prot · G909140 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:140-141 Debatter m. m. Ramavtalom vetenskapligt och tekniskt samarbete med EG 6 Frihandelsavtalmed EG, m, m..................................... 14 Svenskaföretags verksamhet i och 34 Viseringsfrihetmellan och ....................... 45 Vissaminoritetsfrågor m, m........................................ .......... 48 Internationellaåtgärder för skydd av barn ............... .......... 55 Mänskligarättigheter ................................................ .......... 56 Bidragtill fond för fukt- och mögelskador................... .......... 58 Socialförsäkringensadministration, m, m................... 61 Jakt- ochviltvård........................................................ .......... 81 Livsmedelskontrollm, m............................................. 92 Regleringav priserna på fisk m, m.............................. ........ 100 Ändring inaturvårdslagen ......................................... ........ 114 1985/86:550av () om planerna på återgång fill skildavaldagar för riksdagsvalen och kommunalvalen.............. 120 1985/86:551av () om stimulans åt näringslivet för ökadsysselsättning.............................................. ........ 120 1985/86:552 av ()om ersättning åt jordbruka re för inkomstbortfall på grund av radioaktiv strålning 121 1985/86:553 av () om turné ansvar .................................................................... ........ 121 Rättshjälpm, m.......................................................... 132 Meritvärderingi statlig tjänst m, m............................ ........ 154 Fortsattvalutareglering, m, m.................................... ........ 155 Sedeldepåerför hos postverket ............. ........ 170 1 protokoll 1985/86:140-141 1985/86:17Godkännande av ett ramavtal om vetenskapligt och teknisktsamarbete med de Europeiska gemenskaperna, m.m,............... 5 1985/86:26 Godkännande av tilläggsprotokoll fill frihan delsavtal med de Europeiska gemenskaperna, m, m............................... 5 1985/86;18 Svenska företags verksamhet i och 5 1985/86:25Viseringsfrihet mellan och ................................ ............ 5 1985/86:21Vissa minoritetsfrågor m, m.................................................. ......... 48 1985/86:22Internationella åtgärder för skydd av barn........................... .......... 55 1985/86:23Mänskliga rättigheter............................................................ .......... 56 1985/86:24Ubåtsövningar i fiskeområden ............................................ .......... 58 1985/86:31Tilläggsbudget III.................................................................. 58 1985/86:21 Bidrag till fond för fukt-och mögelskador .............................. .......... 58 1985/86:19Anslag till administration av socialförsäkring m, m, ,,, 58 1985/86:17Sjukförsäkringsfrågorförstuderandem,m.............................. .......... 66 1985/86:17Vattenvård .......................................................................... .......... 66 1985/86;18 Jakt-och viltvård................................................................... ......... 66 1985/86:16Livsmedelskontroll m, m........................................................ .......... 66 1985/86:19Reglering av priserna på fisk m, m........................................ .......... 66 1985/86:21Ändringi naturvårdslagen..................................................... .......... 66 1985/86:22Godkännande av för skydd av ozonskiktet.............................................................................................. .......... 66 1985/86:45Vissa punktskatter................................................................ ......... 123 1985/86:47 Inskränktskattskyldighet för stiftelse förrikskyrkligverksamhet m, fl................................................................ ......... 132 1985/86:26Anslag till rättshjälp m, m..................................................... ......... 132 1985/86:28Rättskipningens organisation............................................... ......... 132 1985/86:16ILO:s konventioner nr löOoch 161 m. m................................ ......... 153 1985/86:17Meritvärderingistatligtjänstm,m............................................. ......... 154 1985/86:24 Verkställdgranskning av 1985 1985/86 samt disposition avriksbankens vinst ................ 154 140141 1985/86:28 Fortsattvalutareglering.................. 154 1985/86:27 Inrättande av sedeldepåer för riksbankenhos postver ket .......................................................... 154 1985/86:140 TrTclf Riksdagensprotokoll 1985/86:140 Förhandlingarna leddes till en början av förste vicetalmannen, 1 § Justerades protokollet för den 5 innevarande månad. 2 § Föredrogs och hänvisades 1985/86:174till skatteutskottet 3 § Föredrogs och hänvisades 1985/86:564till näringsutskottet 4 § Föredrogs men bordlades åter betänkande1985/86:32 betänkanden /86:17, 18 och 23 1985/86:17om godkännande av ett ramavtal om vetenskapligt och tekniskt samarbetemellan och de Europeiska gemenskaperna (prop, 1985/86:89), m,m,, 1985/86:26 om godkännande avtilläggsprotokoll till frihandelsavtal med de Europeiska gemenskaperna (prop, 1985/86:153), m,m,,1985/86:18 om svenska företags verksamhet i och (skr, 1985/86:81) samt 1985/86:25 om viseringsfrihet mellanSverige och , 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN; betänkanden 17, 26, 18 och 25 kommer attdebatteras i nu nämnd ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Förstupptas alltså utrikesutskottets betänkande 17 om godkännande av ett Ramavtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete med EG ramavtalom vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan och de Europeiskagemenskaperna. Ramavtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete med EG 2 (): I det här betänkandet behandlas bl, a, enmotion av m,fl,, motion 303, Där tar man upp en del resonemangom inriktningen på vårt forskningssamarbete med EG, Det är viktigt att ocksåden här forskningen sker i enlighet med de prioriteringar som vi i Sverigetycker är väsentliga och där har någonting att bidra med. Exempel somtas upp i motionen är data- och telekommunikationer, rymdfrågor, naturligtvismiljöfrågor, energi som inte har att göra med kärnkraften, osv. De allmänna resonemangen får, tycker jag, ett ganskapositivt bemötande i utskottet. Det finns en viktig principfråga som också behandlas imotionen. Det är vårt forskningssamarbete på kärnkraftens område. Vi tycker detär mycket viktigt att vi inte bedriver forskning som kan uppfattas stå i stridmed den energipolitik som vi lagt fast här i . Det är alltså viktigtatt vi inte heller i vårt EG-samarbete ger oss in i ett kärnforskningssamarbetesom är knutet till kärnenergiutvinning, om det inte handlar om rensäkerhetsforskning. När vi diskuterar kärnkraft tänker vi också på fusionsforskning,som ju i grunden handlar om samma energikälla. Den energin utvinner man genomatt slå samman atomer i stället för att dela atomer. Fusionsforskningsprogrammetär dessutom oerhört kostnadskrävande, och osäkerheten om vad vi får ut av detär mycket stor. Därför tycker vi att det är vettigare att lägga pengarna påandra, inhemska energikällor som bättre passar i ett småskaligt energisystem. Jag yrkar bifall till reservation 1 i detta betänkande. 3 (): Det har blivit skevt i talarlistan. Det ärytterligare någon av reservanterna som inte har anmält sig tidigare men somavser att gä upp i debatten. får jag debattera med en som ännu inte hartalat, vilket är litet svårt. Jag ber att få yrka bifall till utrikesutskottets förslagpå alla punkter. Vi i utrikesutskottet hälsar med tillfredsställelse detramavtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan och deEuropeiska gemenskaperna som föreligger för beslut. Det råder stor enighet i utrikesutskottet. Det är bara pånågra punkter som det finns delade meningar. Först vill jag ta upp den reservation som bifall till. Så sent som behandlade en i stortsett likalydande reservation, och det finns ingen anledning att upprepa dendebatt som vi då förde, del vill jag bara säga att enligt ramavtalet är det vi själva som bestämmervilka forskningsprojekt och forskningsprogram som vi skall delta i. När detgäller fusionsforskningen är vi redan med i ett sådant samarbete, och det finnsingen anledning att avbryta detta. har redan avvisat den tanken fråncenterpartiets sida. Det innebär inte att vi ändrar vårt energiprogram om videltar i ett arbete som ger ökad kunskap på skilda samhällsområden. Det finns också en moderat reservation, som jag yrkaravslag på, vari krävs att skall göra ett tillkännagivande om att gånågot längre i fråga om samarbete med EG än vad utskottet nu skriver. Jag ärangelägen om att betona att utrikesutskottet är enigt om att det är mycketviktigt att fördjupar sitt samarbete med den gemensamma marknaden. Jagvill erinra kammaren om att talmanskonferensen kommer att utse en delegationfrän som skall besöka i och därmedmarkera intresse för samarbete. Vi får sedan tillfälle att i början ävjuni diskutera en del av samarbetsfrågorna. Det finns också anledning attunderstryka att det bakom detta beslut ligger ett stort intresse i för att utvidga det samarbete med den Europeiska gemenskapen som ärmöjligt inom ramen för vår allmänna utrikespolitik. Jag yrkarbifall till utrikesutskottets förslag. Prot.1985/86:140 14majl986 Ramavtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete med EG 4 () replik; Jag tänkte på det som sade om attSverige självt kan välja vilken forskning man vill satsa pä. råder detganska stor enighet om att de energipolitiska motiven för att satsa så mycketpengar som sker på fusionsforskningen är svaga. Ur både energipolitisksynpunkt och energiforskningssynpunkt är det bättre att satsa pengarna påannat. Det är ju också därför som man har fört över detta tillutrikesdepartementets huvudtitel. Det ligger alltså inte inom det vanligaenergiforskningsprogrammet. Det huvudmotiv som anförs är att det på något sätt skullekunna uppfattas som negativt för trovärdighet som samarbetspartner iEG-samarbete på forskningens område. Detta tycker jag illustrerar att vikanske inte har riktigt den valfrihet som talar om. Det är alltså inte riktiga forskningsprioriteringar somligger bakom, utan något slags samarbetsprioriteringar. Jag tycker det är syndatt vi skall behöva satsa pengar på någonting som inte är forskningspolitisktmotiverat. 5 (); Jag är ledsen om jag kommer att göra StigAlemyr besviken när det gäller den fusionsforskningspolitiska debatten - dentänker jag inte delta i i någon större utsträckning, I all korthet vill jag konstatera att vi i hållerpå att få en ny Europadebatt, har intresset för vårt deltagandei det västeuropeiska samarbetet varit ganska svalt, och pä sina håll har man t,o, m, kunnat spåra en viss kyla när det gäller behandlingen av dessa viktigafrågor. håller detta långsamt på att förändras. Det har vuxit fram en ökadinsikt om Europasamarbetets nödvändighet för , Det handlar ju ytterst omSveriges möjlighet att förbli ett internationellt spetssamhälle, ett Ramavtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete med EG samhälle ispetsen för utvecklingen på en lång rad områden - såväl när det gällerhögteknologi som när det gäller de välfärdspolitiska delarna avsamhällsutvecklingen. Vi moderater vill gå så snabbt fram som det över huvudtaget är möjligt i denna process. Det är därför vi har velat driva på olikaregeringar och , Så var det som bekant under deborgerliga regeringsåren, och så har det också varit under de år som gått sedan1982 med socialdemokratiska regeringar. står EG inför en ny utvecklingsfas. Den s, k, internamarknaden skall harmoniseras och utvecklas till fullo till 1992, Det innebärutan tvivel en ny utmaning för samarbetet mellan och EG, och vi tyckteliksom att detta skulle motivera en speciell vitbok eller en samladredovisning från regeringen, och det är detta som är bakgrunden tillreservation 3, som jag yrkar bifall till. om vetenskapligt och tekniskt samarbete kankomma att bli ett mycket viktigt dokument. Men det är också viktigt att i dagkonstatera att avtalet ännu så länge bara är ett skal utan egentligt innehålloch att det framtida innehållet är beroende av skickligheten, styrkan ochengagemanget i svensk Europapolitik. står utanför EG:shögteknologisatsningar, t. ex. det viktiga . Vill svenskindustri vara med i denna Europasatsning, med spjutspetsen riktad in i ettframtida informationssamhälle, tvingas man vara det genom sina dotterbolaginom EG-området. Att det riskerar att leda till en utarmning av Sverigeoch svensk industri tror jag tyvärr är ganska uppenbart. Vi moderater hade önskat - och jag tror att ocksåregeringen hade önskat det - att avtalet gått längre när det gällt att geSverige konkreta möjligheter att delta i EG-samarbetet på detta område. Detuttalade vi redan i samband med riksdagsbehandlingen av vår storaEG-motion. Vi kan nu konstatera hur det blir och notera de villkor för Sverigeoch EG-samarbete som detta i och för sig mycket positiva ramavtalinnebär. Den nya Europadebatten, som jag talade om, måste handla omhur vi på en långrad olika områden-utrikespolitiskt, handelspolitiskt,rymdpolitiskt, industriellt och även fackligt, det skall vi inte glömma - skallnärma oss och integrera oss mera i det europeiska samarbetet. Det är endebatt som jag tror mår bäst av att föras med en viss frihet från gamlabindningar och fördomar och kanske gamla ställningstaganden. Samarbetet skall utvecklas inom ramen för det existerandeavtalet med dess mycket tydligt politiskt markerade utvecklingsklausul. Någotannat är inte aktuellt som vi kan överblicka. Men vad somkan komma i en mer avlägsen framtid har vi ingen anledning att uttala oss om med alltför stor bestämdhet. Jag tillhör personligen de Europaoptimistersom tror på en framtid för och en framtid för som inte alltidutesluter ett fullvärdigt svenskt deltagande i ett utvecklat västeuropeisktsamarbete. Detta mer historiska perspektiv ligger bakom reservation 2till detta betänkande, som jag också, fru talman, yrkar bifall till. tycker jag att det har funnitsen del glädjande tecken på att regeringen velat aktivera sin Europapolitik. utrikeshandelsministerni en del anföranden som inneburit väsentliga och betydelsefulla markeringar.Det finns också en del tecken på att kraven på litet starkare markering av deneuropeiska identiteten i vår utrikespolitik håller på att vinna en del terräng.Allt detta är positivt och bra. Men det är också viktigt att detta ses som eninledning till något nytt och inte som en avslutning på någonting som redanuträttats. Då gör man kanske också klokt i att räkna med att ifortsättningen - till skillnad mot vad som varit fallet tidigare - kan kommaatt spela en pådrivande roll i dessa vidare Europasamarbetsfrågor. Ramavtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete med EG 6 HÄDAR (); I mitt anförande i samband medutrikeshandelsdebatten erinrade jag om, att arbetet i EG utvecklats snabbareoch mer konkret än vad vi kanske alltid i är på det klara med. Det harnämligen funnits och finns alltjämt en skillnad i synsätt inom EG mellan delångsiktiga målen och de kortsiktiga. De som snabbt vill utveckla Gemenskapen iriktning mot en europeisk federation får ofta skriva målsättningspromemoriorna,medan de som mer ser till den konkreta nyttan av arbetet är de som leder takteni utvecklingen. Därför får man i , när man läser tidningar, reportageo.d. om vad som händer inom EG, ofta en känsla av att utvecklingen går långsamti förhållande till de mål som EG ställt upp för sig. Ofta är det misslyckandena i förhållande till deuppställda målen som i tidningarna framställs som sensationella. Verklighetenär emellertid den, att EG gör successiva framsteg i sitt samarbeteoch att man , 1986, faktiskt har kommit ganska långt. Ett uttryck för dettaär den vitbok som har godkänts av EG;s medlemsländer som enhandlingslinje för arbetet , Syftet är att man fram till dentidpunkten skall ha uppnått en verkligt gemensam marknad. Jag vill gärna säga, att jag tycker attutrikeshandelsministern har heder av det sätt på vilket han inom EFTA har tagitinitiativ för att se till att EFTA-länderna, däribland , får en brarelation till EG och får delta i arbetet med att skapa en gemensam marknad förEG och EFTA, Jag tycker dock att man hade kunnat ta fasta på det förslag somåterfinns i en folkpartimotion till vårriksdagen. Förslaget går ut på att vi påmotsvarande sätt, inom , skulle gå igenom de områden som är föremålför granskning och översyn inom EG, så att vi på alla punkter vet vilka lösningarvi vill söka nå för att inte skall komma i en sämre situation än deländer som är medlemmar i , Därför har reserverat sig till förmånför motionen och föreslagit att även bör färdigställa en vitbok på deområden som behandlas i . Jag har ett exemplar av denna vitbok häroch det är, sidmässigt, inte något särskilt omfattande dokument. Jag är övertygad om att man inom utrikesdepartementetshandelsavdelning mycket noga följer alla frågorna. Men det vore bra om intebara utrikeshandelsministern utan också en bredare allmänhet fick veta vilkaåtgärder behöver vidta, och när dessa behöver vidtas. Det hade den fåttom majoriteten i utskottet anslutit sig till det förslag som vi har lagt framoch som fått stöd. Denlångsiktiga utvecklingen av våra relationer med EG är en mycket Prot.1985/86:140 viktig fråga. Jag upprepar att jag tycker attutrikeshandelsministern är på rätt Ramavtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete med EG Enligt min mening bör man undvika att göra den frågantill en stridsfråga mellan de svenska partierna. I våra relationer med EGligger det ett stort värde i samlande lösningar över partigränser; lösningarsom håller även vid regeringsskiften. För del vill jag gärna sägaatt detta är någonting som vi verkar för. 7STIG ALEMYR (s): Jag återkommer till det som sagts sedan jagstod i talarstolen senast. Beträffande vill jag upprepa att ramavtaletär så formulerat att det är vi själva som bestämmer vilka forskningsprojekt somvi vill delta i. Utskottet har mycket bestämt understrukit detta. Till vill jag säga att jag i har arbetati för ett ökat europeiskt samarbete. Jag tror nämligen att det äralldeles nödvändigt att vi kommer mycket längre med samarbetet i än vihittills lyckats göra. deltar jag i arbetet för att hitta formerför ett närmande mellan EG och , så att vi kan överbrygga vissaklyftor. Jag vill även säga, och det framhöll jag också under riksdagensutrikespolitiska debatt, att ju inte bara är . kan vialdrig acceptera att det mitt i skall gå en konstlad järnridå. Europamåste vara ett vidare begrepp än vad vi kallar för . Jag är alltså beredd att inom ramen för vär allmännautrikespolitik medverka i långtgående åtgärder för att vidga samarbetet ute iEuropa, och då självklart med den gemensamma marknaden. Såvitt jag förstårfinns det ingen anledning att göra ett sådant uttalande som det som moderaternakräver i en reservation, eftersom vi i stort sett är överens pade ifrågavarandepunkterna. Det har förts en diskussion om huruvida vi skall begära envitbok eller inte, Med uttrycket vitbok avser vi i traditionellt ensamling dokument som ges ut efter en avslutad process. Det rör sig nu om enpågående process, och därför är vi av den meningen att det vi traditionelltkallar för vitbok inte passar in i bilden. Däremot anser utskottet, vilketockså står i vår text, att det resultat som man inom kommerfram till vid utvärderingen av utvecklingen inom EG och möjligheterna för ossatt samarbeta på lämpligt sätt publiceras under utredningens gång i den formsom för tillfället kan vara den mest praktiska. Vi har alltså inte heller påden punkten några delade meningar. Det är själva idén med en vitbok som vi intetycker passar in i sammanhanget. Jag vill till slut, fru talman, gärna instämma i det somHädar sade om att vi när det gäller samarbete i inte skall försökaskapa några konstlade partipolitiska motsättningar. Det kan, som , finnas nyansskillnader när det gäller hur snabbt vi vill gå fram och hurlångt vi vill gä, men i princip bör det vara värdefullt för oss alla att i storenighet och stor samstämmighet steg för steg kunna vidga vårt samarbete medtill att börja med de västeuropeiska länderna och också det vidareEuropa, 8 PÄRGRANSTEDT (c): Jag är naturligtvis väl medveten om attavtalet är utformat så att det är vi själva som bestämmer vilkaforskningsprojekt vi skall delta i. Men när vi anslår så stora resurser tillfusionsforskningsprogrammet som vi nu gör, utan att detta egentligen kanmotiveras från energipolitisk synpunkt, dä upplever jag att valfriheten ipraktiken blir litet väl illusorisk. Det var detta jag ville understryka i mittföregående inlägg. Får jag sedan till den allmänna Europasamarbetsdebatt somnu har förts lägga att även vi från tycker det är viktigt attutveckla samarbetet med liksom naturligtvis också med andra länder.Vi tror att har mycket gemensamt, inte minst med , som haren samhällsstruktur och ekonomisk struktur liknande . Samarbete ärviktigt, på forskningens område och på många andra områden. vill jag framhålla att när det antydningsviseller mera klart sägs att ett mål för samarbetet skulle vara någonting sombörjar likna ett svenskt EG-medlemskap, då finns det anledning att höja ettvarningens finger. Det är helt klart att EG har utvecklats mot ett alltmeromfattande utrikespolitiskt samarbete. uppträder ofta som ett blockeller en nation i olika typer av internationella överläggningar, också i sådanasom inte alls har med handelspolitik eller ekonomisk politik att göra. Det haralltså, som jag ser det, blivit alltmer klart att en mer definitiv integrationav i EG är oförenlig med svensk neutralitetspolitik. Jag tror det ärviktigt att vi är medvetna också om gränserna för vårt samarbete med EG.Viskall ta vara på all glädje vi kan få av ett samarbete på handelspolitikensoch vetenskapens område, men det är viktigt att vi slår vakt omSveriges utrikespolitiska oberoende och integritet. Ramavtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete med EG 9CARL BILDT (m): Lät mig uttrycka min tillfredsställelse meddet som rent allmänt har sagt angående vikten av att utveckla våraförbindelser med , Jag vill gärna instämma i att det trots allt förelegaten ganska bred enighet i dessa frågor i utrikesutskotts diskussionerbåde detta år och föregående år. De motsättningar som kommer fram ireservationerna 2 och 3 behöver inte vara fullt så stora som de iblandframställs i en riksdagsdebatt som denna. Men jag tycker det är viktigt att ha klart för sig attkraven har skärpts på vårt Europaengagemang och vår Europapolitik, i sin replik till att vi kan välja vilka projekt inomforskningssamarbetet som vi vill vara med i. Det är riktigt. Men den andradelen av det hela är att EG bestämmer vilka projekt som vi får delta i, att EGkanske blir mera selektiv när det gäller valet av samarbetspartner och att virelativt sett har blivit mindre och kanske fått mera begränsade möjligheter atthävda våra intressen. Det ställer ökade krav på den svenska politiken, vilketjag tror vi är överens om. Vi är också självfallet överens om att är icke baraVästeuropa, Men vi vet att det finns en fri, en demokratisk, enmarknadsekonomisk del av och att det finns en sluten del, somkännetecknas av diktatur och planekonomi. Det är alldeles självklart att vårasamarbetsmöjligheter Ramavtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete med EG framförallt ligger i , I ett längre perspektiv hoppas vi och arbetar för attdessa möjligheter skall vidgas, gärna på ett dramatiskt sätt. Neutraliteten ligger fast. Den innebär bl. a. att vialdrig kan delta i ett förpliktande utrikespolitiskt samarbete inom en grupp avstater som vill harmonisera sitt utrikespolitiska beslutsfattande - det äralldeles klart. Där har vi gränsen för våra möjligheter att delta i delar avEG-samarbetet. Men det är viktigt att ha klart för sig att det är detta som ärgränsen och inte någonting annat. Med den begränsningen skall vi sträva efteratt nå så långt som möjligt.