prot · G90927 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:27 Förhandlingarna leddes till en början av tredje vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för den 6 innevarande månad. 2 § Upplästes följande inkomna skrivelse: har jag utsetts till finans- ochpersonallandstingsråd samt ordförande i förvaltningsutskottet vid Stockholmsläns landsting fr, o, m. den 1 januari 1986.1 anledning härav får jag hemställaom entledigande från mitt uppdrag som riksdagsledamot i och med innevarande årsutgång. Dennaavsägelse godkändes av kammaren. 3 §Information om regeringsbeslut Jag vill informera om attregeringen har beviljat 8 milj. kr. i stöd till Stiftelsen , . Riksdagsbeslutet om regionalpolitiken innebar bl.a. en klar markering av forskningens, utbildningens och teknikspridningensbetydelse för den regionala utvecklingen. Aktiva åtgärder behövs för att mötatendenser till en ökad koncentration av verksamheter till de regioner som harstörre högskolor och större företag med egna forsknings- och utvecklingsresurser. infördes möjligheter att ge olika former avregionalpolitiskt stöd för att främja teknik- och kunskapsspridning i deregionalpolitiskt prioriterade regionerna, bl. a. i form av teknikcentra. UMINOVA är en stiftelse som har till ändamål att främjasamverkan mellan och näringslivet genom att medverka till attföra ut produkt- och affärsidéer från och andraforskningsorganisatio- Prot,1985/86:27 ner tillnäringslivet, UMlNOVA:s verksamhet kan sammanfattas som teknikspridning och företagsutveckling. Påuniversitetsområdet i skall uppföras ett "Innovationernas Hus", Innovationernas Hus skall bli basen för de aktiviteter somUMINOVA kommer att bedriva, ett kreativt centrum där produkt- och affärsidéerkommer att kunna utvecklas och "förädlas" och där företag ochorganisationer från främst norra skall få hjälp med att etablerasamarbete med institutioner vid eller med enskilda forskare. Innovationernas Hus kommer också att fungera som"kuvös" för en del av de s, k, avknoppningsföretag, som etableras avforskare och andra anställda vid och andraforskningsorganisationer. Syftet med den verksamhet UMINOVA avser att bedriva iInnovationernas Hus är bl, a, att medverka till att betingelserna för dessaföretag blir så goda som möjligt under etableringsfasen och framåt. Det statliga stödet lämnas med dels 6 milj, kr, ilokaliseringsbidrag till investeringen i Innovationernas Hus, kostnadsberäknadtill 22,5 miljoner, dels 2 milj. kr. i ett särskilt stöd tillteknikspridningsverksamheten. Beslutet är ett fullföljande av de offensivaindustripolitiska och regionalpolitiska strävandena att stimulera tillstartandet av nya företag samt att stimulera företagens användande av nyteknik. Verksamheten kommer att få stor regionalpolitisk betydelse för en stordel av stödområdet. I anslutning till dagens beslut om stöd till UMINOVA villjag påminna om att regeringen tidigare fattat beslut om liknande satsningar påett antal teknikcentra. Det gäller bl. a. Elektronikcentrum i ochHagfors Tooling Center. Båda dessa är goda exempel på vad företag, kommuner,utbildningsväsende, länsorgan och övriga intressenter kan bygga upp i form avgemensamma resurser för forskning, utbildning och utvecklingsarbete till gagnför nyföretagande och småföretagande i nya branscher och på nya områden. Jag vill också nämna att regeringen har lämnat iuppdrag till samtliga länsstyrelser att utarbeta regionalateknikspridningsprogram. , styrelsen för tekniskutveckling, universitets- och högskoleämbetet samt harsamtidigt fått gemensamt uppdrag att medverka i teknikspridningsarbetet. Dessa uppdrag kommer att ge underlag för fortsattaregionala och centrala beslut om insatser för ökad teknikspridning. Samarbetet mellan forskningen på universitet och högskoloroch småföretag har byggts ut. Ett betydande antal utvecklingscentra av olikaslag är i gång. Där finns några av de mest innovativa miljöerna i vårtland. Idéer och forskningsresultat ger i snabb takt nya företag, nya produkter,nya jobb. Från industridepartementets sida har vi diskussioner ochöverläggningar i gång om satsningar på ytterligare utvecklings- ochteknikcentra. Dessa satsningar kommer under hand att redovisas för . 2HUGO HEGELAND (m); Med anledning av att vill upprätta ett teknikcentrum men har stött på vissa svårigheter,skulle jag vilja frågastatsrådet; Är statsrådet beredd att bistå att övervinna dessasvårigheter, som är av s. k. miljöpolitisk art? Jag sade i mitt meddelande i anslutning till beslutet viddagens regeringssammanträde att vi från industridepartementets sida fördiskussioner och överläggningar med ett antal högskolor, kommuner och regionalautvecklingscentra om ytterligare satsningar när det gäller teknik-och utvecklingscentra. Om åtgärderför att utverka tillstånd för lämna 4 (): Det var ett alldeles riktigt påpekande, att det gällde"ett antal". Därför frågade jag om ingicki detta antal. Vi har fört sådana diskussioner med , och vi gördet med samtliga de tekniska högskolorna. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1985/86:162 om åtgärder för att utverkatillstånd för att lämna har frågat mig vilkaåtgärder jag har vidtagit och avser vidta för att förmå de jugoslaviskamyndigheterna att låta resa till , där han har sinfamilj och sitt arbete. fall har tagits upp med jugoslaviskamyndigheter upprepade gånger både i och i . UtrikesministerBodström vädjade personligen till Jugoslaviensutrikesminister och kallade han upp Jugoslaviensambassadör i för att på nytt understryka starka engagemang idenna fråga. Jag kan försäkra regeringen har haft täta kontakter medjugoslaviska myndigheter om detta fall. Vi kommer att fortsätta med detta tilldess att får återvända till . Regeringen finner detdjupt beklagligt att inte har kunnat lämna . Viutgår från att man på jugoslavisk sida nu på alla sätt visar sin goda vilja ochbidrar till att detta fall skall få en lycklig lösning. 7GUNNEL (): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Först konstaterar jag med stor tillfredsställelse attutrikesministern, liksom de flesta andra som engagerat sig för , hyser optimism om en snar upplösning av den absurda situationen. Prot,1985/86:27 Om upprustning av vissa bristfälliga dammanläggningar tern inteär så meddelsam, förutsätter jag att det finns saklig grund för optimism. En viss sekretess vid förhandlingar med andra länder ärnaturligtvis nödvändig, men jag förutsätter att utrikesministern direkt ellergenom diplomatiska kanaler pekar på de internationella dokument som reglerarmänniskors rättssäkerhet, bl, a, , enligt vilket den enskildamänniskan själv skall kunna bestämma sin bosättning och sin nationalitet! Som statsrådet vet finns det en kommitté som hartill uppgift att verka för frisläppande. Kommittén har väntatmed att agera, i förhoppning om att frågan skall lösas så att säga av sigsjälv. Enligt jugoslavisk uppfattning är även jugoslavisk medborgare, men har den arme mannen redansuttit på svenska ambassaden i , och den enda rimligalösningen är att han får återvända till . Av mänskliga hänsyn bör dettaske möjligt. Jag är glad att statsrådet tycks ha samma uppfattning somjag och också handlar därefter. Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1985/86:183 om upprustning av vissa bristfälligadammanläggningar har frågat försvarsministernvHka åtgärder han avser vidta för att bristfälHga dammanläggningar skallåtgärdas utan dröjsmål. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan. Den damminventering frågeställaren åsyftar i sin fråga harutförts av i på uppdrag av regeringen. Totalt hardenna länsstyrelse redovisat ca 190 dammlägen, och av dessa är 12 i behov avupprustning. Enligt vad jag har erfarit utgör enligt inget avdessa någon akut säkerhetsrisk. I detta sammanhang vill jag erinra om att regeringen den31 oktober beslutat att en särskild utredare skall tillkallas för attutreda frågor som rör säkerheten vid landets dammar. Utredaren bör enligtdirektiven bedöma behovet av kompletterande åtgärder vid landets dammar ochkraftverk för att förebygga dammgenombrott och större flöden. Vidare börbehovet av kompletterande insatser för att minimera skadorna vid översvämningarbelysas. Till utredarens uppgift hör vidare att klarlägga förutsättningarnaatt upprusta äldre, ofta dåligt underhållna och övergivna dammar genom attuppföra små vattenkraftverk i anslutning till dessa. Även behovet avkompletterande lagstiftning för att få till stånd sådana insatser skall enligtdirektiven belysas. Utredaren kommer att bedriva arbetet skyndsamt i närasamverkan med berörda myndigheter, kraftföretag m. fl. och skall redovisaresultatet av sitt arbete till regeringen . 9 (vpk): Jag tackar energiministern för svaret, och jag ser det som positivt -med den utredning som pågår och att utredaren också har till uppgift att seöver lagstiftningen. Mendet är litet märkligt: jag tror att vi får litet olika information,energiministern och jag, när det gäller skicket på de här tolv dammarna. Manhar nämligen från sagt att de är i så dåligt skick att det finnsrisk för allvarliga följder vid den kommande vårfloden - om inga åtgärder vidtas.Det är det ena. Sedanfinns det också ett antal redovisade mindre bra dammar. De är 19 stycken. Därär det ingen akut fara, men beträffande dessa 12 dammar är läget allvarligt,och de måste åtgärdas. Vidarefinns det problem som jag tagit upp beträffande den oerhört långa tiden för attkunna åtgärda en damm. Man har hållit på med en dammanläggning som ligger uppei Söderforsa i för att förmå ägaren att vidta åtgärder,och ännu har ingenting skett. Vad jag förstår måste lagstiftningen ändras,eller också måste regeringen gå in och svara för kostnaderna, så att åtgärderkan vidtas , för att sedan i efterhand utkräva kostnaderna av ägarna,som har försummat att göra någonting. Detär bra att utredningen kommer med förslag - det är jagtillfredsställd med. Men jag tror inte att detta räcker beträffande de tolvredovisade fallen. Någonting måste vad jag förstår göras före vårfloden. SMHIhar redan varnat för nya vårfloder, och vi vet vad som har hänt i Hälsinglandunder hösten, med oerhört stora skador som följd vid översvämningarna där. Omupprustning av vissa bristfälliga dammanläggningar Det är alldeles riktigt att det finns allvarliga problem vid de nämndadammarna - vi är mycket medvetna om det. Det exempel som tar upphar vi också noggrant gått igenom. Vihar även uppmärksammat att lagstiftningen kanske inte är tHlräcklig för att manskall kunna utöva tillsyn över dammanläggningar. Det är skälet till attutredningen har tillsatts och till att en översyn av lagstiftningen finns med idirektiven. Vihar med i särskilt kontrollerat om det finns riskför olyckor i samband med vårfloden , har till oss sagt attden inte bedömer att det finns en sådan risk. Det är naturligtvis det faktumatt vi har fått detta utlåtande och att iGävleborgs län, som annars inte brukar vara blyg, inte har krävt några åtgärderfrån oss som har gjort att vi inte har gripit in med akuta insatser. Vi haralltså fått försäkringar om att klarar sig fram till dess attutredningen är färdig. Jag vill bara informera om att det i detinvesteringsprogram som vi nu har finns medel för att åtgärda bristfälligadammanläggningar. 11 (vpk): Det går snabbt med den nya debattordningen vid frågestunder. Vi ärinte riktigt vana vid den, men vi får rätta oss efter när talmannen klubbar. Om statsbidragen till rådgivning angående skredrisker Jag utgår från att de uppgifter som harlämnat till energiministern och som hon nu har redovisat är riktiga. Jag hardå ingen anledning att betvivla att det inte finns någon risk för olyckor vidde tolv oerhört bristfälliga dammarna i när vårfloden kommer 1986. Jag vill bara komplettera informationen medatt säga följande: Om ägarna skulle vilja visa ansvar och sätta i gång arbetetredan nu, har de möjlighet att från det pågående investeringsprogrammet sökaprojekteringsstöd, täckning, och investeringsstöd, täckning. 13 (vpk): Det var ytterligare en värdefull upplysning.Ägarna kanske inte känner tiH denna möjlighet. Jag hoppas att sertill att få ut denna information till ägarna. Då kanske vi inte, som i det falljag har redovisat, behöver vänta , utan kan få till ståndupprustningsåtgärder . Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1985/86:144 om statsbidragen till rådgivning angåendeskredrisker har frågatkommunikationsministern om regeringen avser att även fortsättningsvis ställamedel till förfogande för rådgivning angående skredrisker. Frågan haröverlämnats till mig. För innevarande budgetår har, liksom under tidigarebudgetår, medel för rådgivning angående skredrisker ställts till förfogande förlänsstyrelserna i och . Länsstyrelsernakan även låta berörda kommuner i dessa två län utnyttja pengarna. 15 (): Jag ber att få tacka civilministern för svaret på minfråga. Det är positivt med stödet under innevarande år, men frågan avsåg iförsta hand fortsättningen efter detta budgetårs utgång. Bakgrunden är att statens geotekniska institut efterTuveskredet 1977 åtog sig att utan kostnad lämna remissvar och ge råd tilllänsstyrelser och kommuner i utsatta län i . Tjänsterna avserstabilitetsfrågor i plan- och byggnadsärenden. Dessa frågor är av kompliceradnatur, och länsstyrelserna saknar normalt egen kompetens på detta område. Staten har beviljat anslag till SGI förfullföljande av denna verksamhet. Det är synnerligen angeläget att SGI, somexpertorgan, får möjlighet att fortsätta detta arbete. Rådgivningeninnebär en minimering av geotekniska undersökningar, som annars skulle bli enbetungande kostnad för enskilda sökande i de berörda kommunerna. Behovet ärminst lika stort nu som . Rådgivningen bör därför få fortsätta intilldess åtgärder av förebyggande natur har vidtagits, besvarade försvarsminister en liknandefråga från . Han framhöll att frågan är ytterst komplicerad medmånga olika aspekter vad gäller både ansvarsförhållandena och finansieringenav räddningstjänsten och sade att regeringens ställningstagande till frågan omfortsatta medel kommer att redovisas i anslutning till 1986 årsbudgetproposition. Jagvill ansluta mig till detta svar och säga att det blir en samtidig prövningmellan försvars- och civildepartementen. 17 (): Det är viktigtatt dessa frågor kopplas samman. Inom områden med lutande leror är människornaväldigt oroliga för framtiden och kräver att staten engagerar sig i dessafrågor. Därför är det viktigt att rådgivningen fortsätter intill dess att förebyggandeåtgärder har vidtagits. Jag tänker då på det förslag somräddningstjänstkommittén har lämnat. Överläggningenvar härmed avslutad. Omanvändningen av vissa uppgifter på blanketten för folk- och bostadsräkningen 7 § Svar på fråga1985/86:160 om användningen av vissa uppgifter på blanketten för folk- ochbostadsräkningen har frågat mig hur uppgifterna på blanketten för folk- ochbostadsräkningen om namn på den/de som har hyreskontrakt för bostaden elleräger bostadsrätten, lägenheten eller enfamiljshuset kommer att användas. Denamnuppgifter som frågar om används av kommunerna för att de skallkunna göra sammanställningar av hushallens sammansättning. Uppgifternaregistreras inte på data. De kommer inte att användas för andra ändamål.Uppgifterna är alltså ett hjälpmedel för att kunna sortera bostadsuppgifternapå samtliga personer i hushållet. Denviktigaste delen av folk- och bostadsräkningen är att belysa hushållenssammansättning och hur de bor. Uppgifter om hushållen behövs för att kunnabeskriva hur t, ex, bostadsstandarden för barnfamiljer är, vilka som ärtrångbodda och hur många som äger resp, hyr sin bostad. Uppgifternaom bostaden behöver bara besvaras av en i familjen. Detta underlättar för deenskilda medborgarna och minskar byråkratin, Anf.19 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Tyvärr kommer det efter det att tidenför avlämnandet av uppgifterna till folk- och bostadsräkningen har gått ut.Svenska folket hade säkert uppskattat att ha fått veta hur dessa Om användningen av vissa uppgifter pä blanketten förfolk- och bostadsräkningen uppgifterom deras privata förhållanden skall användas. Årets folk- och bostadsräkning har knappast lugnat dem somhyser farhågor för vart datasamhället skall leda om vi inte är vaksamma. Denokomplicerade blanketten bekräftar bara att vi redan är världens mestregistrerade folk. Det mesta finns redan i befintliga dataregister. En uppgift tycks dock saknas i registret och kan tydligeninte heller på sedvanligt dataanpassat maner lämnas genom att man sätter kryssi en ruta. Den luckan skall nu fyllas igen. Våra välmenande och alltombesörjande myndigheter och politiker vill nämligen veta vem som harhyreskontrakt eller köpeavtal på vår bostad. Enligt lag och vid vite har därförvarje svenskt hushån haft att fylla i namnet på den som innehar detta dokument.Utan denna uppgift kan myndigheterna inte planera för framtiden. Frågan haringenting att göra med hur hushållen bor. Vad jag vill veta av statsrådet är hur man avser attanvända namnen på innehavarna av hyres- och köpekontrakt. Om jag somriksdagsledamot hyr en lägenhet i andra hand, vilken myndighet eller forskarekan ha något som helst intresse av att få veta namnet på den jag hyr av, dvs.som har förstahandskontraktet? Det är den frågan som jag vill ha svar på. Namnen används helt enkelt för att kommunernaskall kunna göra en sortering på olika hushåll. Där stannar alltså den frågeställningsom tar upp. Vi har haft en rätt ingående diskussion omintegritetsfrågorna i samband med folk- och bostadsräkningen. För attytterligare se till att det blir medborgarinsyn i folk- och bostadsräkningenhar vi dessutom satt till en särskild kommission av riksdagsledamöter som skallfölja arbetet. Jag tycker nog att rättssäkerhetsfrågorna, integritetsfrågorna,är väl belysta i samband med årets folk- och bostadsräkning. 21 (): Jag är fortfarande inte nöjd. De uppgiftersom statsrådet säger att avsikten är att insamla går att få fram genomuppgifterna på blankettens sista sida. Där skall man nämligen tala om huruvidaman bor i andra hand, om man äger bostaden etc; allt sådant står där. Jag har fortfarande inte fått veta varför myndigheterna,om jag hyr i andra hand, skall ha reda på namnet på den som harförstahandskontraktet på den hyres- eller andelslägenhet jag bor i. Jag harfortfarande inte fått svar på den frågan. Låt mig ge ett exempel. Uppgifterna omhushåll med barn skulle inte kunna sammanföras, om inte 18-åringenpå sin blankett angav vem som äger t. ex. bostadsrätten. Det är det enklatilläggsbeskedet på den punkten. 23SONJA REMBO (m): Även detta är en uppgift som man mycket lättskulle kunna få fram genom en enkel kryssmarkering, som hänvisar till namnen påde personer som ingår i hushållet och som finns upptagna på blanketten. Vad manskall lämna särskild uppgift om är ju namnet på en person som inte ingår i detaktuella hushållet men som de facto har kontrakt på bostaden. Är det inte så att avsikten är att hjälpa partikamraterna iStockholm med en kartläggning av vilka personer som hyr ut lägenheter i andrahand? Överläggningenvar härmed avslutad. 8 §Svar på fråga 1985/86:129 om sjuksköterskeutbildningen har frågat mig omsjuksköterskeutbildningen i . En överenskommelse om godkännande för viss hälso- ochsjukvårdspersonal att tjänstgöra inom de nordiska länderna träffades år 1981.Överenskommelsen tillämpas . En arbetsgrupp med företrädare för berörda länder hartillsatts av med uppgift att följa upp överenskommelsenoch föreslå eventuella tillägg till den. Det är min bestämda uppfattning att den nya svenskasjuksköterskeutbildningen är kvalitetsmässigt minst likvärdig med dentidigare. De krav på kompletteringar i fråga om tjänstgöring som harförts fram från och för att svenska sjuksköterskor med den nyautbildningen skall omfattas av överenskommelsen kan inte accepteras avSverige. Förhandlingar om vilka tillämpningsföreskrifter som börgälla för sjuksköterskor pågår just . Jag håller mig kontinuerligtinformerad om förhand-Hngsläget och hoppas på en snar lösning av frågan. 25 (); Jag ber att få tacka utbildningsministern för svaret. Det är bra att förhandlingar är på gång, men ärendet visarsig tyvärr ganska komplicerat. Vi har ju en gemensam nordiskarbetsmarknad, och finns en överenskommelse mellan , Norgesoch sjuksköterskor och deras resp. förbund å ena sidan och myndigheternaå andra sidan att legitimation som sjuksköterska i ett av länderna också skallge rätt till samma godkännande i de övriga nordiska länderna. Jag tycker attdet är minst sagt trist att den svenska sjuksköterskan, som haftett mycket gott internationellt erkännande, nu inte längre skall kunna få sinlegitimation i de nordiska grannländerna. I tidningen nr 17 berättar man t. ex. om ettpar operationssköterskor från som tjänstgör i . De kan inte fånågon fast tjänst på grund av att hälsodirektoriatet i anser att derasutbildning är för smal och måste kompletteras, innan de får sin legitimation iNorge. har situationen tyvärr försvårats. kan man inte ens få ettvikariat utan komplettering. Sjuksköterskornas samarbetsorganisation i haft en konferens. Där var de övriga nordiska sjuksköterskornasrepresentanter ganska tuffa, och ingen lösning synes vara i sikte. SHSTF tycker liksom utbildningsministern att den svenskasjuksköterskeutbildningen är minst likvärdig med den tidigare utbildningen.Men här står alltså uppfattning mot uppfattning. Vi riskerar faktiskt att hamna i den situationen attavtalet om den gemensamma nordiska arbetsmarknaden måste sägas upp. Jag vill dåfråga -just med tanke på utbildningsministerns fina bakgrund i det här sammanhangetoch med tanke på hans erfarenhet av fackliga frågor - om utbildningsministernär beredd att själv ingripa och vidta erforderliga åtgärder, om det visar sigvara nödvändigt. 26 Utbildningsminister : Herr talman!Jag delar uppfattning att det är ett trist förhållande att mani ett par nordiska länder inte vill godkänna den svenskasjuksköterskeutbildningen. Denna omfattar numera en tvåårig sjuksköterskeutbildningoch vidare en fyraårig postgymnasial sjuksköterskeutbildning. Den tidigareutbildningen var treårig. Jag anser att två plus två är mer än tre och menar attden utbildning som sjuksköterskorna får mer än väl svarar mot vad patienternaoch underställd personal behöver och vad de läkare fordrar som sjuksköterskornasamarbetar med. Jag viH arbeta med den inriktning som här hartalat om. 27 (): Jag är tacksam för detta engagemang frånutbildningsministerns sida. Det är bra att det förhåller sig på det sättet.Jag tror nämligen att det är nödvändigt i detta sammanhang. Jag är dock litet ängslig för att debatten om den svenskagymnasieskolan och kvaliteten på denna kan influera, och att vi kanske inte harså mycket av praktisk verksamhet i den svenska sjuksköterskeutbHdningen. Det ärkanske det som ligger oss i fatet. Jag hoppas naturligtvis att utbildningsministernmed emfas arbetar för att få till stånd en lösning. Dessutom vill jag fråga; Omutbildningsministern skulle stå inför det faktum att man trots allt inte kommerfram till en lösning, är då utbildningsministern beredd att vidare utreda fråganoch eventuellt också föreslå vissa kompletteringar? Anf.28 Utbildningsminister : Herr talman! Det är uteslutande avhänsyn till sjuksköterskorna som jag anser att det är av intresse att få denhär frågan löst. Jag har ingenting emot att svenska sjuksköterskor stannar iSverige och tjänstgör här, sedan de väl är utbildade. Men jag menar att deskall ha tillgång till en fri nordisk arbetsmarknad. Det finns goda skäl attanse dem kompetensmässigt väl jämstäHda med övriga sjuksköterskor. 29GULLAN (): Jag vill verkligen understryka det faktum,att om vi har en gemensam nordisk arbetsmarknad, skall den också gälla, inteminst inom ett sådantyrkesområde som sjuksköterskans, vilket - som jag tidigare sade -sedandecennier tillbaka har ett mycket gott anseende. Det är således mycket tråkigtom någonting negativt skulle ske här. Överläggningen var härmed avslutad. Prot, 1985/86:27 Om svenskundervisningen för invandrare 9 § Svar på fråga 1985/86:133 om svenskundervisningen förinvandrare