prot · G909134 · 1985-12-31 00:00:00 — Exemplen kunde mångfaldigas, men det är väl allmänt käntatt ekobrotten är en kräftsvulst på samhällskroppen. Här mäste alla godakrafter hjälpas åt. Utskottsmajoriteten anser i likhet med motionärerna attregeringen bör ställa medel till förfogande för en breddad information genom deorganisationer som nämnts. Kännedom om situationen, närhet, samarbete mellanseriösa företagare och anställda kan ge ett gott resultat. Jag yrkar därförbifall till hemställan i justitieutskottets betänkande nr 29. Till utskottsbetänkandet har fogats en reservation av deborgerliga partiernas företrädare. Jag blir faktiskt litet förvånad när manäven reserverar sig mot att det skall spridas kunskap och information om nylagstiftning. Men det är kanske inte så egendomligt att man gör på detta sätt,för man har ju tagit på entreprenad att alltid protestera och reservera sig,när vi vill vidta åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. Som skäl för sitt ställningstagande anför reservanternaatt de ställer sig tveksamma till att det skulle behövas några generellainformationsinsatser rörande lagstiftning och andra åtgärder från det allmännassida mot den ekonomiska brottsligheten. har juekokommissionens förslag i stor utsträckning genomförts - om jag inte minns felhar det pä 24 punkter lagts fram förslag om nya bestämmelser och regler. Därförtycker vi att det nu verkligen behövs en bred information. Vi tycker också attden informationen ligger väl till för dem som är i närheten, som finns pä dehäll där brotten begås. Reservanternasäger att informationen skall prägas av saklighet och balans. Det tror jagockså att man kan uppnå, om man utnyttjar de organisationer som nämnts. Dessaorganisationer har redan gjort stora insatser för att förhindra och förebyggabrott. Jag tänker då på fall där det rör sig om att man undandrar sigmomsinbetalning, inbetalning av sociala avgifter osv. Sådant har redan hittillsi ett tidigt skede kunnat stoppas. Det arbetet utför de här organisationernautan ersättning. Vi tycker att regeringen skulle kunna bidra med litet pengarför att få verksamheten mer organiserad. Vi litar alltså på de fackligaorganisationerna och branschorganisationerna. Jagär vidare något förundrad över agerande, I april i fjolbehandlades i denna kammare en motion undertecknad av m, fl. Jagskall citera något ur denna motion. "Föratt åstadkomma en bestående minskning av omfattningen av den ekonomiskabrottsligheten krävs det en helt annan medvetenhet hos den storaallmänheten", säger motionärerna. Sedan nämns som exempel en bilverkstadoch en hantverkare - man syftar på det kvittolösa samhället. Det är ju precisdetta det gäller, I slutet av stycket stårdet: "Föratt uppnå detta medvetande hos allmänheten erfordras informationskampanjer ibetydande omfattning. Genom att få en aktiv medverkan från allmänheten kanbetydande resultat uppnås. Den som begår ett ekonomiskt brott är i allmänhethelt beroende av att ha omgivningens accepterande av förfarandet. Förkvittolösa transaktioner krävs det naturligtvis att även kunden medverkar.Därför kan en kampanj mot ekonomisk brottslighet ha stor betydelse somförebyggande åtgärd," Jag yrkar bifall till utskottets hemställan och avslag påreservationerna. Jagär litet förvånad och frågar vad som har hänt under detta år. Hurkan det komma sig att går med på en reservation som går precis påtvären mot den motion som behandlades ? 64 (): Jag vet inte riktigt om det är jag som har missförstått vaddiskussionen handlar om eller om det är i som gjortdet. Vad vi talar om här är information om lagstiftning. Det gäller detanslaget, I det fallet vill socialdemokraterna, om jag har förstått det rätt,informera om lagstiftning mot ekonomisk brottslighet. Men iHelsingborg talar om en kampanj mot den ekonomiska brottsligheten. Det är i såfall i varje fall delvis någonting annat. Jag tror inte att man rimligen kananvända pengar från detta anslag till en sådan kampanj. Förnärvarande är det så att dessa pengar i allt väsentligt används förinformationsinsatser om ny lagstiftning. Det gäller information från statligamyndigheter. Vi märker förmodligen en hel del av detta själva när videklarerar, för då får vi en del information om nya skatteregler som vi allahar att följa. Det är bra. Men det är en ny princip som etableras här om manvia statliga organ skall slussa pengar till enskilda organisationer, vare sigdet är fackliga eller branschsammanslutningar, och låter dem ta ansvaret för 5 protokoll 1985186:133 -135 informationom lagstiftningen som sädan. Det är möjligt att man skall diskutera det, mendet är i så fall någonting nytt. Frågan är då vem som bär ansvaret förinformationens riktighet och saklighet. Som framgår av reservationen ställervi oss litet undrande. Både motionen, som utskottsmajoriteten tillstyrker, ochmajoritetsskrivningen som sådan är minst sagt litet luddiga på denna punkt. Jag tyckte mig också ana en litet farlig diskussionslinjesom var inne på, när han sade att de fackliga organisationernaredan har stoppat en del ekonomisk brottslighet. Det gällde tydligen felaktigmomsredovisning. På vad sätt har de stoppat den, och hur har det gått till? Detfinns gränser, och jag tror att vi får vara litet försiktiga, så att defackliga organisationerna inte börjar agera polis på arbetsplatserna och ute iföretagen. Här är det enligt min mening också en grå zon som vi får varaförsiktiga med. Slutligen en liten synpunkt: Det är naturligtvis så attdet finns behov av information om lagsfiftning på detta område liksom på andraområden. Det är väl ändå så, , att de som begår brott inäringsverksamhet, s.k, ekobrott, är fullt medvetna om vad lagen säger. Jagtror inte att information om lagstiftning biter särskilt mycket på demegentligen. Vad lagen säger har de fullständigt klart för sig. Det gör dettahelt medvetet. Syftet är naturligtvis att tjäna pengar. Det är upptäcktsriskensom är det väsentliga om man skall komma åt dessa. Även om vi informerar om vadlagen säger, tror jag inte det biter särskilt hårt pä dem som satt sig före attbegå dessa brott, 65 (): Vi är, i , ense omatt ekonomisk brottslighet mäste bekämpas. Vi är också ense om att det är bramed information. Men här gällde frågan om man skall ge statliga pengar tillfackliga organisationer för att informera om gällande lagstiftning, HansPettersson sade att han litar på de fackliga organisationerna härvidlag. Jagkonstaterar då att däremot inte litar pä den socialdemokratiskaregeringens möjligheter att sprida kunskap på detta område, 66 HANS i (s): Det är klart att det gäller lagstiftningen,, men känner man inte.till lagstiftningen kan man inte följa den.Det som har skett ute i arbetslivet där man har ekonomisk brottslighet visar juatt det finns stora brister i informationen till allmänheten. För att teckna ett avtal måste det finnas två parter. Detfinns otaliga exempel på att en oseriös näringsidkare lurat en konsument ellerkund - om medvetet eller omedvetet skall jag låta vara osagt - och avtalet viden rättslig bedömning inte befunnits tillämpligt i den form som kunden ellerkonsumenten hade tänkt sig. Snickaren i är ett fall, där det rördesig om väldiga summor, men det finns också andra som har kommit i sammapredikament och fått betala kostnaderna. Detta vill vi försöka eliminera genomatt informera allmänheten om hur lagarna skall gälla. Beträffandeatt man har stoppat eller förebyggt ekonomiska brott är det påföljande sätt - det har jag upptäckt när jag har besökt arbetsplatser ochbranschorganisationer inom byggnadsbranschen. Inom hela byggsektorn finns detsvart arbetskraft och grå arbetskraft, folk som utför arbete kvittolöst ochhela den där delen som vi känner så väl till. När är ute och tittar påsina vanliga arbetsplatser frågar de; Vad är det här för ett jobb, finns detavtal? Det är det de skall titta efter. Finns det inte avtal så har de allaskäl att undersöka hur det är med momsredovisningen. Får de då kläm på attfirman inte redovisar moms när den har inhandlat för ett par byggen är sakenklar: då är det plats för en anmälan. Det är inte att göra intrång i denprivata näringsfriheten, utan det är ett ansvar som jag tycker att allasamhällsmedborgare är skyldiga att ta. Kontentan är alltså att kan man inte lagen så kan manheller inte följa den. Som sade i sitt anförande har vi fått månganya lagar, naturiigtvis beroende på ekokommissionens arbete. Dessa lagar harkommit till för att skydda laglydiga och seriösa företagare i vårt samhälle. Jo, , jag litar visst på regeringen, men föratt få bredd i informationsverksamheten tycker majoriteten i utskottet att detär lämpligt att regeringen anslår medel och överlåter ansvaret till facket. Nubiter sig fast vid facket, precis som om det skulle vara någonbaktanke, men faktum är att facket och branschorganisationerna arbetar mycketnära och intimt när det gäller att förhindra den snedvridning av konkurrenssituationensom finns på marknaden. Jag kan räkna upp fem sex branscher där man harbekymmer, Alla som arbetar seriöst vill förhindra detta missbruk, för det är ensjukdom i samhällskroppen som man mäste komma till rätta med. Jag litar påregeringen, och jag litar också på att de fackliga organisationerna inte trädernågon förnär utan kommer att se seriöst på detta och försöka komma till rättamed de problem som finns. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter debatten om finansutskottetsbetänkande 20,) Kammaren övergår nu till att debattera finansutskottetsbetänkande 20 om den slutliga regleringen av ombildningen avdatamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA) fill aktiebolag m.m. Anf.68 (); beslöt attdatamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA) skulle förvandlastill ett aktiebolag. Det var ett riktigt beslut, I det sammanhanget fickriksdagen ta ställning till hur man skulle förfara med handhavandet av SPAR,det särskilda sparregist-ret. Det fanns i propositionen ett förslag om attinrätta en särskild , Från finansutskottets sida gick vi med på dettaförslag. Men vi sade att denna nämnd fär uppfattas som en tillfälliginrättning och att den inte får ges några stora administrativa resurser samtdefinitivt inte 1985/86:134 förvandlastill något ämbetsverk. Vi skrev därför att skulle ha en fillfällig status och att desspersonalresurser skulle hållas mycket Man skulleåterkomma till frågan om var SPAR skulle höra hemma när data- och offentlighetskommitténsbetänkande förelåg. Närregeringen nu kommer tillbaka med förslag bl, a, om medelsanvisning för SPAR,har vi från finansutskottets sida upprepat påpekandet att inte fårförvandlas till något nytt ämbetsverk. Från utskottets sida gör vi därför etttillkännagivande där vi påminner om att skall ha en tillfälligstatus och att nämndens personalresurser skall vara begränsade. Däri liggernaturligtvis också att man vill avvakta DOK:s betänkande innan man definitivtbestämmer sig för hur administrationen skall se ut på detta område. På en punkt har vifolkpartister i finansutskottet emellertid haft en annan mening än majoriteten.Det gäller vad som sägs i propositionen om behovet av samordning medStatskonsult. Enligt vår uppfattning finns det inte någon anledning att ettstatligt bolag som DAFA skall arbeta med någon sorts garanterad samverkan medandra statliga bolag, utan vi tycker att varje bolag självt får bedöma detta.Man får alltså själv bestämma var man skall upphandla konsulttjänster. Manskall inte, som föreslås i propositionen, obligatoriskt behöva göra det medStatskonsult. En sådan här garanterad samverkan med har ju isjälva verket bidragit till att frikopplandet av DAFA blev komplicerat ochtidskrävande. Vi menar därför att man från sida skall ange att någonobligatorisk samordning med inte skall förekomma. Jag yrkar bifalltill reservationen. Anf.69 (): Jag skall beatt få yrka bifall till utskottets hemställan. Detfinns, som framhöll, en reservation av utskottets folkpartisterfogad till utskottets betänkande. I den reservationen anses det olyckligt attdet aktiebolag som DAFA nu skall ombildas till systematiskt skall samarbeta medett annat statligt aktiebolag. Skälettill att detta samarbete uppfattas som värdefullt av utskottsmajoriteten,alltså övriga ledamöter, är att och har olikaarbetsuppgifter och olika profil. De kompletterar dock varandra på ett alldelesutmärkt sätt. Av den anledningen tycker vi att propositionen också i dettasammanhang är utmärkt. Vi har alltså ingen som helst anledning att inte biträdapropositionen heller i detta avseende. Jag yrkar änen gång bifall till utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed avslutad, Mom. 1 (avslag päpropositionen) Utskottetshemställan bifölls med 243 röster mot 67 för reservation 1 av m,fl. Mom. 11(skadeståndsansvaret för värnpliktiga m, fl.) Utskottetshemställan bifölls med 159 röster mot 154 för reservation 2 av 6 maj 1986Karin Ahrland m, fl. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls, Justitieutskottetsbetänkande 29 Punkterna 1-3 Mom. 1 Utskottets hemställan bifölls. Mom.2 (informationsinsatser mot ekonomisk brottslighet) Utskottetshemställan bifölls med 159 röster mot 153 för reservationen av m,fl. Mom. 4 (behovet avsamverkan med ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservationen av och -bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1985/86:20 Anslag till centralnämnden förfastighetsdata m,m. 1985/86:100 delvis och 1985/86:112 delvis) 1985/86:18 Anslag tillstatens invandrarverk (prop, 1985/86:125 delvis) 1985/86:21 Förtroendenämnder inom hälso- och sjukvården (prop. 1985/86:136)1985/86:22 Tilläggsbudget III till statsbudgeten för /86 (prop, 1985/86:125delvis) 1985/86:23 Tilläggsbudget III till statsbudgeten för /86(prop, 1985/86:125 delvis) Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. 1985/86:134 8 §Föredrogs Den allmänna sjuk vården 1985/86:16 om bidrag tillallmän sjukvård m, m, (prop. 1985/86:100 delvis) samt 1985/86:17 om anslagtill socialt behandlingsarbete, alkohol- och narkotika-poUtik (prop.1985/86:100 delvis). Socialutskottetsbetänkanden 16 och 17 kommer att debatteras i tur och ordning. Voteringarnaäger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Förstupptas alltså socialutskottets betänkande 16 om bidrag till allmän sjukvård m,m. 71 (); Det finns ett stort tålamod i den här kammaren inför mångasamhällsproblem. skulle man önska sig att det fanns litet störreotålighet. Ett sådant problem är de långa sjukvårdsköerna. Påmånga håll i landet är det svårt att få specialistvård. Man får vänta imånader, man får vänta på att få behandling för en kroppsdel som mankerar.Människor som lider av starr och behöver en starroperation kan få vänta lång,och kan under den tiden inte läsa, ofta inte arbeta och inte klara sigi dagHga bestyr. Människor som väntar på en höftiedsoperation kan bli sittandeorörliga, kan inte röra sig utan färdtjänst och utan rullstol, kan inte fungerai arbetslivet och i det dagliga livet. Dettaär tragedier, och det är onödiga tragedier. De operationer det handlar om ärnämligen inte särskilt komplicerade, och de resurser som skulle kunna utnyttjasför dessa operationer finns eller skulle relativt enkelt kunna mobihseras. Detär fråga om onödiga samhällsproblem, som vi borde vara mycket mer otåliga införän vad vi är. Mankan säga att detta kanske inte är någonfing för att hälla på med, fördet är ju väsentligen en landsfingsfråga. Men vi menar från sidaatt det trots allt är en riksdagsfråga, därför att det är så många olikasamhällsorgan som är inblandade när det gäller att täcka kostnaderna för de härlånga sjukvårdsköerna. De mänskliga kostnaderna bär förstås patienterna själva,men de ekonomiska kostnaderna är delade mellan många olika kostnadsbärare. Omman är handikappad genom att vänta på en höftiedsoperation är detförsäkringskassan som betalar sjukpenningen, som man kan få under lång, långtid. Det är oftast kommunen som betalar färdtjänsten, som man kan varaberättigad till under lång, . Det är ibland arbetsgivaren som får ståut med produktionsbortfallet, när man inte kan jobba, Alla dessa kostnader kanvara så stora tillsammans att det skulle vara en smal sak att använda en litendel av de pengarna för att finansiera operationen tidigare. Men genom att detär olika kostnadsbärare sker inte det som är samhällsekonomiskt förnuftigt ochmänskligt rimligt, nämligen att man skyndar på behandlingen på sjukhuset. skolexempel på ett område,där man skulle behöva en bättre samordning, där man behöver ta krafttag frånregeringen och från för att komma till rätta med problemen. Jagär, måste jag säga, besviken över att utskottets majoritet inte vill vara medom en kraftfull markering från sida, en markering av att dettaproblem måste tacklas, att vi måste ta krafttag för att komma åt de långasjukvårdsköerna. Det finns möjligheter att relativt enkelt omfördela resurserna,så att köerna kan kortas ner och kanske försvinna. Fören tid sedan organiserade ett symposium. Vi kunde då lyssna tillexperter från olika delar av landet. De visade hur man genom att på ett ganskaenkelt sätt förändra arbetsformerna på många håll har kunnat trolla bort delånga köerna inom sjukvården. Man hade t, ex, kunnat planera in extraoperationer varje arbetsdag. Man hade kunnat förbättra rutinerna för mottagningav patienter. Man hade kunnat använda sig av datorer. På det sättet hadebehandlingen rationaliserats, Ivår reservation pekar vi på åtgärder som måste vidtas. Vi måste se till att detfinns tillräckligt många specialister. Specialistutbildningen behöver ses över.Det behövs fler experter, speciahster, på just de områden där det råder bristpå sådana. Vidare kan vi effektivare använda befintliga resurser. Vi kan ocksåse till att det blir lättare att bedriva egenvård. Företagshälsovården kan gesitt bidrag. Distriktssköterskorna, som har stor kompetens, kan avlastasjukhusen bättre än som är fallet. Telefonjourer kan ordnas, vilka ocksåavlastar sjukvärden. Ett utbyggt system med husläkare, som vi i folkpartietlänge har arbetat för, kan också vara ett medel när det gäller att komma tillrätta med de långa köerna inom sjukvården. Vidaretror vi att det behövs privata alternativ inom sjukvården. Sådana skall alltsåuppmuntras, inte bekämpas. I reservation 8 säger vi att bör uttalasig för en omläggning av den offentliga attityden till den privata vården. Jag yrkar bifall till reservation 10, där vi i hemställeratt gör ett kraftfullt ställningstagande. bör ge regeringeni uppdrag att ta sig an köproblemen. Jag yrkar också bifall tillreservationerna 8 och 2, Den senare handlar om thoraxkirurgisk verksamhet iUmeå, kommer litet senare i debatten att tala om denna reservation,I övrigt yrkar jag bifall till utskottets hemställan. 72 (); Jag kan naturligtvis instämma i vad säger om köernainom sjuk värden. Vi i moderata samlingspartiet har väldigt ofta tagit upp denfrågan i motioner och inlägg här i kammaren. Men om det nu skulle vara såenkelt att åstadkomma en förändring, förvånar det mig att man inte görnågonting. Om man gjorde någonting, skulle ju vi inte behöva fatta något besluti det avseendet här i . Jag anser att de nuvarande förhållandena visarpå en klart ociviliserad ordning. Jag tänker då på de människor som i onödanskall behöva lida . Om de förslag förverkligades som vi imoderata samlingspartiet har lagt fram och som gäller en ny form av sjukförsäkring,skulle det vara en annan ordning än . mäste man ju betala extra mycket, Idagens samhälle är det bara de rika som 1985/86:134 kanfå tid för operation, Men- som sagt - om det går att åstadkomma en förändring, förstår jag inte riktigt varför man inomLandstingsförbundet inte förmedlar de kunskaper man har i det avseendet. Så till det som jag egentligen hade tänkt tala om, nämligen vårareservationer. I reservation 1 i detta betänkande tar vi moderater upp fråganom de grupper hjälpbehövande som är offer för den pendelsvängning som jagtidigare har talat om. Jag tänker då på och på det här med attalla skall skrivas ut från institutionerna. Det har tidigare förts en liknandediskussion, men då gällde det äldreomsorgen, har ett nytt betänkandepresenterats som behandlar samma sak men inom omsorgsvården. Nämndapendelsvängning har lett till en överdrift i fråga om den vårdideologi somlåter det bästa bli det godas fiende och som tillåter förfall av gamla hjälp-och vårdformer utan att man har något nytt och bättre alternativ. Detär huvudpunkten i reservation 1, Iett välfärdssamhälle som vårt måste man lära sig att dämpa sädana härsvängningar. Vihar i tidigare haft en alltför stark benägenhet att stänga in människori institutioner - mest i en uppriktig övertygelse om att det varit det bästaför dem att insfitutionerna har stått till deras förfogande, men också av dettragiska skälet att vi inte har velat se de avvikande, som har betraktats somobehagliga och störande, ibland oss. Detär bra att institutionerna nu öppnas, att de många som egentligen aldrig harbehövt vara där får komma ut i samhället, till eget boende och ett så långt sommöjligt självständigt liv, med fillgång till den vård och det bistånd som debehöver i det öppna samhället. Det är emellertid inte bättre att gå tillöverdrift åt det nya hållet än ät det gamla, I nästan varje institution finnsdet några människor för vilka just livet och värden där är det bästa ellerkanske det enda möjHga. Detgäller de av mentalsjukhusens patienter som både kan och bör få sinpsykiatriska behandling i öppen, sektoriserad form men som på grund avresursbrist eller brist på samverkan mellan olika huvudmän och myndigheter - vitalar då om hälsovården och - inte erbjuds de livsbetingelser iövrigt som är en förutsättning för att vården skall bh meningsfull ochframgångsrik. Det gäller de förståndshandikappade, som skall ges chansentill ett öppet, självständigt liv utanför värdhemmen - vilket är förträffligtför de allra flesta - men av vilka några , fillsammans med sina anhöriga,patetiskt kämpar för att få behålla sina vårdhem. Det gäller också de utslagna,de bostadslösa missbrukarna, som obönhörligt driver mot undergången utan attens kunna få tak över huvudet. Vivill gärna bryta upp de stora institutionerna, men förutsättningen är att detfinns ett motsvarande omhändertagande ute i samhället, och det gör det inte förnärvarande, herr talman. Vimoderater har i reservation 1 yrkat på en utvärdering av samarbetet mellansocialtjänsten och den sektoriserade psykiatriska vården, Ireservation 3 vidhåller vi kravet att landstingen skall garantera tillgång på 72 specialutbildad vårdpersonal, såsom läkare medspecialistkompetens inom gynekologi/obstetrik ochpediatrik, i primärvården. Observera att jag sade "garanteratillgång", vilket inte alltid betyder att det måste finnas heltidsanställdpersonal på platsen. Viframhåller också att de kvinnor som så önskar skall ha rätt att konsultera engynekolog utan att först gå till en allmänläkare. Detsamma skall gällaföräldrar som vill vända sig direkt till en barnläkare. Moderatasamlingspartiet anser också att det är angeläget-vilket framgår av reservafion5 - att sjukvårdshuvudmännen bereder de invandrarkvinnor som så önskarmöjlighet att bli undersökta av en kvinnlig gynekolog. Deras religion ochtradition kan annars hindra dem från att söka hjälp. Jag yrkarbifall fill reservationerna 1. 3 och 5. 73 KARINISRAELSSON (c); I debatten hardet redan dykt upp en hel del synpunkter på den sjukvård som bedrivs i Sverige.Vi brukar berömma oss av att vara bäst även pä detta område, trots de bristersom har påpekats. Vikan inte försvara de nuvarande köerna till starroperationer ochhöftledsoperationer, men vi måste vara förberedda pä förändringar i systemet omdessa köer skall kunna betas av. Vi har att ta hänsyn till den ökadevårdefterfrågan på grund av åldersfrekvensen hos befolkningen och på grund avnya operationsmetoder, vilket kräver att specialistläkare utbildas för attklara av denna typ av operationer. Vi måste också ta hänsyn till ekonomin ilandstingen och i staten, som måste ges möjlighet att beta av köerna. Det ärinte så enkelt att man bara behöver ändra litet i systemet för att komma bortfrån problemen.