han eller hon har fått. tar upp eff särskilt fall - två personersom var för sig har inkomster som ligger under vad en låginkomsttagare har,. i inkomst, slipper betala avgift om de levertillsammans utan att vara gifta och om de saknar barn. Def fallet är gynnsamtför dem. Om de får barn anses en ekonomisk gemenskap ha uppstått i dennafamilj, på samma sätt som förhällandet är inom annan del avsociallagsfiffningen. Då tar man hänsyn även fill den samboendes inkomst. Jag har framhållit i mitt svar fill attdefta bör granskas av den studiemedelskommitté som är tillsatt, där de olikapartierna är representerade. Jag har ocksä sett fill aft studenternasorganisafion SFS och de stora lönfagarorgnnisntionernn LO, TCO och /SR fårrepresentation i denna kommitté, eftersom def är ur dessa gruppers kommandelöner som återbetalningen skall ske. Jag anser atf def här är ett allvarligt och betydelsefulltproblem. Det är möjligt aff vi pä detta område skall kunna avvika från deregler som gäller vid bedömningen av den ekonomiska gemenskapen mellan tvåsammanboende personer som har barn tillsammans. Men def är också rimligt atfden utredning som är tillsatt får pröva frågan i heln dess vidd. 16 (): Jag tackar statsrådet för de vikfiga synpunkter som ladespå problemen. För dem som arbetar med utbildningsfrågor är det allmänt bekant att man från de studerandes sida hyser stora bekymmer och de återbetalningskrav som ställs pä dem när def gäller deras sfudieskulder. Jag tror aft det finns eff berättigat inslag i den oro mankänner, infe minst då med tanke på framtidsutsikterna inom de olika yrken som man 60 har utbildat sig för och desvårigheter som kan uppstå då man kanvara tvungen aft studera och behöva låna pengar för atf klara nv studiernn. Närmnn har osäkerhet i ett yrke är man ändååferbetalningsskyldig då det gäller studiemedlen. Jag vet atf det rör sig om väldigt mycket pengar, atfstora summor går uf som inte kommer fillbaka. Jag antar att kommittén försökerfinna något annat system, där man kommer bort från den subvenfion som i dagsker via statliga medel, för att avlasta en del av de sfudieskulder som drabbardem som tar de här länen. Jag uppmärksammades på att def finns brister i systemetnär tidningarna beskrev vad som kunde hända i ett samboendeförhållande. Det ärknnske ett besked om aff def brister i fråga om informafionen frän samhälletssida när det gäller konsekvenserna av saker och fing. Man kan ju tycka aft detvore naturligt att i socialförsäkringssystemet och i systemet för återbetalningav studiemedel ta sådana hänsyn aft det inte uppstår konsekvenser av det singsom jag har tagit upp i interpellationen när ett bnrn föds i ettsninboendeför-hållande. Det är illa för dem som drabbas atf det blir sådanakonsekvenser, och det gör aft def finns anledning aft titta över även den lilladelen nv detta stora sysfem. Vi fär hoppas att kommittén arbetar väldigt snabbt, förproblemen är som sagt stora för de grupper som är med i systemet. Def sprids enstark oro, som ju kan ge effekter på ungdomars vilja att utbilda sig iframtiden. Det vore illa om studiemedelssystemet skulle vara orsak till att mnnväljer ntt inte studera. Om de studerandes ekonomiska förhållanden Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Föredrogs och hänvisades Proposition och skrivelse1985/86:126 fill näringsutskoftet /86:129 till socialförsäkringsufskottet 6 § Föredrogs men bordlades äter Konstitutionsutskottetsbetänkande /86:20 betänkanden /86:18, 19 och 22Socialförsäkringsutskottefs betänkande 1985/86:12 Utbildningsutskottetsbetänkanden /86:10-12 betänkanden /86:10 och 11 7 S Anmäldes och bordlades 1985/86:97Statsbidrag till lärariöner i gymnasieskolnn Prot.1985/86:97 8 § Meddelande om interpellation ~ ~r~ ] . Meddelades aft följandeinterpellafion framställts 1985/86:149 av av () till statsrådet . Å. om placeringsplikten för vissa försäkringsinsfifut, m. m.: Ett inslag i det kreditpolifiskaregleringssystemet hnr länge vnrit en placeringsplikt i prioriteradeobligationer för vissa finansinstitut. Ursprungligen var syftet med deftainstrument att styra den långa räntan. Länge låg dock räntan pä prioriteradeobligationer endast obetydligt under marknadsräntan. Ungefär med att inledde enavreglering av kreditpolitiken vidgades emellertid den ränteskillnad som kanäsfndkommas med hjälp av placeringsplikfen. fastställdes räntnnpå prioriterade obligationer till , när den länga mnrknndsrnntan låg pä ca14 %. Den verkliga innebörden härav var ett slags beskattning av vissaförsäkringsinsfifut och ytterst nv försäkringstagare och pensionärer. hnr ränteutvecklingen vänt nedåt. Det harinneburit att marknadsräntan stundom nätt ned mot den regleradeobligationsräntan. Förväntningar om fortsatt räntefall har fått de pincernresom berörs av placeringsplikten atf köpa sina obligationer . Enligtuppläningsplanen skall tas in mot prioriteradestatsobligationer. Redan efter drygt tvä månader hade 9,5 miljarder tecknats.Intresset för länet mot ränta blev så stort, aff det fick avslutas iförfid. Av den tidigare sä omfattande kredifregleringen återstårnu egentligen endast placeringsplikten. Det här beskrivna läget måste nnsesvara ett lämpligt tillfälle att avveckla dettn ej mnrknadskonformnstyrinstrument. Men i sambnnd med diskontosänkningen emitteradesändå ett nytt statslån, nu till ränta. Nedgången i dollarkursen och oljeprisfallef medför attstntens upplåningsbehov kan väntns bli mindre än vnd sorn tidigareantagits. Det knn därför göras gällnnde aft staten redan emitterat så stortbelopp i prioriterade obligationer som svarar mot en nedreviderad upplåningsplan.Under alla omständigheter förefaller det motiverat ntt vänta till mot slutetnvåret, i nnnn nägot nytt sfafsräntelån utges. Ränteläget knn dä mycket välvnra lägre än de mnn nu gått uf med. Det förefaller således som om det senasie statslänet delsinte behövs, dels kan visa sig dyrare än nödvändigt. Mot dennn bnkgrund knnfrågnn sfällns, vnrför man över huvud fnget häller fnsf vid dennn återståenderest nv kredifregleringen. En orsakknn möjligen vnrn ntt regeringen vill invänta införandet nv en renlränfeskatt.Ett utredningsförslag är beställt till börjnn nv sommnren. Tnnkenförefnller vnrn ntf utnytfjn def förhållnndef ntt ränteutvecklingen brukarsläpa efter prisutvecklingen. När inflntionstnkten öknr och renlräntnn -, knnske rednn därför är negntiv. knnstaten minskn sinn länekostnnder Om inflationstakten avtar och de nominella räntorna dröjersig kvar pä en hög nivå, kan i stället en realränteskaff tillgodose detsfatsfinansiella intresset. Men en realränteskaff innebär atf man tar av det kapitalsom fyra miljoner pensionssparare satsat för sin framtida trygghet. Enrealränteskaff blir därmed ett slags pensionsskatt. Skatten slår direkt mot decirka tre miljoner löntagare som har tjänstepension i form av ITP, SPP etc. ochmot närmare en miljon enskilda medborgare som tecknat individuella liv- ochpensionsförsäkringar. Med denna uppläggning begränsar man med pensionsskattenränteinkomsterna i eff läge med hög realränta utan atf kompensera , dä den negafiva realavkasfningen gjordes extra dålig med hjälp avplaceringsplikt. Det finns nnledning ntt hysa farhågor för vad enrealränteskaff skulle betyda för hushållssparandet i , som redan ärmycket lågt jämfört med i andra länder. Försäkringsspnrandef är särskiltnyttigt, därför att def har en långsiktig karaktär. Mot dennn bakgrund vill jag fill stafsrädet ställa följande frågor: Vilka är motiven för aff undernuvarande omständigheter tillämpa placeringsplikf mot vissaförsäkringsinstituf? Vilka effekter kan den planerade pensionsskatten fä påhushällens långsiktiga sparande? 9 §Meddelande om frågor Meddeladesatf följande frågor framställts 1985/86:423 av (vpk) tillindustriministern om sysselsättningen i ; STORA gjorde en vinst pål.l miljnrder kronor. STORA planerar att lägga ner sägen i Skoghnll. Iregeringsförklaringen sägs på s. Il; "En forfsnf t strukturomvandling i näringslivet ärnödvändig. För ntf dennn skall kunna ske i socialt ncceptabla former fordrasatt förefngen tar ansvar för de sysselsäffningsmässiga konsekvenserna. Denökning av lönsamheten och den finnnsielln konsolidering som ngt rum undersennre är sknpnr förutsättningar för detta." Motbakgrund av dettn vill jag frågn: Kommer regeringen atf kräva nttSTORA tar ansvar för de förlorade arbefsfillfällenn vid sågen i Skoehall? Prot.1985/86:97 1985/86:424 av (vpk) till industriministernom sysselsätt- ningen i : Meddelande om frågor STORA gjordeunder 1985 en vinst pä . STORA planerar att lägga ner sågeni . 1regeringsförklaringen sägs på s. 11: "En fortsatt strukturomvandling i näringslivet ärnödvändig. För att denna skall kunna ske i socialt acceptabla former fordrasaft företagen tar ansvar för de sysselsättningsmässiga konsekvenserna. Denökning av lönsamheten och den finansiella konsolidering som ägt rum undersenare år skapar förutsättningar för detta." Motbakgrund av detfa vill jag fråga: Kommer regeringen aft kräva affSTORA tar ansvar för de förlorade arbetstillfällena vid sägen i ? 1985/86:425 av (vpk) fillindustriministern om sysselsättningen i : STORA gjorde en vinst på1,. STORA planerar aft lägga ner sägen i . Iregeringsförklaringen sägs pä s. 11: "En fortsatt strukturomvandling i näringslivet ärnödvändig.