prot · G90918 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag har ingen invändning emot det socialministern säger.Låt mig bara inskjuta att jag inte tog upp frågan om Dagmarreformen därför attjag eftersträvade ett vänskapligt meningsutbyte om förhållandena inom långvården.Jag vill inte irritera socialministern med det förhållandet att många förloratsin husläkare till följd av Dagmarreformen. Det finns en del saker som jag vore tacksam om socialministernville återkomma till. Det är sant att det både i propositioner och iutskottsbetän-kanden har gjorts ett annat uttalande om vård med respekt för denenskildes önskemål, hur långvården skall omvandlas etc, men det vore bra om vikunde få en kortfattad beskrivning av hur detta nu följs upp av socialstyrelsenför att det skall bli konkretiserat ute i vårdvardagen. Det pågår ju en hel delpå olika håll, men vad kan regeringen och ytterligare göra föratt se till att långvården omvandlas till att bli en plats där man fårrehabilitering för att man skall kunna återvända hem, för attlångvården inteskall bli en slutstation utan i stället en rehabilitering,där man får vila ut för att därmed avlasta anhöriga, osv. Vi vet ju att kommunikationen mellan patienter ochvårdpersonal och anhöriga alltid behöver förbättras. Pågår något arbete för attundvika de missförstånd som kan uppkomma i en situation som kännetecknas avkänslomässiga påfrestningar och stress och där luften korsas av iblandsvårbegripliga medicinska termer? Vad pågår för att påskynda utbildning och vidareutbildningsom höjer statusen i långvården? Och, återigen, hur går det med det vårdprogramsom siktar till att ge riktlinjer för vård i livets slutskede? Jag tror att det vore bra om vi kunde få en beskrivning avvad som här sker. Det borde vara vår målsättning att nästa gång man mäterallmänhetens förtroende för långvården färre än vad som sker uttalar sittmisstroende. Prot, 1985/86:18 21 (): Det är beklagligt attIngemar vill förbigå mitt inlägg med tystnad, Hans påstående att jagskulle beskriva den värmländska situationen som alltigenom god och utan behovav förändringar är felaktigt. Vad jag ville med mitt inlägg var att ge IngemarEliasson den andra partens uppfattning om vad som skett i det fall som hanåberopade sig på. Jag tror och hoppas att på olika vägar harskaffat sig den informationen, Jag tycker att bör ta tillbakapåståendet i sin interpellation, att behandlingen har varit ovärdig ochförnedrande. Det påståendet riktar sig mycket sårande mot den personal i Värmlandsom känner sig träffad. Det hade varit lyckligt om hadetagit tillbaka det påståendet. Jag tycker precis som att det ärviktigt att människor har valfrihet, och jag har betonat att det allraviktigaste för äldre människor när det gäller valfriheten är att de skall kunnabo kvar i den egna Prot,1985/86:18 bostadenså länge som möjligt och att de, om det inte går, skall kunna få komma till ettsjukhem som har en mer hemlik karaktär än vad som kanske kännetecknar många avde institutioner som vi har , I enlighet med regeringens skrivelse om förnyelse av denoffentliga sektorn kommer alternativa former för att bedriva vård och serviceför äldre och handikappade att behandlas i den proposition som jag tidigaretalade om. Det finns ju folkrörelser, föreningsliv och kooperativ som bör kunnafå en vidgad roll när det gäller vården, liksom också privataalternativ, under förutsättning att man har en verksamhet på lika villkor förmänniskorna. Jag tror alltså att åtgärderna i första hand skall inriktas på deenskilda människornas behov. Jag uppskattar att vill ha ettvänskapligt meningsutbyte med mig. Jag vill också ha ett vänskapligtmeningsutbyte med , Jag erinrade bara om att det i den s, k,Dagmarpropositionen fanns ett förslag till ett speciellt stimulansbidrag förutbyggnad av hemsjukvården. Det är detta vi diskuterar . Jag tror att detär betydelsefullt att man från statsmakternas sida med hjälp av statsbidragenpekar på vad man tycker är väsentligt och vad man prioriterar inom hälso- ochsjukvården. De speciella statsbidragen skall följas upp av . kommer att presentera allmännaråd om äldreomsorgen och långvården. Dessa allmänna råd baseras på ettmångårigt arbete på detta område inom . 23 (): Med anledning av vad statsrådet nämnde omhälso- och sjukvårdslagen vill jag understryka att vi från moderat sida i dettasammanhang just pekade på nödvändigheten av en fungerande kvalificeradsjukvård. I detta sammanhang var den förebyggande vården mycket starkt betonad.Efter diskussioner och utifrån en moderat motion fick utskottsskrivningen enklarare markering av sjukvårdens roll inom hälso- och sjukvården totalt sett.Detta föranleddes av att vi menade att det inte minst för gamla och äldre ärnödvändigt att just den kvalificerade sjukvården fungerar på så nära håll sommöjligt i olika situationer. Detta gäller de beryktade höftleds- och starroperationerna.Men det gäller också andra krämpor som gamla människor har. Om väntetiderna ärlånga faller ju hela den positiva syn på annan äldreomsorg och vård som vi äröverens om. Kan man inte gå, på grund av att höftleden inte fungerar, måste manin på långvården eller in i andra kvalificerade vårdformer. Kan man inte se,därför att man får vänta på starroperationen, är situationen precis densamma.Det var bl. a. av den anledningen som vi så starkt betonade att man måste setill att denna kombination är klar, inte minst när det gäller de äldressituation. Jag tycker att det är bra att statsrådet säger attregeringen inte är främmande för alternativ. Jag vill understrykanödvändigheten av detta. Detta är ingen kritik mot landstingskommunal ellerkommunal vård och omsorg. Det handlar bara om att ge de gamla sammasjälvbestämmanderätt som de har haft i yngre dagar och tidigare i livet när dethar gällt att påverka sin situation. I detta sammanhang tror jag att ideellaorganisationer -kooperation och privata alternativ - skulle kunna skapa ökad trygghetför de Manskulle då kunna få en situation som innebär att människor i ett tidigare skedeskulle kunna planera för åldrandet, också den del av åldrandet där det behövsmer kvalificerad vård. Människor skulle kunna göra detta tillsammans med denvänkrets, andra i samma generation, som de har haft den socialagemenskapen med. Människor skulle kunna komma överens om att välja ett visstalternativ för att ha kvar den sociala kontakten och den sociala tryggheten somdenna kontakt ger. Det är denna vidgning av trygghetsbegreppet som jag villunderstryka i samband med det arbete som regeringen nu företar när det gälleräldreomsorg och långvård. Det är inte bara fråga om en fysisk och medicinsk trygghet,utan det är fråga om en social trygghet i ett vidare och bredare sammanhang. Prot, 1985/86:18 24INGEMAR (); Det jag har att säga till personalen vid detberörda sjukhuset har jag redan framfört direkt till den. Jag har visat minstora uppskattning av de insatser som görs. Det jag har att säga i den fråganhar jag inget behov av att skicka med bud med , Jag tycker att detär litet småsint av att utnyttja det missförstånd som kan uppkommanär det gäller skillnaden mellan att ta sin utgångspunkt i ett omskrivet falloch den principfråga man därifrån behöver diskutera. Jag tar min utgångspunkt i den oro som redan finns och somdess värre har förstärkts hos allmänheten när det gäller förhållandena ilångvården. Mycket av det socialministern nu har sagt är troligtvis ägnat attstilla eller mildra den oron. Det finns ett över alla partigränser starktintresse att förbättra villkoren när det gäller både boendeförhållandena, densociala hemhjälpen och den medicinska behandlingen. Allt detta hänger ihop, ochdet är därför önskvärt att vi får debattera det utifrån en helhetssyn, som haraviserats. Det är möjligt att jag lyssnade ouppmärksamt tillsocialministerns senaste inlägg, men jag uppfattade inte någonting om hur detligger till med arbetet på ett vårdprogram för vård i livets slutskede. Här harsocialstyrelsen ett uppdrag, och det är angeläget att det slutförs och att vifår en debatt både här i - främst om riktlinjerna - och ute hosvårdhuvudmännen och på de olika sjukhusen om hur detta skall gå till. Jag troratt det är just i dessa frågor, som är känsligare än några andra, som det ärangeläget att få information som leder till ökad trygghet och ökad förståelsemellan personal, patienter och anhöriga. Överläggningen var härmed avslutad, 6 § Föredrogs och hänvisades Proposition 1985/86:42till socialutskottet 7 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1985/86:64och 65 till bostadsutskottet Prot.1985/86:18 8 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1985/86:30Ändring i m, m, (om brott mot borgenärer) 1985/86:40 Samlad tillsyn av arbetsmiljön 9 §Meddelande om fråga Meddeladesatt följande fråga framställts 1985/86:133 av (m) till utbildningsministernom svenskundervisningen för invandrare; Enligt utbildningsutskottetsbetänkande /85:6 och beslut med anledning härav skulle enorganisationskommitté tillsättas för att planera och lägga fram förslag tillgenomförande av reformen om svenskundervisning för invandrare. I samma betänkande förutskickas att regeringen skallåterkomma till med förslag till lag om kommunernas skyldighet attordna sådan undervisning. Beträffande ytterligare en punkt, lärarkompetensen, skulleenligt beslutet regeringen utfärda riktlinjer. Jag villdärför fråga statsrådet : När kommerregeringen att vidta erforderliga åtgärder? 10 §Kammaren åtskildes .