prot · G909159 · 1985-12-31 00:00:00 — Ett förverkligande av förslaget all slopa det s. k.Gotlandstillägget skulle ha fått allv;irliga konsekvenser för niiringslivet påön. Att lägga över 26 milj. kr. i ökade transportkostnader på främst de mindreföretagen skulle gisetvis få negativa effekter för sysselsiitlningen. VadGotland behöver är positiva insatser för att öka antalet arbetstillfällen.Därförärdet myckel glädjande att ett enhiilligl trafikutskott beslutat föreslåriksdagen att behålla detta fraklslöd för Gotlandstrafiken. 1 fråga orn taxorna år \i däremot inte helt eniga.Regeringen och utskottsmajoriteten anser att avgifterna skall styras rnedhiinsyn till bl. a. kostnaderna för trafiken. Den principen avviker från deregler sorn gäller för t. ex. fiiijor och för Ölandstrafiken. I bådadessa fiill innebär det inga extra kostnader vare sig för den lokalabefolkningen eller för i.e\. Därför är det principiellt myckettvivelaktigt att belasta turister som vill resa till rned högrereskostnader. En sådan politik kan bli en brornskloss för turistnäringen på ön. Vi belastar inte de turister som använder Ölandsbr'oneller färjor med några siirskilda avgifter, och därför bör vi hellerinte göra det niir det gäller de turister som reser till . Centernsuppfattning iir att bör hålla fast vid riksdagsbeslut sorninnebar alt vägkostnadsprincipen borde giilla för alla Gotlandsresenärer. Jagyrkar bifall till reservation nr 3, I diskussionen orn kostnaderna för Gotlandstrafiken finnsdel olika uppfattningar orn vilken modell man skall välja för den framtidatrafiken. En del lr'or all ett förstatligande är den bästa och billigastemodellen. Vi i delar inte den uppfattningen. Inga starka och sakligaargument har redovisats som visar att ett förstatligande skulle spara pengar. Andra pekar på att en satsning på konkurrens mellan fleraprivata företag skulle la bort behovet av statsbidrag. Även den ståndpunkteniir nog rner ett uttryck för önsketänkande iin för realistisk verklighet.Problemet med Gotlandstrafiken är att det behövs en kapacitet för300 000 resenärer per rnänad. Under höst- och vintermånaderna är trafiken nerei 20 000 personer . Det iir lätt alt inse att det måste vara mycketsvårt all få lönsamhet i en trafik rned så ojämn belastning. Varken statligaeller privata företag lär klara den svära uppgiften. Däremot tror vi i attprivata alternativ definitivt är att föredra framför ett statligt alternativ.Av del skälet har vi anslutit oss till reservation nr 5 i trafikutskottetsbeliinkande nr 26. 118SVEN (vpk): Det var en gång ett parti sorn lanseradeföljande slagord: Bättre med svängrum än med svångrem. Så snart detta partiövertog regeringsmakten övertog det också svångrernrnen av de borgerliga somtidigare hade haft regeringsansvaret. Kommunerna och t. ex. den lokala ochregionala trafiken drabbades av indragna statsbidrag. På samma sätt är rnan nuute . Man vill kraftigt skära ned Gotlandstrafiken, som ett led i ettsparande som i slutändan drabbar befolkning. En envis och massiv gotländsk folkopinion har tills vidaregjort dessa planerade försämringar politiskt omöjliga, och regeringen har gjorten har erhållit statligt stöd för att påavtalsbasis klara färjetrafiken. Gotlandsbolagets övriga affärer, t. ex.finansiella transaktioner och tonnageaffärer, kan vara hur lönsamma som helst.Det anses av bolaget inte ha ett dugg att göra med färjetrafiken, vars förmentaunderskott debiteras beställaren-staten. När vpk har hävdat - tillsammans med mångaandra, bl. a. socialdemokratiska motionärer - att Gotlandsbolaget bör förstatligas,är detta mera ett uttryck för en praktisk-politisk inställning. Det kan inte vara vettig politik att ständigt ösaut miljonbelopp i bidrag och lån av skattebetalarnas pengar till ett rederisorn är vinstbärande, i detta fall . Pengarna/anslaget gårtill aktieägarnas utdelning. Då samhället satsar pengar av statsmedel är detlogiskt alt samhället skördar frukterna av satsningen. Precis som vägar, broar, järnvägar, flertaletflygterminaler osv. betraktas som en samhällelig infrastruktur till landetsnytta och utveckling bör samma sak gälla färjetrafiken mellan ochfastlandet. Det är inte minst fråga om sociala, kulturella och näringsmässigamöjligheter för de 56 000 människor som bor och arbetar på . Härförtjänar att nämnas alt enligt turistrådet är turistlännummer ett. Vpk ser en god transportförsörjning sorn ettsamhällsansvar och noterar naturligtvis att i detta fall, som i många andra,privata företag utför tjänsterna på samhällets beställning. Vi kan för övrigtinte utesluta att Gotlandsbolagets intressenter, sorn jag sade, görvinster på bl. a. skattebetalarnas bekostnad. Här är ett skäl till vårt och andras motionskrav på attGotlandsbolaget skall överföras i samhällets ägo. Eftersom staten redan har enfärjeverksamhet i denna storleksordning - jag tänker pä SJ - och därmed redanförfogar över både kompetens och kapacitet, som är möjliga att rationelltsamordna, har vi angivit SJ som en tänkbar huvudman. Idén i propositionen och betänkandet om att vidtonnageförnyelse staten köper eller hyr detta nya tonnage, som sedan kan drivasgenom anbud, är en illusion och en halvmesyr som ytterligare kan öka statenskostnader för Gotlandstrafiken. I den borgerliga reservationen 5 återspeglas baraett testuggande om konkurrensmöjligheterna i Gotlandstrafiken för ett privatägttonnage. Det kommer att innebära en fullständig marknadsanpassning om manföljer rådet i reservationen, och det utgör alltså det sämsta alternativet. Jag yrkardärmed bifall till vpk-reservation 6. Begreppet "tillfredsställandetransportförsörjning" är ett nyckelord i den officiella trafikpolitiken.Regeringen inför nu i proposition 1985/86:105 en definition som skallmöjliggöra begränsningar i nuvarande färjetrafik på Gotland.Utskottsmajoriteten, bestående av borgerliga och socialdemokrater, står ocksåför denna definition och håller därmed dörren öppen för nedskärningar. De stårdär och lurar med svångremmen bakom ryggen. Man kan inte tolka skrivningen i vare sig propositioneneller betänkandet om "att förändringar och begränsningar av nuvarandefärjetrafik bör kunna genomföras inom ramen för en totalt setttillfredsställande persontrafikförsörjning" eller uttryck som atttrafiken "kommer i huvudsak att fortsätta sorn Prot.1985/86:159 2junil986 Färjetrafiken till , m. m. Prot.1985/86:159 på en nordlig och en sydlig linje, låt vara med vissautbudsförändring- Färjetrafiken till , m, m. ar"på annat sätt än som klara signaler om planerade standardsänkningar ifärjetrafiken. Man tar knappast fel om rnan tror att det här gäller denav transportrådet aktualiserade, här nämnda, ordningen att gotlänningarrned iirende till södra och västra nästa halvår skall ha två avgångaratt välja pä och att passagerare i rnån av plats skallkunna medfölja godsfärjan . Det är här fråga om en klarstandardsänkning för t. ex. barnfamiljer, handikappade och äldre. Det ärtrångt på fartyget som också har länga, höga och smala trappor. Antalet platserär mycket begränsat vad gäller hytter, vilket innebär en klarsiandardförsäm-ring. Som vi har framhållit i vår reservation nr I kan vi integodta en sådan försämring, utan menar att nuvarande standard är vad sommotsvarar en tillfredsställande transportförsörjning. Vi vill alltså inte godtabetänkandets slutsats att man skulle kunna tumma på standarden och ändå kunna sägaatt det finns en tillfredsställande transporiförsörjning. Vi vill helt enkeltinte ha någon försämring av nuvarande turantal och kapacitet. Enligt våruppfattning, som vi redovisat i reservation 1, förutsätter begreppet"tillfredsställande trafik" ingen försämring av nuvarande lurantaloch kapacitet i Gotlandstrafiken. Målsättningen bör i stället vara förbättringar av såvältrafikutbud som service. Färjan är gotlänningarnas väg. Det är anmärkningsvärtatt de måste betala dryga avgifter för att åka över länsgränsen, medanfastlandets vägar, broar och även järnvägar i vissa fall finansieras överstatsbudgeten. Vpk anser för övrigt att del rninirniprogram sorn LO/TCO Gotlandpresenterat är väl motiverat. - Dagliga tureråret om med passagerare och gods i både nordlig och sydlig linje. - Möjlighet tillsittplats under tak på färjorna utan krav på konsumtion. Sovplats på nattureroch erforderliga bilplatser med kort bokningstid. Detta är alltså LO/TCO:s krav, ochvi stöder del helhjärtat. I denna kravlista ingår för övrigt frågan orntaxorna. Där framhålls att taxor för passagerare bör motsvara SJ:s taxor iandra klass, taxor för gods skall motsvara samma vägslräcka på fastlandet. Mankräver också korta restider rned ankomst passande till anslutningstrafik ochmöjlighet all frakta farligt gods. I reservation nr 4 har vi tagit ställning för den gamlatanken att SJ:s zontaxeprincip bör tillämpas och en anpassning mellan båt- ochtågtaxa ske i färjetrafiken. Vi vill trygga taxorna mot äventyrligheter medprisdifferentiering till ytterlighet, men är anhängare av att de rabatter somSJ tillämpar också bör gälla färjetrafiken. SJ:s övertagande av Gotlandsbolageiskulle givetvis underlätta en sådan smidig anpassning. Regeringen hade föreslagit att de prisregleringssysterngällande lastbilsfrakterna sorn populärt kallas Gotlandstillägget skulle tasbort. Härigenom hade frakterna säkerligen stigit, med negativa följder förprisutvecklingen i allmänhet som konsekvens, Åven om inte anordningen inedGotlandstillägget är helt klanderfri har vpk hävdat alt det i dagens situationär bäst att behålla prisregleringen. Det noteras soni positivt att utskottetsmajoritet är enig isitt avvisande av regeringens förslag pä denna punkt. Med detanförda yrkar jag, herr talman, bifall till vpk-reservationerna 1, 4 2 juni1986 och 6 samti övrigt till utskottets hemställan. 119 (): ''"''"' '"'"' Lät mig inledningsvis slå fast att detsjälvfallet år ett samhällsintresse att de medborgare som bor på skallha en tillfredsställande transportförsörjning och goda förbindelser medfastlandet. Det är ett ansvar som vi som bor på fastlandet självfallet skallta. Statens kostnader för Gotlandstrafiken ökade mycketkraftigt frän en nivå på 20-30 milj. kr. till ca 80milj. har kostnaderna legat på en något lägre nivå. Låtmig dock som exempel nämna att kostnaderna för statsbidraget tillGotlandstrafiken beräknades till 40 miljoner medan utfallet blev 71miljoner. beräknades kostnaderna till 67 miljoner. Mot den här bakgrunden skrev regeringen tillriksdagen och meddelade att denna kostnadsutveckling inte stod iöverensstämmelse med de riktlinjer som bl. a. hade ställt sig bakom,och rnan meddelade att transportrådet skulle få i uppdrag att se överkostnadsutvecklingen och försöka finna former för sådana ingrepp i trafikensom kunde dämpa kostnadsutvecklingen. Utskottet ställde sig bakom innehållet idenna regeringsskrivelse. Problemet när det gäller trafiken till och från äratt den har mycket kraftiga säsongvariationer. Antalet passagerare är ca 20 000 och ca 300 000. av resandet är förlagt tillperioden . Däremot är godstrafikenrelativt jämnt fördelad över året. 1 säsongvariationen ligger hela förklaringentill kostnadsproblemet. har för att komma till rätta medkostnadsutvecklingen studerat alternativa lösningar och kommit fram till attdet egentligen är ett enda alternativ som skulle kunna tillgodose riksdagensuttalade önskemål om att begränsa statsbidragskostnaden till 40 miljoner,nämligen att vid lågsäsong, , ha trafik på enbart en hamn,det s. k. bashamnsalternativet med åretrunttrafik på . Genom dettaalternativ skulle således kostnaderna väsentligen kunna nedbringas. Detta förslag vann - lindrigt uttryckt - inget gehör påGotland. Det uppstod en mycket kraftig opinion mot förslaget. Av denanledningen ansåg sig varken transportrådet eller kommunikationsministern irådande läge kunna lägga fram ett sådant förslag. Dä återstod att undersökamöjligheterna att göra förändringar i nuvarande trafik och bibehålla trafikåret runt såväl på som på . För att nedbringa kostnaden något har man föreslagit attden mycket olönsamma trafiken på Grankullavik, , skall inställas och att vissa utbudsförändringar under lågsäsong skall vidtas när det gäller . Det innebär självfallet, jämfört med nuvarande situation, ett något sämre utbud under lågsäsong. Men trots denna inskränkning kan man ändå inte säga annat än att även fortsättningsvis får en tillfredsställande transportförsörjning. När manbedömer vad som är en tillfredsställande transportförsörjning får Färjetrafiken till , m. m. man icke enbart se på färjetrafiken utan även påflygtrafiken. Utvecklingen på flygets område har för liksom för övrigadelar av landet varit mycket positiv. När det sedan gäller förslag om en s. k. lexGotland har utskottet i sitt betänkande erinrat om ärendets tidigare behandlingoch om vad jordbruksministern sade 1984, då han förutsatte att förslaget skulleprövas och hänvisade till att en mer attraktiv färjeförbindelse skulle kunnaförlänga turistsäsong och minska behovet av statsbidrag i Gotlandstrafiken.Samma inställning har också statens industriverk gett uttryck för.Utskottsmajoriteten har i likhet med jordbruksministern förutsatt att de härfrågorna blir föremål för en närmare prövning och att, när prövningen är klar,förslag i denna riktning avvaktas. Lät mig bara säga till utskottets viceordförande att jag självfallet inte har någonting emot en bred uppslutningkring ett genomförande av ett sådant förslag som det här är fråga om. Jag troratt statsbidragskostnaderna skulle minska drastiskt, och det skulle säkert varamycket positivt med tanke på turisttrafik. Men vi får avvakta och sevad de olika myndigheterna har att säga. Beträffande fastställande av taxorna för Gotlandstrafikenföreligger det reservationer. har kostnaderna baserats pä de av SJfastställda taxorna. har lagt fast nya regler för statensjärnvägar när det gäller biljettkostnader. Det har inom SJ blivit en hög gradav prisdifferentiering med hänsyn till högtrafik och lågtrafik. Därför tyckervi, liksom departementschefen, att det knappast är möjligt att bindaprissättningen till SJ:s taxor. Vi anser, liksom departementschefen, attGotlandstrafikens taxor bör fastställas med hänsyn till trafikenskostnadsutveckling, anspråken på kapacitet och komfort, trafikensmarknadsmässiga villkor, osv. Enligt vår åsikt bör det också bli en kraftigprisdifferentiering. Utskottsmajoriteten understryker också - och detta ärviktigt, herr talman, att markera i debatten - att statens bidrag tillGotlandstrafiken i första hand skall komma gotlänningarna till godo. Utskottethar också gjort en mycket kraftig markering och skriver att det utgår ifrån attkostnaderna för färjeresa mellan och fastlandet ej i väsentlig månskall avvika från motsvarande kostnader för resa av motsvarande längd påfastlandet. Jag tycker att detta är en mycket klar och entydig markering. En sak utskottet enhälligt beslutat ge regeringen tillkänna är att Gotlandstillägget som har utgått som stöd för godstransporternatill skall bibehållas. Vi delar departementschefens uppfattning att detrör sig om en dålig konstruktion, men vi är inte beredda att , somdepartementschefen föreslår, avveckla Gotlandstillägget. Enligt vår mening börman göra en närmare analys av vilka effekter en avveckling av Gotlandstilläggetskulle ha. Därför har utskottsmajoriteten på denna punkt enhälligt gettregeringen till känna att utskottsmajoriteten utgår ifrån att man vid dekommande avtalsförhandlingarna med Gotlandsbolaget tar upp frågan till förnyadprövning. Därefter får ta ställning till hur det framtida godstransportstödettill skall se ut, om ett sådant behövs. Vidare finns det en gemensam borgerlig reservation om ökadkonkurrens i Gotlandstrafiken. föreligger det en monopolsituation.Gotlandsbolagei svarar för trafiken. Därigenom blir naturligtvis svårigheternaganska stora att hålla kostnaderna nere. Hade man gått över till ettbashamnsalternativ, hade naturligtvismöjligheterna till konkurrens varit betydligt större. har vi inte dettaläge. Då gäller det att inom ramen för nuvarande syslem finna möjligheter tillökad konkurrens. I propositionen har det diirför föreslagils att man börundersöka om inte staten skall äga visst tonnage eller leasa in visst tonnageför all möjliggöra för olika rederier att lämna anbud. Det här motsatte sig deborgerliga partierna och sade att även fortsättningsvis skall det vara privatägande av fartygslonnagel. Det intressanta är alt samtliga borgerliga partier är förökad konkurrens men i sin egen reservation icke med en rad har talat orn hurman skall åstadkomma denna ökade konkurrens. Del tycker jag är beklagligt. Jagtycker nämligen att del är viktigt att man försöker bryta faktiska monopol därfaktiska monopol föreligger, och i propositionen ges antydningar orn hur manskulle kunna göra detta. Detta motsätter sig de borgerliga men har själva ingetförslag. Slutligen, herr talman, föreslår vi som en konsekvens avutskottets ställningstagande när det gäller Gotlandstillägget att detförslagsanslag som i propositionen har varit upptaget till 54 milj. kr. ökasmed 5 milj. kr. kr., eftersom Gotlandstillägget skall vara kvaroch därmed statsbidrag måste utgå till de gotländska transportföretagen, somdärigenom skall kunna järnställas med de förelag på fastlandet till vilkaGotlandstillägget utgår. Färjeirafiken till Godand, m. m. Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 120 (vpk) replik: Närdet gäller problemen med säsongvariationerkan man väl knappast invända mot den synpunkt som utskottets ordförande här anför. Jag vill ändå göra en invändning, eftersom jag själv harvarit verksam i-och haft kontakt med folk och företagsom är verksamma i-servicebranschen. Detta är en företeelse som gäller hela servicesektorn. Tittapå servicesektorns aktivitetskurvor och omsättningskurvor, och finn att sornregel ligger just när det är semestertid! Det här är någonting sorn man får leva med. Det goda fårhjälpa upp del dåliga, och man får se det hela som en total verksamhet. Vi kaninte räkna med att lika många människor är ute och åker färja till påvintern som . Jag tycker alt vi skall se dellitet mer samhällsekonomiskt och i större drag. Det är därför vi har intagitden ställning vi har. Jag vill emellertid ställa en frågatill . Det står i betänkandet att man kan tänka sig vissautbudsförändringar och att detta ändå är en bra trafik. År det deutbudsförändringarna som innebär att man skall sätta in godsfärjan sompassageraravvecklare, eller är det något annat? Jag har tolkat det så att detär , denna för passagerartrafik icke lämpliga färja, som man är ute efteratt sätta in, och det kan varken befolkningen eller de som har att ta ställninggodkänna. 121 () replik: Herr talman! säger att viinte har pekat på någon möjlighet till konkurrens. Jag tog i niitt anförandeupp att man skulle kunna tillåta Färjetrafiken till , m. m. konkurrens på den korta linjen från till Gotland.Det är ett starkt turistintresse från båda öarna att ha denna förbindelse undersommarmånaderna, kanske . Det var även ett litet rederi på , elleråtminstone några privata intressenter, som hade försökt få denna koncession meninte fick den. Det står i betänkandet att Ölandslinjen har varit mycketolönsam. Det har den nog också varit , fördet har ju varitosedvanligt dåliga somrar. var det dock två som ville försöka igen, men detfick de inte. Den konkurrensen tycker jag att Gotlandsbolaget och staten kundeha tillåtit. 122 () replik: gav i sitt anförande inget svarpå frågan om hur han tolkar utskottsmajoritetens ganska klara skrivning, där visäger att man under alla årstider skall försöka tillgodose rimliga krav påservice och komfort för passagerarna. Det är en viktig frågeställning. Vi skallha klart för oss att om sätts in i trafiken i någon omfattning så kan inteutskottets klara uttalande i fråga om komfort och service till passagerarnauppfyllas. Vi som sett fartyget, som sett de jättelika trapporna, vet att detkrävs god fysik för att ta sig uppför dem. Handikappade är i praktikenutestängda från fartyget. Vi vet att fartyget också har mycket begränsadkapacitet i fråga om passagerarutrymme. Jag upprepar alltså min fråga tillutskottets ordförande: inte instämma i vad i sitt särskilda yttrande? I övrigt vill jag säga till utskottets ordförande att vibör diskutera vad vi egentligen avser med taxorna. År det inte rimligt attresenärerna till behandlas efter en likaprincip? Med det menar jag attde resande till och från inte skall tvingas betala extra kostnader förtransporten till ön. Vi kan ta som jämförelse. Alla vet att Ölandsbronvar en stor samhällsinvestering, och den bron trafikeras av både turister ochlokalbefolkning efter samma principer som man trafikerar vägnätet i övrigt.Jag menar alltså att samma princip borde gälla för resenärerna till och fränGotland. Använder man en taxepolitik som innebär att t. ex. turisterna fårbetala högre avgifter än om man tillämpade den s. k. vägkostnadsprincipen, uppfattarjag det som en direkt bromskloss i utvecklingen av turismen på . Detvore mycket negativt. 123 () replik: Det är riktigt, , attservicesektorn i stor utsträckning har toppar . Det gäller bl. Men har inte tänkt på att det inte ärSAS som flyger passagerare året runt till eller utan attdet är särskilda charterflyg som går dit under viss säsong? Det är det som ärskillnaden. Här skall Gotlandsbolaget dimensionera sin verksamhet fören topp och ha samma utbud under resten, dvs. större delen avåret då det är mycket färre passagerare. Det är det som är problemet och det ärdet som föranlett denna enorma kostnadsutveckling. Antalet passagerare ifärjeverksamheten har i stort sett varit oförändrat . pratar mycket om svångrem och svängrum.Jag kan inte riktigt förstå det resonemanget. Utskottet har tidigare uttalatsig för att Färjetrafiken till , m. m. riktpunktenbör vara ca 40 milj. kr. i statsbidrag till Gotlandstrafiken. Vi Prot.1985/86:159 föreslår ett förslagsanslag på 59 milj. kr. Svångremmen har ökatfrån 40 2juni 1986 miljoner, som utskottet ansåg vara rimligt, till 59milj. Jag tycker inte man skall tala så mycket om svångrem. säger att hon föreslog enkonkurrenssituation. För att minska kostnaderna med ca 15 miljoner harutskottet enhälligt ställt sig bakom förslaget att dra ned trafiken mellanÖland och . Att då införa ännu en koncession på privat sida innebär attGotlandsbolaget tappar ytterligare passagerare, och därmed får vi ännu större underskott,och då ökar statsbidraget. Det är ju ingen positiv konkurrens utan i så fallsnarare en negativ. Sedan till frågan om det särskilda yttrandet av BirgerRosqvist och hur man skall tolka utskottets betänkande. Jag vill då bara erinraom vad som står i propositionen-ett enhälligt utskott, bortsett frånHenricsson, vpk, har ställt sig bakom det. Förslaget i propositionen lyder påföljande sätt: "Mitt förslag: Trafikutbudet anpassas bättre tillefterfrågan. förslag: TPR:s förslag överensstämmer medmitt förslag." förslag är klart och entydigt på denpunkten: att man skall dra in den minst lönsamma trafiken och därigenom minskaanspråken på statsbidrag med mellan 10 och 15 milj. kr. Man föreslår attThjelvar skall tas ur trafik och att utbudsförändringar under lågsäsong iOskarshamnstrafiken skall genomföras. Det gäller då turer med mycket lågbeläggning. Beträffande har utskottet enhälligt uttalat:"Vad gäller kravet på att ersätta de båda fartygen och medett nytt fartyg utgår vidare utskottet från att frågan, om Gotlandsbolagetstonnagesammansättning beaktas i samband med överväganden om ett nytt avtal förGotlandstrafiken." 124 (vpk) replik: När det gäller Gotlandsbolagetskostnadsutveckling och finansiella situation behöver vi bara se bakåt itiden för att få bekräftat att Gotlandsbolaget har tjänat grova pengar på detstatliga anslaget. Det är inget tvivel om det. Därför har vi, tillsammans mednågra socialdemokrater, föreslagit ett förstatligande av Gotlandsbolaget. Vadsäger utskottets ordförande om det förslaget? Det har han inte sagt ett knäppom. Det skulle vara det rätta- att se till att samhället fick del i densatsningen. Sedan till talet om svångrem.