prot · G90943 · 1985-12-31 00:00:00 — Varför talar ni aldrig om det som händer påVästbanken? Det finns möjlighet att åka dit, att träffa folk ur den arabiskabefolkningsgruppen och tala med dem - det behöver inte nödvändigtvis varaPLO-anhängare. Det finns möjlighet att ta del av de rapporter som olikaFN-organ har sammanställt. Tänk på det i innan ni nästa gångskriver en sådan här motion. Det vore välgörande för debatten. Det vore också välgörande om klart talade omatt ni tar avstånd från inmarsch i . Vad man än kan säga om detlandet så medförde den israeliska inmarschen inte någon förbättring utan drogverkligen död och våld och fasa över detta lilla land. Israelerna var inteensidigt skyldiga till detta men deras inmarsch var en bidragande orsak. Ochdet skedde på initiativ. Det vore bra för debatten om också detta kunde komma framnågon gång när agerar i den här frågan, 99 (); Representanter för har varit iIsrael, , Vår partiledare har varit där, och jag och fleraandra från har varit där. Vi har diskuterat och vi har fört framvåra åsikter. Men grunden för att man skall kunna diskutera och föra fram sinaåsikter är ju att man erkänner att skall finnas kvar och att man villstödja staten för att utvecklingen skall bli en annan än den är . Även om nu på några punkter tagitavstånd från PLO, är det mycket sällan man får höra vpk ta avstånd från PLO:sterroraktioner, 100 (vpk): I det avseendet ligger jag flera hästlängderföre , Inte i något av de inlägg som hon har gjort här har vi fåtthöra det minsta lilla pip om något avståndstagande från terroraktioneri historisk eller i nuvarande tid. Det tycker jag är ensidigt. Kom igen nästa gång det blir en debatt om , KerstinEkman, och var då litet objektiv i stället för att beskylla oss för ensidighet! Jag kan sluta med att säga när det gäller rätt attexistera inom erkända gränser att vi har erkäntatt har den rätten. Vi har gett uttryck för det mängder av gånger idebatter både här i och på andra håll. Det råder aHtså inte något somhelst tvivel om detta. Jag har svarat på alla frågor, men jaghar inte fått svar från henne på någon av mina. Jag bara konstaterar det. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Diplomatisk status ät i 10 § Diplomatisk status åt i Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1985/86:8 omdiplomatisk status åt i . 101OSWALD (vpk): Jag ber till att börja med att få yrka bifalltill utrikesutskottets hemställan i betänkandet. Jag vill sedan bara göra någrakorta kommentarer till det särskilda yttrande som jag har fogat tillbetänkandet. Som framhålls i yttrandet är en viktig förutsättning föratt få en fredlig lösning av problemen i att det finnssamtalsparter som är något så när representativa. Liksom utrikesutskottet anserockså vi att PLO är en sådan representativ part. Enligt vår mening bör mandärför ge PLO så mycket stöd som möjHgt i det svåra läge organisationen nubefinner sig i. PLO utsätts inte bara för en mycket stark press från sina gamlafiender, 6 protokoll 1985/86:43-44 och , utanorganisationen har också fått mycket stort motstånd från sina egna"släktingar" i de olika arabländerna, bl.a. . Detär mot den bakgrunden som vi har tagit upp resonemanget om iStockholm. Vi har förståelse för svårigheterna att för andra befrielserörelsereller andra organisationer som vill verka i motivera att man gerPLO-kontoret en speciell status. Jag har emellertid i mitt särskilda yttrandeuttryckt förhoppningen att liksom tidigare skall verka för att PLO tasmed i resonemangen om en fredlig lösning av konflikten i ochatt PLO betraktas som en representant för det palestinska folket. Någon annanorganisation, som kan jämföras med PLO, har ju ännu inte framträtt och kommerförmodligen inte heller att framträda. Med detta ber jag än en gång att få yrka bifall till utskottetshemställan. 102 (); Frågan om diplomatisk status för PLO;s Stockholmskontor har debatteratshär i kammaren, på vpk:s initiativ, i stort sett ,Visserligen har temat haft små variationer, men kontentan har varit att Sverigeskall stödja PLO genom att tillerkänna PLO diplomatisk status eller vissadiplomatiska privilegier. Utskottethar i betänkande efter betänkande likaså upprepat samma motiv för att avstyrkavpk:s hemställan. Talesättet att trägen vinner äger tyvärr,, inte sin giltighet i detta ärende. Tillgrund för utskottets ställningstagande ligger , somenligt svensk tolkning uppställer följande kriterier för ett diplomatiskterkännande; Det skall finnas en statmed ett bestämt territorium och en befolkning. Detskall finnas en regering som utövar effektiv kontroll häröver, och dennaregering skall också ha vunnit ett rimligt mått av självständighet utåt ochvara någorlunda accepterad internationellt, Sverigeerkänner alltså stater - inte organisationer. Inget av de angivna kriteriernaföreligger vad gäller PLO, Från PLO;s sida gör man heller inga anspråk på attvara en exilregering. Föratt bemöta, eller kanske snarare förekomma, skall på en gångerkännas att det har funnits fall där andra omständigheter spelat en avgöranderoll för vår bedömning i.erkännandefrågor. När informationskontoret för PRR,provisoriska revolutionära regering, 1974 fick vissa, mycketbegränsade diplomatiska privilegier var läget ett helt annat, PRR utövade dåkontroll över stora delar av dåvarande , PLO däremot kontrollerarinte något territorium och är tyvärr en spridd och splittradorganisation. Detär också, som motionärerna framhåller, möjligt för att tolkaWienkonventionen på annat sätt eller ge begreppet diplomatisk status en annandefinition. Så har skett på andra håll där PLO har diplomatisk status. Detär dock inte svensk praxis att utnyttja erkännanden eller diplomatiskaförbindelser som medel för att demonstrera politiskt stöd. Om yrkandet om fulldiplomatisk status inte bifalls, vill motionären ta ett halvt steg och låta PLOkomma i åtnjutande av de ekonomiska fördelar som diplomatisk status innebär.Detta skulle, som anges i utskottsbetänkandet, kräva en särskild lagstiftningoch innebära ett svårmotiverat avsteg från svensk praxis. Att bifalla motionsyrkandena skulle för svensktvidkommande skapa ett svårhanterligt prejudikat gentemot andrabefrielseorganisationer, som ju också var inne på, t, ex, ANCoch SWAPO, Det känns dock mycket angeläget att framhålla att dettaställningstagande på intet sätt innebär någon annan inställning till PLO än densom från svenskt håll uttalats, PLO betraktas som den enda organisation somkan göra anspråk på rollen som företrädare för det palestinska folket, I FN och i andra sammanhang har givit uttryck fördenna uppfattning och uttalat sympati för det palestinska folket, harockså gjort mer för PLO än många andra länder, I t, ex, har PLO inte enstillåtits att upprätta ett informationskontor. Det föreligger, herr talman, ingen reservation tillutskottets betänkande -endast ett särskilt yttrande. Med dessa ord vill jagyrka bifall till utskottets hemställan. Diplomatisk status åt i 103 , (fp): Jag tror att det föreligger ett litetmissförstånd om vad enigheten i utskottet rörde sig om beträffande PLO,kan naturligtvis inte instämma i att PLO är den enda företrädarenför det palestinska folket. Det som vi gemensamt har konstaterat är att PLOmåste erkännas som en representant för det palestinska folket. Därigenom kanman inte utesluta att det kan finnas också andra representanter för detpalestinska folket. Detta är en mycket väsentlig grund för enigheten i fråga omMellanöstern, Jag tycker att anförande här tidigaretyder på en fascinerande färgblindhet från vpk:s sida. Plötsligt har vi här ettförtryckt folk som man från vpk:s sida uppenbarligen vill slåss för medfermitet. Det sätt på vilket man i den här motionen valt att demonstrera sinsolidaritet är att man vill ge diplomatisk status åt och bl, a, gedet ekonomiska fördelar som tullfri sprit och.andra väsentliga saker för ettförtryckt folk. Jag tror, , att det vore bättre förpalestinierna om vpk eftersträvade goda relationer med i syfte attåstadkomma en realistisk lösning av konflikten i genomkonstruktiva samtal mellan och , På så vis kan vi föra fram vårkritik och även komma till resultat . Till slut vill jag notera att vpkfaktiskt har avstyrkt vpk;s egen motion, och jag ansluter mig till detta kravom avslag på motionen. 104OSWALD (vpk); Jag tror att det vore till fördel för nivånpå debatten här i kammaren om vi inte gjorde sådana vinklingar som MariaLeissner gjorde, när hon talade om tullfri sprit och andra"väsentliga fördelar" för förtryckta folk. borde vetaatt det inte är något grundläggan-' de argument i vår motion att man skalltillåta att köpa tullfri sprit. Jag hoppas att det var sistagången jag behövde höra en representant Diplomatisk status åt i förfolkpartiet stiga upp här i kammaren och anföra så dåliga argument. Det är ju två debatter som så att säga går i varandra här.Vi har aldrig sagt att palestinierna är "dygdädla", för att anknytatill den förra debatten. Vi har aldrig sagt att palestinierna är någotspeciellt folkslag eller någon speciell grupp, att de är överlägsna andramänniskor och andra grupper etc. Vi har aldrig sagt något sådant och vi kommerheller aldrig att göra det. Jag tycker alltså att inte hellermed det argumentet särskilt övertygande kammade hem någon poäng. Vad vi har sagt är att det gäller ett förtryckt folk somhar fördrivits, och att vi vill stödja dessa människor. Vi anför kritik mot hurde agerar i många fall, som jag redan framhållit, och denna kritik kommer viatt fortsätta att framföra på samma sätt som . 105 (): Jag tycker att det vore trevligt om vi kundeavsluta den här debatten i kammaren om PLO och med att konstatera attvpk och står eniga när det gäller att fördöma terroristaktionerfrån bägge parter och att vi står eniga när det gäller att kämpa för dessaolika folkgruppers rätt att leva i fred och inom säkra och erkända gränser,inkl. naturligtvis israelernas rätt att leva inom säkra gränser. Med den sluttonen i debatten hoppas jag att vi kan föra enmindre upphetsad diskussion nästa gång här i kammaren. 106 (vpk): Ja, det är vår linje. Vi har alltid följt denlinjen i debatten när det gällt PLO och . Vi har erkänt, som jag sagttidigare, att israelerna har rätt att leva inom sina gränser, som det fattadesbeslut om en gång för länge sedan. Vi har fördömt terroraktioner. Vi fördömerall terror mot oskyldiga, vi fördömer all terror när det gäller sådana som inteär parter eller direkt inblandade i konflikter - dvs, allting som fallerutanför normala krigshandlingar eller gerillaaktivitet. Vi är glada att folkpartisterna förenar sig med oss ochockså är villiga att fördöma terrorhandlingar. Jag tolkar MariaLeissners inlägg så, att det är meningen att det skall bli på detta sätt ifortsättningen. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 11 § Situationen i Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1985/86:9 om situationen i , 107OSWALD (vpk); Jag ber att få yrka bifall tillutrikesutskottets hemställan även detta fall. Viär till freds med skrivningarna i betänkandet, och vi har ju också ställt ossbakom betänkandet i enighet med övriga partier. Vihade väl hoppats att vi skulle ha fått ett klarare uttalande just om detta attSverige bör ta avstånd från erkännande av endera parten i konflikten iKampuchea. Som det tidigare varit har ju inte gått emot att den enaparten haft säte i . Vi hade hoppats att man nu skulle göra det, och vi fåråterkomma till frågan. Dethar inte varit några omröstningar om saken i FN på länge, som det står iutskottsbetänkandet, I vår motion har vi framhållit att vi hoppas att Sverigenästa gång, om det blir någon omröstning, tar konsekvenserna av detta mederkännandeprincip, vilket det har talats om här, och inte erkännernågondera partens rätt att upprätthålla plats i FN, Anf.108 (): Låt mig slå fast att det är ett enigt utskott som står bakomföreliggande betänkande om situationen i . Utvecklingeni landet har inte givit oss någon anledning att ändra uppfattning ierkännandefrågan. De vietnamesiska trupperna måste ovillkorligen lämnaKampuchea om någon fredlig lösning av konflikten i landet skall kunna uppnås.Ockupationen av är ett klart brott mot folkrätten. Därför kan Sverigeinte erkänna den Vietnamstödda Heng Samrin-regimen, dvs, FolkrepubHkenKampuchea, Lika otänkbart är det för vårt land att ge legitimitet åt det s. k.Demokratiska - en koalition i vilken bl, a. ingår de röda khmerer somspred död och förintelse i landet under den s, k. Däremotär vi beredda att fortsätta insatser när det gäller humanitärt stöd.Insatserna har varit omfattande, och vi har anledning att räkna med att så bhrfallet även i fortsättningen. Jag ber att få yrka bifalltill utskottets hemställan, Anf.109 (vpk): Bara en kort kommentar till , Vi har i vpk:s motionpåpekat att det är riktigt att inte godkänner någondera partens rätttill representation, I konsekvensens namn bör vi då vända oss mot det s, k.Demokratiska plats i FN, Det är det som inte har gjort ochsom vi i vpk hoppas kommer att ske när frågan nästa gång blir aktuell. Överläggningenvar härmed avslutad. 1985/86:2 Vissa frågorangående räddningstjänst 1985/86:3 Båtuthyrningtill utländska medborgare 1985/86:43 13 § Reklamflnansiering av TV ,, Z. betänkande 1985/86:6 om en utredning beträf- , ,, t- . . , fande reklamflnansiering av TV, ,,,, Anf. 110 (): ,, , , , Herrtalman! har tidigare behandlat frågan om reklam i att ha bisysslor ° " TV, villevänta med utskottsbehandlingen av sin motion till Utskottsmajoritetenavstyrker motionen, eftersom det redan har tillsatts en utredning som skaH tareda på vilka ekonomiska konsekvenser i första hand reklamfinansierad TV kankomma att få för andra medier. och anser inte att någonsådan utredning behövs. Jag yrkarbifall till reservationen. Anf.111 (): Jag yrkarbifall tiH kulturutskottets hemställan. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med det tillägg tillmotiveringen som föreslagits i reservationen av m, fl, -bifölls med acklamation. 14§ Föredrogs betänkande 1985/86:5 Vissa kyrkliga frågor 15§ Högskoleforskares rätt att ha bisysslor Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 1985/86:7 om högskoleforskares rätt att ha bisysslor (prop, 1985/86:11), Anf.112 (); Allra först kanske man skall erinra sig syftet med propositio nen. Det är att så bra som möjligt ta till vara den kompetens och kapacitet som finns hos forskarna inom högskolan. Dessutom skall vi ha i minnet att det här förslaget får ses som ett komplement till de samverkansformer som redan finns mellan högskolan och andra intressenter, bl, a, näringslivet. Propositionen utgår från att uppdragsforskning fortfarande kommer att vara den dominerande samverkansformen. Mot den bakgrunden är det bara några få ord jag har att säga om de här två reservationerna, 86 Vpk-reservationen ser i förslaget risker för attinstitutionernas forskning på ett otillbörligt sättkommer att styras av utomstående intressen. delar härvidlag intereservantens riskbedömning. Vi ser inte risker i den utsträckning och till dengrad som reservanten gör. Där reservanten bara ser risker ser utskottet framförallt positiva möjligheter till ökad samverkan, I propositionen anges, ochutskottet understryker detta, att det självklart ankommer påhögskolemyndigheterna, och ytterst på högskolestyrelsen, att se till attbisysslorna inte blir till men för verksamheten i högskolan, Ireservation nr 2 av m och fp vill reservanterna att utbildningsverksamhet ocksåskall inkluderas i den vidgade bisysslemöjligheten. Låt mig då först bara sägaatt propositionen gäller forskning och utvecklingsarbete. Ett skäl till det är,att det är just de här aktiviteterna som vi anser att det är allra viktigastatt samverka kring, för att snabbt få ut resultat av forskning ochutvecklingsarbete i högskolan till praktiskt nyttiggörande. Ett annat skäl äratt det är på forskningens och utvecklingsarbetets område som fall harinträffat som gör én speciell reglering motiverad. Närdet gäller utbildning bedömer utskottet det som onödigt med en särskildreglering. Här räcker alltså, enligt vår mening, reglerna i lagen om offentliganställning (), som reglerar bisysslor i övrigt. Utskottet anser attreservanterna här nedvärderar de möjligheter som finns i , Vadslutligen gäller reservanternas exemplifiering av lärarnas medverkan istudieförbund delar utskottet uppfattningen att det är värdefullt. Det framgårav betänkandet på s, 6, Meddetta korta inlägg yrkar jag bifall till utskottets hemställan i dess helhet. Högskoleforskaresrätt att ha bisysslor 113 (): Egentiigen finns det inte så mycket att tillägga till det som redan harsagts. Jag vill bara för del framhålla att vi tycker att det är mycketvärdefullt att vi nu får en reglering när det gäller högskolelärarnasbisysslor. Vi tycker att det är viktigt att stärka sambanden mellan högskolanoch olika institutioner i samhället. Vi vill gärna se högskolorna som någotslags utveckhngsmotor i den omgivning där de finns. Vi tror att de nya reglernakommer att kunna underlätta en sådan utveckling. Jagtycker precis som föregående talare att reservation 2 är en ganska onödigreservation. Möjligheter för högskolelärare att också medverka i t, ex.studieförbundens verksamhet finns redan. Det är en verksamhet som redanpraktiseras med utgångspunkt i de möjligheter som lagen om offentliganställning medger. Vi har alltså Htet svårt att förstå vad reservanterna ärute efter, vilka ytterligare möjligheter de vill skapa. Självfalletmåste omfattningen av högskolelärarnas lärarverksamhet utanför sinhögskoleanställning anpassas till de krav och önskemål som den ordinarie arbetsgivarenhar, precis som inom all annan statsförvaltning. Det finns alltså inte, tyckervi, någon anledning att på det här området urskilja högskolelärare från andrastatiigt anställda, t, ex, andra lärarkategorier inom den statiigt regleradesektorn. Jagvill också yrka bifall till utskottets hemställan i dess helhet och avslag påreservation 2, 1985/86:43 Anf.114 (): Jag yrkar bifaH till reservation 2. * .. , Anf.115 BO (vpk): att ha bisysslor vt-/ Det råder ettnära samband mellan den fråga vi behandlar i dag och den diskussion somvi förde om den s, k, uppdragsutbildningen. Äveni fråga om högskolelärarnas vidgade möjligheter att utöva bisysslor handlar detom en utveckling mot ett sammanväxande mellan den högreutbildningen-forskningen och olika privata intressen. Det är allvarligt, ochdet är orsaken tiH att vpk yrkar avslag på förslaget om ändring i högskolelagen. Förslagetinnebär att riskerna ökar för att institutionernas forskning på ettotillbörligt sätt kommer att styras och inriktas av utomstående intressen. Destuderandes möjligheter att få handledning inom olika områden kan komma attbeskäras. Åtskillnaden meHan arbetet inom högskolan och bisysslan kommer säkertmånga gånger att bli illusorisk. Justitiekanslernhar i sitt remissyttrande riktat mycket skarp kritik mot detta förslag tiHändring av högskolelagen. JK befarar att man här bryter mot bestämmelser som äravsedda att skydda förtroendet för tjänstemännens opartiskhet. Andratjänstemannagrupper kan komma efter och kräva att också för sin del få ensärreglering, JKmenar att det är viktigt att förtroendet upprätthålls för den forskning sombedrivs inom högskolan. Han befarar också negativa konsekvenser förrättssäkerheten. Andratunga remissinstanser såsom JO har också framfört mycket kritiska synpunkter.Riksrevisionsverket framhåller att högskolornas vetenskapliga oberoende kankomma att äventyras om starka partsintressen - i detta fall näringslivet - gesstora möjligheter till påverkan. Vänsterpartietkommunisterna instämmer i denna kritik som i långa stycken överensstämmer medvad vi själva framfört. Det förvånar mig mycket att övriga partier inte tagitnågot intryck av den tunga kritiken mot propositionen, som vpk yrkar avslag på. Jag yrkarbifall tiH reservation 1, Anf.116 (); Den proposition som ligger på bord om rätt för högskoleforskare att inneha bisysslor är utan tvivel ett steg i rätt riktning. Faktum är att sådana här bisysslor mer eller mindre legalt redan har innehafts och innehas av högskoleforskare. är det kanske en förutsätt ning för att vi över huvud taget skall kunna behålla de vid en internationell jämförelse mycket dåligt avlönade högskoleforskarna här i landet. Till detta kommer naturligtvis också att vi får en önskvärd samverkan med näringslivet - men inte bara med näringslivet, det vill jag understryka, . Faktum är att den här bisyssleverksamheten lika gärna kan avse organisatio ner av olika slag. Den kan också avse offentliga myndigheter. Man kan i detta sammanhang också göra en jämförelse med den uppdragsutbildning varom °° ju har fattat ett beslut. Mendet finns ett skönhetsfel i den här propositionen. Den nämner alltså rätt tillbisysslor vad gäller forskning och forskningsutveckling, men den stannar meddetta. Det är en brist, I själva verket är det tre områden som framför alltsysselsätter högskolorna och universiteten. Det är forskning ochforskningsutveckhng, men det är också utbildning. Utredningsmannen,regeringsrådet , tar upp alla dessa tre områden och viH inte göranågot undantag. Folkpartietoch jag själv har i olika motioner påpekat detta förhållande. Det finns ingaskäl att inte också ta med utbildningen bland de områden som kan bh föremål förbisysslor. Den omständigheten att så nu inte sker är ägnad att förstärka detintryck som man ibland får, nämHgen att utbildningen har lägre status än denövriga verksamheten vid högskolor och universitet. Detta är beklagligt.Dessutom bortser man i det här sammanhanget från de betydelsefulla insatser somuniversitetslärarna kan göra när det gäller forskningsinformation ochfortbildning. Nuinvänds kanske att det ju ändå går att hålla på med denna verksamhet, denmedges av andra lagrum. Men Hkafullt måste det betraktas som en brist att maninte explicit fastslår att också utbildning kan vara med bland de områden därhögskoleforskare kan utöva bisysslor. Vadtill sist, herr talman, gäller de farhågor som uttryckts av och vpk,så skall man ingalunda blunda för dem, Alla system kan missbrukas, och det härkan också missbrakas, Å andra sidan talar så mycket i den här situationen föratt vi också legaliserar det som redan pågår och som kanske är en förutsättningför att universiteten och högskolorna över huvud taget skall kunnavidareutvecklas. Allting talar för detta, och för den skull bör vi också sepositivt på det här förslaget. Med dessa ord, herrtalman, ber jag att få yrka bifall till reservation 2. Högskoleforskaresrätt att ha bisysslor 117 BO (vpk)rephk: Jag noterar med en viss tillfredställelse att också känner ett litet stänk av oro över vart utvecklingen barkar hän. Manborde kunna förvänta sig ännu större oro från kulturkonservativautgångspunkter. Vaddet här handlar om är ju inte att sätta totalt stopp för universitetsläraresoch forskares möjligheter att inneha vissa bisysslor. Möjligheterna tillbisysslor finns . Propositionen och utskottsbetänkandet innebär juatt dessa möjligheter i mycket stor utsträckning utökas. Vad det handlar om är,som jag framhöll i mitt tidigare inlägg, de väldigt stora riskerna för attprivata intressen, vinstintressen, kan komma att spela en aHt större roH i vårahögskolor. Det är därför som vi i vpk tycker att det är bättre att försöka motaOlle i grind och avslå den här propositionen, Anf.118 () replik: Jag tror att målar en viss potentat på väggen. Man skall intevara så rädd för framtiden, inte så rädd för nyheter. Jag tror tvärtom, som jagsade i mitt tidigare inlägg, att det här kan betyda en god och bättreutveckling för våra universitet och högskolor. Däremot ser jag fram emot dendag då och det parti han företräder också försöker slå Högskole fors käres räu att ha bisysslor Prot.1985/86:43 vakt om våra universitetslärares och högskoleforskares möjligher attverkli-4 december 1985 gen kunna bedriva sin verksamhet. Både lönemässigt och iandra hänseenden blir det allt svårare för dem att hävda sig vidinternationella jämförelser.