prot · G9099 · 1985-12-31 00:00:00 — Verkliga behov eller skapade behov leder tillkonsumerande i en rasande fart. Och hänger det slutliga krigshotetöver oss. Detfinns stora klyftor mellan människor i vårt land, och precis som när vi ser påproblemen i ett globalt perspektiv kan vi när det gäller våra inhemskaförhållanden se att dessa klyftor ökar. De rika blir rikare, och andra förlorargenom dåliga lönerörelser, för dyr mat och för dyr hyra. Men jag får ändå inte ekvationenatt gå ihop - trots all statistik som visar att en industriarbetare förlorat på grund av reallöneminskning och trots att jag vet att enhalv miljon människor är beroende av samhällets socialhjälp för att klara sittuppehälle. Jag är inte främmande för rättvisa omfördelningar. Jag är hellerinte främmande för att vi i vårt land får maka åt oss för en mersolidarisk total resursanvändning. Men frågan är vad det är vi skall satsa eller, om man så vill, . För att klara en rättvisomfördelning av resurserna krävs en allomfattande planhushållning. Det finns stora eftersatta samhälleliga behov, storaeftersatta områden inom den offentliga verksamheten. Vi behöver bygga utbarnomsorgen, äldreomsorgen, sjukvården och kommunikationerna - för att nu baranämna några områden. Det kommer att kosta pengar. Det är rätt att satsa deresurser vi har på sådana områden. Det är där vi skall lägga dem, menar jag.Och det kan ske med kollektiva och rättvisa omfördelningar genom skatte-ochfinanspolitik. Maten måste bli billigare, och likaså hyran. Också det kan skegenom politiska beslut om omfördelning. Den privata konsumtionen hoppas jag fårett mindre utrymme i förhållande till det kollektiva. Jag ser inte det somnågon nackdel. Det ligger en kvalitet i det. Jag tror att den kollektivastandardförbättringen är mer värdefull för individen i det långa loppet. Denkan också förenas med en bättre miljö. Får vi t. ex. bättre kommunikationer,behöver vi inte så många, så stora och så dyra bilar. Vi blir rikare av det,och miljön kan sparas till kommande generationer. Det behövs en medveten styrning av ekonomin iöverensstämmelse med bestämda sociala värderingar. Det är det enda som kanfrämja en social rättvisa både i och i övriga världen. Det är det endasom kan rädda oss från en fortsatt miljöförstöring. Verkligheten visar ossockså att konkurrenssystem och ytlig kommersialism är föråldrade företeelsernär det gäller att lösa vår tids problem. Det visar sig tvärtom att människorssolidariska tänkande och agerande är det enda som kan rädda världen frånsönderfall och garantera en kulturell och social frigörelse för varjemänniska. Jag ber först att å och minaegna vägnar få tacka och för de lyckönskningarsom vi har fått. Jag försäkrar att vi kommer att driva den välfärdspolitik somjag menar att det är arbetarrörelsen i detta land som har lagt grunden till. Jag noterade med tillfredsställelse att ett flertal tillfällen i sitt anförande sade att välfärdsstaten har en fastfolklig förankring. Det är precis det som vi kan utläsa av valresultatet. Detsvenska välfärdssamhället skall utvecklas - inte avvecklas. Just den härtilltron till det svenska välfärdssamhället var det som gav utslag i årets val.Väljarna sade nej till "ett s. k. systemskifte", står det i mittmanuskript. Efter moderata anvisningar skall jag ändra det till"systemförändringar". Väljarna sade nej till ökade sociala skillnaderi t. ex. sjukförsäkringen. De anser att man skall få en bra sjukvård hur mycketman än tjänar och var man än bor i landet. Valresultatet måste tolkas som attmedborgarna vill behålla den sociala rättvisan och välfärden. De säger inte nej till förändringar- så länge dessa sker isolidariska former. De riktlinjer för förnyelsen av den offentliga sektorn somhar arbetats fram under den föregående mandatperioden skall nu omsättas ipraktisk handling, heter det i regeringsdeklarationen. Den förnyelsen gällergivetvis också det som är nödvändigt och angeläget inom den socialaverksamheten. Möjligheterna för den enskilde att påverka innehållet i denoffentliga verksamheten bör ökas, liksom möjligheterna att välja t. ex. daghem,skola och läkare. Kampen mot byråkrati och krångel skall drivas vidare, serviceoch effektivitet befrämjas. En viktig socialpolitisk fråga som behandlas iregeringsdeklarationen är barnfamiljernas villkor. Som framhålls där villregeringen föra en politik som tryggar barnfamiljernas ekonomi.Föräldraförsäkringen skall byggas ut i den takt som samhällsekonomin medger.Senast år 1991 skall alla barn få rätt till plats idaghem eller familjedaghem. Jag vill precis som hävda attsocialdemokraterna har en genomtänkt familjepolitik som dessutom äransvarsfull. Det framgår klart av de skrivningar vi har iregeringsdeklarationen, att vi inte lovar mer än vi kan hålla. Jag noterade också att inte enbart ägnadesig åt önsketänkande om olika socialpolitiska insatser utan att han också sadeatt vi måste ha resurserna. Jag hörde säga att inte skallförtröttas när det gäller förslaget om vårdnadsbidrag. Hon slutade med attställa en fråga till mig: Varför kan ni inte göra en radikal omprövning? Det är inte första gången som och de andraborgerliga partierna för fram förslaget om vårdnadsbidrag. Det hörde väljarna1973, 1976, 1979 och 1982. hade ni under sex årmöjlighet att genomföra det förslag som ni nu fortsätter att driva och som niinte skall förtröttas att driva. Jag kan förstå att väljarna inteansåg er trovärdiga i den här löftespolitiken. För de frågar sig naturligtvis:Vart tog vårdnadsbidraget vägen som vi har hört talas om så länge? Nej, den socialdemokratiska familjepolitiken bygger påbarnbidrag, bostadsbidrag, föräldraförsäkring och en utbyggd barnomsorg. Det ärde formerna som vi menar att vi vill bygga vidare på, men vi är också angelägnaom att ha de ekonomiska resurserna för att kunna vidareutveckla familjepolitiken. För ingen annan grupp i vårt samhälle är det så viktigtatt den offentliga sektorn förnyas efter uppdragna riktlinjer som för de äldre.Vi har i redan satt i gång fortsättningen på det härarbetet. I en proposition 1987 avser regeringen att redovisa resultat av ettomfattande förändringsarbete och förslag på hur vi skall gå vidare. En del av utredningsarbetet är en uppföljning avbetänkandet Bo på egna villkor och förra årets proposition (1984/85:142) omförbättrade boendeför-hållanden för gamla, handikappade och långvarigt sjuka.Hos de båda kommunförbunden, och Spri pågår både reguljärtutredningsarbete och särskilda projekt som berör långvården . Härhandlar det inte bara om ett eget rum - det handlar om en total 7 protokoll 1985/86:9-10 omstrukturering,och jag vill understryka att regeringen ser denna förändring som en av de allraviktigaste socialpolitiska frågorna under den innevarande mandatperioden. När det gäller det egna rummet, som har tagitpå entreprenad, finns det inga politiska motsättningar. Det är en väldigt finverksamhet på gång när det gäller att förnya, att bygga mindre sjukhem, att setill att människor får det här egna rummet - de som vill ha det, alla önskardet inte; jag har sett många exempel på det vid mina resor i landet. Men det är också väldigt viktigt att se till att man får sådanaboendeförhäl-landen för de äldre att de kan bo kvar hemma ,att vi har en service genom den sociala och hemsjukvården som göratt de kan vistas i den invanda miljön, i sin egen bostad. Här handlar det om kvahteten och tillgängligheten isamhällets hälso- och sjukvård, som det står i regeringsdeklarationen, men förde äldre i särskilt hög grad också om en utbyggd hemsjukvård och social servicesom kan ge dem friheten och möjligheten att själva välja hur de skall bo ochleva ett normalt liv trots hög ålder och kanske en allmän skröplighet. Regeringen har gjort klart att pensionerna skall varavärdesäkrade. Ersättningen vid delpension skall återförastill . Den sänkning som de borgerliga regeringarna drev igenom har fåtttill följd att andelen delpensionärer har sjunkit från 67 1980 till ca40 1985. Många arbetare inom LO-kollektivet har inte råd att tadelpension, även om de skulle behöva trappa ned sitt arbete. De differentierade vårdavgifterna skall avskaffas.Regeringen avser att lägga en proposition på bord senast den 31oktober. nämnde de ökade socialbidragskostnaderna. Ökadesocialbidragstal är en signal om brister och svårigheter för människor i olikagrupper och olika delar av landet. Det är t. ex. mycket viktigt att fortlöpandefölja förändringar i socialbidragstagargruppens sammansättning. De senaste årenförefaller det ha skett en kraftig ökning i gruppen ensamboende män. Det är nämligen så att av socialbidragstagarna utgörsav hushåll utan barn. Ökningen 1981-1984 var kraftigast i gruppen hushåll utanbarn. Andelen barnfamiljer har minskat något. minskade omfattningen avsocialbidragen stadigt, men vi har kunnat notera att trenden vände 1981, ochfram till 1984 har det skett en kraftig ökning både av antalet bidragstagareoch av summan utbetalade socialbidrag. Ett problem med den löpande socialbidragsstatistiken äratt den ger få hållpunkter för en tolkning av vad som ligger bakom behoven avsocialbidrag och av vad som kan göras för att så långt som möjligt avhjälpadessa behov. Jag anser att det finns skäl att göra en noggrann analys avorsakerna och kommer att tillkalla en särskild arbetsgrupp för attbedöma och analysera utvecklingen. Alkohol- och narkotikamissbruk måste bekämpas medoförminskad kraft. Fortsatt stöd skall lämnas till kommuner och regioner föratt stärka kommunernas insatser mot narkotikan. Regeringens samordningsorganför narkotikafrågor arbetar nu bl. a. med att få fram regionala samordningsprojekt. Enlandsomfattande aktion har inletts för att utveckla lokala och regionalastrategier för samarbetet mellan polis och socialtjänst. Olika verksamheterdras i gång för att hindra en spridning av kokainmissbruket. Ettnytt hot mot den sociala välfärden är immunbristsjukdomen aids. Regeringen hartillsatt en särskild aidsdelegation för att samordna både kampen motsmittspridningen och uppbyggandet av en effektiv organisation för vård ochpsykologiskt omhändertagande. Det finns ett väldigt engagemang i helasamhället - inte minst inom organisationer och hos ansvariga myndigheter - föratt vi skall klara av det här. Epidemin klarar vi oss inte från. Den är redanöver oss. Men vi måste använda alla tillgängliga metoder för att motverka enfortsatt spridning. Jagkommer att sammanträffa med representanter för storstädernaStockholm, och för att diskutera akuta problem inomnarkomanvården. Aidsvirus sprids mycket snabbt inom gruppeninjektionsmissbrukare. Därifrån kan den föras vidare ut till andra grupper.Epidemibekämpningen och kampen mot narkotikamissbruket måste gå hand i hand.Det är mycket bråttom! Påriksdagens bord Hgger redan en proposition om en ändring i smittskyddslagen.Den är en del av ett paket med åtgärder för att hejda smittspridningen. HTLV3-infektion klassas från som venerisk sjukdom. Då träderockså nya föreskrifter från i kraft. Vihar skapat ett välfärdssamhälle som är unikt i världen. Genom en generellvälfärdspolitik garanterar vi alla människor - oavsett inkomst - en socialtrygghet genom hela livet. Men all utveckUng innebär förändring. Det innebäratt vi måste vara beredda att forma välfärden efter de behov som människor hari dag och . Ett förändringsarbete med detta syfte måste vara möjligtatt genomföra även om samhällets ekonomiska resurser är begränsade. 39 () replik: Valresultat kan tolkas på många sätt. Statsrådet tolkar detbl. a. så, att väljarna skulle ha sagt nej till förändringar inomsjukförsäkringen som har föreslagit. Det vet vi inte. Vad vi vet äratt moderata samlingspartiet har förlorat en del röster och att valrörelsentill stor del dominerades av ett sjukförsäkringsförslag som icke var vårt utanett förslag som socialdemokraterna på fri hand har utarbetat och tillskrivitoss. Det har mycket litet att göra med det förslag som vi lade fram i våras.Det refererade jag . Det var någonting helt annat än vad statsrådetSigurdsen går tillbaka till. RedanOlof hann med att fråga: Om ni nu är så angelägna om att rätta tillorättvisorna mot undantagandepensionärerna, varför skedde inte detta mellan1976 och 1982? Jag skall be att få returnera frågan: Om det nu är så angelägetatt höja kompensationsnivån i delpensionen, varför skedde inte detta mellan1982 och 1985, då socialdemokraterna hade makten att göra det? Vihar fått skälet, nämligen att ekonomin inte tillät detta, man måste vänta tillsvi har råd med det. Därmed har ni inte bara i efterhand godkänt utan ocksåbeslutat om en förlängning när det gäller det skäl somangavs då nivån sänktes från , Det var just därför att vi inte haderåd som nivån sänktes till , Det har socialdemokraterna accepteratoch dessutom fortsatt att tillämpa samma motivering och samma nivå i de tre årdå de själva har fått bestämma. De tänkter tydligen göra det till,för det dröjer visst innan vi får någon ändring. Det kanske hinner bli , av hushållen med socialbidrag är hushåll utan barn.Det är alltså barnhushåll. Detta innebär en överrepresentation förbarnhushållen. Det är nämligen så att det inte är av hushåll somhar barn. Det är någonting på . Men det är inte detta som är detväsentliga, utan det väsentliga är vad som har skett, nämligen att ökningenframför allt ligger på människor med vanliga inkomster och vanliga jobb sominte kan försörja sig själva på sin egen lön, därför att de betalar så mycketavgifter i form av skatter och annat. Jag hörde en gång en socialdemokratisk riksdagsledamot,som är ibland oss, citera, eller förflytta ett känt citat genomårhundranden, när hon sade: Land skall med lag byggas, sade redan Per AlbinHansson. Hon trodde att den svenska historien började . att liberalismens historia började . Den började för 200år sedan. vill tydligen inte kännas vid.Gärna det, jag skall inte återkomma till detta, men då vill jag också slippabli slagen i huvudet själv med sådant som är mycket gammalt. 40DANIEL TARSCHYS (fp) replik; Det finns inga motsättningar vad gäller detegna rummet i långvården, sade . Nej, jag tror inte alls attdet finns motsättningar om målen, men frågan är vad man väljer att först gåfram med. Självfallet är vi här i ense om alla möjliga saker, men vimåste välja vad vi i första hand vill satsa på. Vi säger från atten upprustning av långvården är så viktig att man får vänta med en höjning avdelpensionen. Vi säger att ett ökat kontantstöd till barnfamiljerna är såviktigt att man får avstå från mjölksubventionerna. Vi säger vidare att bättrestöd till handikappade är viktigare än skatterabatter till friska och arbetsföramänniskor. Det är i sådana val som politiken formas. Om de långsiktiga målen påolika områden kan vi säkerligen ofta vara överens. tolkade valresultatet som en starkopinionsyttring för social välfärd, social rättvisa och solidaritet. Eftersomfolkpartiet var det enda parti som gick framåt, antar jag att det är dennaframgång som statsrådet uppfattar som en sådan opinionsyttring. Jag tror ocksåatt man kan tolka valresultatet på det sättet. Allra sist: Jag nämnde för att liberalernakämpade för fångvården, men det var inte , utan det var nogavsevärt tidigare som den kampen började. Också de andra frågor jag nämnde låglängre tillbaka än . Jag tror att vi kan överföra den debatten tillett seminarium vid sidan om denna kammardebatt, där vi stjäl tid från replikersom egentligen avser andra talare. Jag tror dock att det när vi slutför denna debattskall visa sig att det mera är en liberal än en konservativ åsiktsbildning somhar lagt grunden för välfärdssamhället. 41 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Det är också en fördel om replikerna riktas till deledamöter på vilkas anföranden man har begärt replik. 42 () replik: Jag upprepar att vi inte kommer att förtröttasi arbetet för en vårdnadsersättning. Jag vill påminna om attunder de då vi hade en icke-socialistisk regering byggdes stödet tillbarnfamiljerna ut betydligt. De icke-socialistiska regeringarna genomförde enrad reformer. hade den institutionella heltidsomsorgen prioriterats,och det innebar en långtgående centralisering. och framtill regeringsskiftet beslöts bl. a. om en utbyggnad avföräldraförsäkringen . Ersättningen under de tre sista av dessamånader utformades enligt principen för vårdnadsersättningen, dvs. med likaersättning oberoende av inkomst, till den som helt eller delvis avstår frånförvärvsarbete. Vi införde också ATP-rätt för vård av egna små barn, lagstadgadrätt till förkortad arbetstid för småbarnsföräldrar samt statsbidrag tilldeltidsförskola och öppen förskola. fortsätter vi med förslag beträffandevårdnadsersättningen. När det gäller undantagandepensionärerna borde manegentligen kunna vänta sig ett visst rättvisepatos från ett socialdemokratisktparti, men här sviker man. Sådana skamfläckar i rättvisehänseende måste raderasut, speciellt som det är fråga om en liten och röstsvag grupp. Om inte så sker,framstår socialdemokratins patos, som ofta får så välformulerade uttryck, somrena rama munvädret. i debatten taladesdet i ett socialdemokratiskt inlägg om politikens grundläggande moralfråga, somgällde makt och rätt. Jag vill tillämpa det då förda resonemanget just påfrågan om de s. k. undantagandepensionärerna. De utgör nämligen en liten gruppsom inte har maktresurser men som kräver rättvisa. Här finns ett stort parti,som har makt, men som har underlåtit att i kraft av sin makt genomförarättvisare förhållanden för den här gruppen. Jag tycker att det rimmar illa medGertrud tal om en rättvis fördelningspolitik. 43INGA (vpk) replik: talar mycket omvälfärdspolitik, om levnadsstandarden och att man skall värna om den. Jagskulle vilja, med tanke på vad jag tog upp i mitt inledningsanförande, rentallmänt vilja fråga vad menar med välfärdspolitik. Är det attproducera och att förbruka så mycket som möjligt på så som möjligt?Eller är det andra värderingar som skall styra vad som är en godlevnadsstandard? Jag tycker att det är att vi ser efter hur våraresurser förbrukas, om de används rätt både inom vårt land och i förhållandetill omvärlden. Med tanke på det som jag tog upp i mitt anförande vill jagkanske framför allt se frågan i det senare perspektivet. Sedanvill jag göra en kommentar beträffande barnomsorg och förskola för alla barn.Det är en del av vad jag tycker är välfärd. Och det är en brist i vår välfärdatt barnomsorgen inte är utbyggd i större utsträckning än vad den är . Jagtycker att man från socialdemokratiskt håll har flaggat litet falskt. Jag blevmycket glad när jag fick höra talas om att alla barn skulle få plats inombarnomsorgen . Jag trodde att det handlade om daghemsomsorg -det ärju vad socialdemokraterna åtminstone har värnat om. Men det handlarinte om detta . I stället skall barn få plats inom förskolan - det kan vara ideltidsgrupp eller i en öppen förskola. Det stora man satsar på är inteheldagsomsorgen, daghemmen - det satsar man på för endast 55 000 barn, medan170 000 barn skall få plats i den öppna förskolan eller i deltidsgrupper. Detinnebär att det fortfarande kommer att vara svårt för kvinnor - det handlar jutyvärr framför allt om kvinnor- att kunna förena arbete, barn och familj. Jagtycker att regeringen har backat i den här frågan. Man borde i stället hasatsat på heldagsomsorg och förenat den med en arbetstidsförkortning till sextimriiars arbetsdag. Då skulle man, som någon annan tog upp i debatten, hasluppit de långa vistelserna på daghem. Det skulle ha varit utmärkt förkvaliteten i barnomsorgen och också ha varit ett uttryck för en bravälfärdspolitik. Det finns anledning att analysera ökningen av socialbidragen. Det ärsvårt att av det material som vi har kunna se vilka orsakerna är - och de ärnaturligtvis flera. Vi skall också ta med i bilden att under de år som vi hadeborgerliga regeringar i det här landet förlorade en industriarbetarfamilj medtvå barn . i köpkraft beroende på att reallönerna försämradessamt att bostads- och barnbidragen urholkades. Detfinns alltså många olika skäl, och jag tror att det finns ett intresse för ossalla att ta del av en analys av orsakerna till ökningen av socialbidragen. Närdet gäller delpensionen är det så här enkelt, : Inför valet 1982hade vi fyra vallöften som gällde barnomsorgen, pensionerna,arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen - den gången gällde det nej tillkarensdagar inom sjukförsäkringen. Det var vad vi, med de ekonomiska resursersom vi ansåg oss kunna skapa, kunde stå för under den valperioden. har vi också genomfört detta. Vihade mycket få vallöften i det valmanifest som vi gick till val på nu 1985, iseptember. Men vi har ansett oss kunna säga att vi skallåterställa nivån för delpensionen från . Vi hade också en del andrasmärre förslag i valmanifestet. Såenkelt är det: Vi måste se till att vi har de ekonomiska resurserna. Det gårmycket väl att ställa sig upp och lova - det finns många behov på olika områdensom man skulle kunna tillgodose. Men vad hjälper det människor om vi ärvältaliga beträffande olika slags reformer, om det sedan visar sig att vi intekan genomföra dem? Jag förstår mycket väl det politikerförakt som uppstår närpolitiska partier gång på gång lovar reformer som de sedan inte kan genomföra.Trovärdigheten betyder väldigt mycket för människors inställning till politikeroch de politiska partierna. Ja,, visst skall man välja. Det är prioriteringar vi måste göra.Jag har redogjort för vilka prioriteringar som den socialdemokratiskaregeringen gör , och de framgår av valmanifestet. Vihar i valmanifestet ett avsnitt om att det bör skapas mer hemliknandeförhållanden inom långvården, och vi tar upp de äldres situation över huvudtaget. Det är sjukvårdshuvudmännen, landstingen själva, som sköter förändringsarbetetpå detta område, även om det ges statsbidrag och stimulans av olika slag- extrastimulansbidrag till hemsjukvården utgår bl. Men det står i den ramlag somvi har varit överens om att alla människor, var de än bor i landet, skall hatillgång till en god och bra hälso- och sjukvård. Det gäller naturligtvis ocksåde äldre människorna. Attalla inom långvården skall ha ett eget rum är ingenting som vi genom ettklubbslag i den här kammaren kan fatta beslut om. Men det pågår ettförändringsarbete ute i landstingen, som vi från samtliga partier har allanledning att påverka, så att det egna rummet blir en verklighet för dem somönskar det. UllaTilländer försöker tala om förträfflighet när det gäller desocialpolitiska frågorna under de borgerliga regeringsåren. Jag upprepar defakta som redovisade: Under den borgerliga regeringsperiodenhöjdes barnbidraget med . som vinu har haft en socialdemokratisk regering har barnbidraget höjts med . Iövrigt vill jag hänvisa till det som jag har sagt om vad vi prioriterar ochvilken inriktning vi vill ha på familjepolitiken. IngaLantz har i sitt anförande tagit upp mycket mer än det som vi traditionelltmenar med välfärdspolitik. Hon har satt in frågan i ett globalt perspektiv, somriaturligtvis ger en riktig bild av vad som egentligen menas medvälfärdspolitik. kommer i mycket stor utsträckning in på miljöfrågoroch andra livsfrågor, som det finns anledning för oss att också ägna oss åt ochsom har en mycket stor påverkan på människors livsmiljö, på den välfärd som vianser är mänsklig. Riksdagenfår anledning att diskutera propositionen ombarnomsorg. I valmanifestet står det - och det finns likaså med iregeringsdeklarationen - att alla barn 1990 skall harätt till daghem eller familjedaghem - det kan naturiigtvis också gällaföräldrakooperativ. Det är på det sättet som vi menar att vi skall förverkligadetta löfte om barnomsorgen. Prot.1985/86:9 ' 45 () replik: Socialdemokraterna har byggt en hel valrörelse på skrytet om attSverige är på rätt väg och att ekonomin, även om den alltjämt inte ärproblemfri, är närmast lysande jämfört med hur den såg ut på slutet av deborgerliga regeringsåren. Ändå finns det alltså inte utrymme för attförverkliga det femte i rang av de socialdemokratiska vallöftena från desenaste tre fyra åren. Höjningen av delpensionen skall ske ,säger regeringen. Det brukar betyda - och gör det nog också - motslutet av valperioden.