prot · G909105 · 1985-12-31 00:00:00 — Vi har infe minst från moderata samlingspartiets sidafört fram def under en följd av är. Den socialdemokrafiska majoriteten i lagutskottetvidhåller sitt tidigare påstående atf def inte föreligger något behov avytterligare möjligheter till belåning av bostadsrätt. Utvecklingen visar, menarman, aft "bostadsrätt anses som en tämligen god säkerhet". Ja, defanses som en tämligen god säkerhet. Men genom en inteckningsrätt skullesäkerheten inte bara vara tämligen god utan bli likvärdig med en inteckning ismåhus, och def skulle göra def lättare för dem som vill låna aff uppnå gynnsammarelänevillkor än . Jag vill erinra om atf när lagutskottet för ett par årsedan sände motsvarande motionsyrkanden pä remiss till bl, a, flerakreditinsfitufioner, var mänga remissinstanser positiva fill förslaget. Deansåg aff infeckningsrätt skulle vara gynnsam för möjligheten att utvecklabostadsrätten som boendeform , Alla möjligheter bör fillvaratas, menar vi reservanter,för atf fler och fler skall få känna tillfredsställelsen av atf äga sin bostad,Aft fillgodose enskilda människors önskemål är viktigare än aftslentrianmässigt påstå atf inga nya omständigheter framkommit. Det behövs, frutalman, inga sådana nya omständigheter. Redan den situation som vi nu har bordevar tillräcklig för ett bifall fill mofionsförslagen. Jag yrkarbifall till den gemensamma borgerliga reservationen, 70 (); För ganska precis behandladesmotionsyrkanden med samma innebörd som dem vi har aft behandla, Defgäller frågan om inteckning av bostadsrätt. Jag kan därför fatta mig ganskakort. Utskottet har i sitt betänkande pekat på den möjlighetbostadsräffsinneha-vare redan har atf använda bostadsrätten som pantobjekt,Pantsätfning sker genom eff avtal om panfförskrivning av bostadsrätten, I dagföreligger inte några problem atf i bank eller i andra finansinsfitut lånapengar pä sin bostadsrätt. Denna säkerhet betraktas med andra ord som mycketgod av bankerna, I regel kan en person som vill köpa en bostadsrätt medbostadsrätten som säkerhet låna upp fill av def av banken fastställdavärdet. Att införa en möjlighet till inteckning av bostadsrätter kan bara bidratill aff ytterligare driva upp priserna på lägenheter, och de är som bekantredan mycket höga, särskilt i , En möjlighet att inteckna bostadsrätter skulle infeförändra mycket vad gäller den faktiska situafionen, Def finns med andra ordinfe någon anledning att införa defta . Det finnsinfe nägot behov av nägot sådant. Det finns inte heller några samhällsekonomiskaeller familje- Prot.1985/86:105 ekonomiska fördelar med en sådan ordning som reservanterna villha, Utskottsmajoriteten konstaterar attdet inte föreligger några nya omstän- digheter iden här frågan som kan mofivera införandet av eff sysfem med inteckning avbostadsrätter och hemställer därför atf avslår reservationen. Även jag yrkar avslag på reservafionen ochbifall fill utskottets hemsfällan, 71 (): Jag måste säga atf är någotinkonsekvent. Han konstaterar nu att inteckningen inte bara är tämligen god utanmycket god. men den har ingen effekt. Men samfidigt driver den upp priserna päbostadsmarknaden. Har det någon effekt, Sfig , om man inför möjlighettill inteckning? Jag kan inte förstå annat än aff def med Sfig Gustafssonsformulering tydligen skulle ha en effekt. Då vidhåller jag alltså vårt önskemålom aff man inför infeckningsräften, 72 (): Jag tror aff detta i stor utsträckning är ensymbolfråga för reservanterna. Jag är övertygad om atf priserna på bostadsrätterdrivs upp ytterligare om man inför infeckningsrätt, och def kan infe ligga i debosfadssökandes intressen. Vi har i en mycketsegregerad bostadsmarknad, och segregationen skulle bli ännu mer markant om maninför ett sysfem med infeckningsrätt. Jag vill ocksä peka på aft 600 000 lägenheter i värt landär bostadsrätter. Det systemet fungerar mycket bra, 400 000 av dem ärfolkrörelsekooperativa. Vi har erfarenhet av dagens lagstiftning. Äveninom de privata bostadsrättsföreningarna är människorna nöjda med nuvarandesysfem. Jag anser att detta är ett system som def är värt atf slå vakt om. Manskall ha klart för sig aft om man inför den föreslagna möjligheten fillinteckning, dä inför man bakvägen det som var inne på, nämligenägarlägenhe-fer. Jag anser även aft kooperationen är något som är värt atf slåvakt om i detta sammanhang, 73 (): Jag har all respekt för kooperationen. Vad jagvill åstadkomma, fru talman, är aff man på olika sätt skall få förfoga överoch äga sin bostad. Det är ett gammalt moderaf krav. Jag menar aft vitillgodoser bostadskonsumenfernas, som det sä fint heter, önskemål om ökadvalfrihet i boendet om vi genomför detta. Jag konstaterar dessutom att SfigGustafsson är inkonsekvent - det finns inte några skäl affgenomföra en inteckning, eftersom man redan nu har så god säkerhet, men införman inteckningsrätt skulle priserna på bostadsmarknaden plötsligt stiga. Jagförstår uppriktigt sagt infe logiken i ett sådant resonemang. 74STIG (): Prot. Logiken är mycket enkel. Den innebär nämligenaft om man inför ett inteckningsinsfitut för bostadsrätter, dåkommer man att kunna finansiera bostadsrätterna på ett annat sätt, och därviddrivs priserna upp - så enkelt är def, Def vill inte vi socialdemokratermedverka fill. 75 (): Sfig måste erkänna att man skullemöjliggöra för fler atf äga sin bostad om man införde denna infeckningsrätt,Def är det vi vill uppnå, 76 (); Jag är övertygad om att man inte skulle bidratill att fler fick äga sin bostad utan fill att färre fick def. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter debatten omsocialförsäkringsufskoffets betänkande 13,) 77 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu fill atf debattera lagufskoffefsbetänkande 21 om lagstiftningsåtgärder beträffande stiftelser. 78STIG (): I finns omkring 50 000stiftelser eller fonder med tillgångar på i runda fal 50 miljarder kronor.Dessa sfiftelser eller fonder förvaltas under högst olika betingelser.Genomgående torde man kunna säga atf en bättre och effekfivare förvaltning medhjälp av professionella förvaltare skulle högst väsentligt kunna öka dessastiftelsers kapitalbehållning och därmed deras möjlighet aft utdela stipendiereller anslag för antingen vetenskapliga ändamål eller utbildning. Skattemyndigheterna har gjort vissa undersökningar och hardå funnit att bara ca 9 500 av de 50 000 stiftelserna är kända avskattemyndigheterna. Det betyder aft ca 40 000 sfiftelser lever sitt eget liv. Stiftelsernas ändamål är ofta mycket bisarra. Grundtankenmed den ursprungliga donationen var ofta att lämna hjälp då stat och kommuninte gjorde def. Bestämmelserna i de flesta stiftelser riktar sig fill särskiltbehövande, sjuka och handikappade. Men bland alla fonder och stiftelser medseriösa syften flnns en hel del udda sådana. Det finns t, ex, en stiftelse förtväftsfugebyggare i och en för främlingar i "som ej ägamedel fill återresan". Ett annat exempel är en stiftelse som delar utpengar för "beklädnad ät fatfiga, välartade folkskolebarn iSforkyrkoförsamlingen", I finns def en stiftelse där medlen skallanvändas till "bidrag fill mindre bemedlade barns lagning och underhäll avskodon samt fill varma ylleunderkläder vid den kalla årstiden". Def här är bara några exempel påudda stiftelser. Självfallet bör man se över dessa. Det är enligt min mening synnerligen angeläget atf enordentlig inventering görs av alla stiftelser som finns i och aft detinförs någon möjlighet atf på eft mera effektivt sätt använda deras medel.Något slags generella möjligheter fill permutation i vissa fall borde övervägasför en del sfiftelser med föråldrat ändamål, Deftti har behandlats i motionL207, I motion L238, som jag och några medmofionärer har väckt,har vi pekat pä en metod, nämligen samförvaltning av mindre sfiftelser för affdessa skall få större slagkraft. Med samförvalfning följer aff man får enstörre förmögenhet aft förvalta, vilket i sin fur innebär större möjligheteraft planera placeringarna och utdelningspolifiken på , Åven hänsynenfill kravet på låga förvaltningskostnader motiverar aff stiftelserna förvaltasså rationellt som möjligt, I fråga om mindre sfiftelser är alltså den meständamålsenliga vägen samförvalfning. kan ske genom aft ett flertal mindresfiftelser sammanläggs fill en enda fond och de ingående stiftelserna formelltupplöses, Samförvalfning kan också ske utan atf stiftelserna upplöses. Entänkbar lösning är dä aft en stiftelse med betydande kapital och tillgäng tillprofessionell kompefens ger basservice ät andra stiftelser, dvs, fungerar somen moderstiftelse. Kapitalet kan dä placeras gemensamt. Förebilder till gemensam förvaltning av stiftelser där enmoderstiftelse ger basservice ät andra sfiftelser finns bl, a, iFörbundsrepubliken , Där existerar en stiftelse,Stifferverband fiir die Deutsche Wissen-schaft, som är en paraplyorganisafionför ett stort antal olika stiftelser, Organisafionen understödjer stiftelsernavid planering och genomförande av deras initiafiv. Man sköter förvaltningen avstiftelserna mof en mindre avgift och vidtar olika åtgärder för atf få ufstörre effekt av flera mindre stiftelser. Ett sätt som Stifterverband användersig av är atf sammanföra ett antal sfiftelser till ett slags pool, naturligtvishelt frivilligt. Det kapital som dessa stiftelser förfogar över kan då placeraspå eft bättre sätt. Utdelningen av forsknings- eller utbildningsstipendier kannaturligtvis trots defta skötas av varje sfiftelse för sig, men var och en hafmera pengar och professionellt stöd vid utdelandet av anslagen. Ofta gör ocksä Sfifterverband en forskningsplan för olikaändamål vilken kan vara flerårig. Det betyder att en sfiftelse eller ett antalstiftelser förbinder sig atf stödja eft eller flera projektinom f.ex. den medicinska forskningen, Pä detta sätt kan alla de relativt smäsummor som finns i ett otal stiftelser komma fill en riktig användning, enanvändning som ofta ocksä bättre står i överensstämmelse med den ursprungligedonatorns önskemål. En sådan här lösning med gemensam förvaltningav stiftelser skulle kunna införas i , Det kan därvid behöva övervägasom en ändring möjligen bör göras av vissa bestämmelser som ibland begränsar denenskilda stiftelsens placeringsfrihet och/eller föreskriver viss angivenkapita-lisering. Vi har i en forskningsstiftelse medbetydande kapital och tillgång till professionell ekonomisk kompetens somskulle kunna vara det organdär en samförvalfning av olika sfiftelser skulle kunna ske. jagtänker pä är , som ju ocksä är eget organ.Stiftelsen har genom sin anknytning fill en unik ställning somkontaktorgan mellan polifiker och forskare. harenligt sina stadgar till ändamål aff främja och understödja vetenskapligforskning som är anknuten till , Stadgarna anger bl, a, atf verksamhetenskall ges en betydade flexibilitet. Detta betyder i princip att inte någotforskningsområde skall vara uteslutet från möjligheten att erhålla bidrag fränfonden. Eft incitament fill en gemensam förvaltning av sfiftelserunder ledning av en större stiftelse, en moderstiftelse, skulle kunna vara attvissa skattelättnader lämnades. En lösning som kan övervägas är att dessastiftelser generellt frikallas från skattskyldighet för all slags inkomst. Detär dä viktigt aft en moderstiftelse i en med skattelättnader förenad gemensamförvaltning av stiftelser bör ha en offentligrättslig prägel. StiftelsenRiksbankens jubileumsfond är en sådan stiftelse som har offentligräffsligprägel, Den har betydande kapital och fillgång fill professionell kompefens.Jubileumsfonden har därför goda förutsättningar atf kunna spela en samordnaderoll vad gäller stiftelsers förvaltning. Även utskottet har den uppfattningen aff stora fördelarstår aff vinna med en samförvaltning av sfiftelser. Utskottet understrykerockså vikfen av att en tidsenlig lagreglering kommer till stånd, främst när defgäller att effektivisera sfiffelseväsendet. Den möjlighet fill samförvaltninghos en moderstiftelse, som vi har tagit upp i vår motion, bör därför skyndsamtprövas av jusfifiedepartemenfet i dess fortsatta arbete med en ny lagstiftningom sfiftelser, framhålls det i utskottefs betänkande. Jag vill här baraunderstryka detfa utskottets enhälliga uttalande och förutsätter att vi iriksdagen snart har aft ta ställning till ett sådant förslag. Jag tror atf denlösning som här skisserats skulle vara av särskilt stor betydelse förforskningen i , Det är ett oförsvarligt slöseri med resurser att låtastörre delen av de 50 miljarder som finns i olika stiftelser ävenfortsättningsvis få slumra, när det finns så stora behov på olika områden. Med defta sagt, fru talman, och med hänvisning fill vaduf.skotfef har uttalat om vikten av att utredningsarbetet sker snabbt samt aftmöjligheten fill samförvalfning närmare utreds, har jag inget annat yrkande änutskottet. Överläggningenvar härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter debatten omsocialförsäkringsutskoftefs betänkande 13,) 79 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Eftersom ingen talare finns anmäld beträffandelagutskottets betänkande 23 övergår kammaren nu till atf debatterasocialförsäkringsutskottets betänkande 13 om invandring m, m. Invandring m. m. 80 (vpk): Flyktinginvandringen fill och andraländer är en återspegling av förhållanden och händelser i vår omvärld. Denökande klyftan mellan rika och fattiga länder, ökningen av den orättvisafördelningen av resurserna mellan olika länder, skapar ett växande antalsociala, ekonomiska och politiska krissituationer och väpnade konflikter.Människor tvingas fly undan förtryck, förföljelse och svära lidanden som deutsätts för i sina hemländer. Man kan konstatera aft flykfingproblemef i världen i dagär mycket stort och att det växer. Som också framgår av regeringens skrivelseom flyktingpolitiken har antalet asylsökande till ökat kraftigtunder senare år. anlände 80 000 asylsökande fill , 104000 och 165 000, Flertalet asylsökande i kommer frånutomeuropeiska länder, bl, a, frän och Sydväsfasien, Man kan också konstatera att den allra största delen avflykfingbördan bärs av fattiga och underutvecklade länder i tredjevärlden, medan de högt industrialiserade länderna i anstränger sig föratf bygga upp vattentäta murar omkring sig för atf skydda sig mot det storaflykfingproblemef i världen. Också de svenska flyktingpolitiska ansträngningarnakoncentreras på försök aff stoppa flyktingfillströmningen fill det egna landet,Def sker dels genom en mycket restriktiv tillämpning avutlänningslagstiftningen för de flyktingar som lyckas komma fill den svenskagränsen, dels genom visum-tvång, kontakter med och påtryckningar mof våragrannländer, varigenom man försöker blockera flyktingvägarna och göra detomöjligt för flyktingar aft komma hit och söka politisk asyl. Det senaste exemplet på en sådan politik var när dentilltänkta flykting-kommissarien i FN slutförde sitt fögahedervärda uppdrag aft genom överenskommelse med DDR stoppa näsfan allflyktinginvandring som kom den vägen. Följderna av en sådan politik har blivit attutlänningslagens prakfiska tillämpning numera strider mof lagens anda avhumanism och generositet och inte sammanfaller med den allmännarättsuppfattningen. Om denna politik tillåts fortsätta, kommer def aftinnebära atf respekten för svensk lagstiftning urholkas ytterligare. Man kaninte å ena sidan underteckna internationella överenskommelser inom FN:s ramenligt vilka man förpliktar sig att ta emot alla som söker politisk asyl ochatt pröva deras ansökningar i generös anda, ä andra sidan genom visumtväng ochöverenskommelser med sina grannländer stoppa dessa människors möjligheter aftkomma fill våra gränser. En sådan politik kan man inte föra i längden, åtminstoneinte med självrespekten i behåll. Vi från vpk är medvetna om att flyktingproblemet i världeninfe kan lösas av enskilda länder separat. Därför anser vi att regeringen börfa inifiafiv på statsministernivå fill internationella överenskommelser som gördef möjligt för länderna i aft på ett organiserat säff fa sin del avansvaret för def storaflykfingproblemef i världen. Under fiden fram till dess skall man infe Prot. 1985/86:105 förhindra den spontana flyktinginvandringen, Vidare anser vpk att den spontana flyktinginvandringeninfe bör sättas i motsatsställning till den organiserade överföringen avflyktingar, Def vore olyckligt om en ökad spontan flyktinginvandringresulterade i att man minskade den organiserade överföringen av flyktingar,vilket var fallet , då flykfingkvoten utnyttjades bara fill ,Tvärtom anser vi, aff när flykfingproblemen nu ökar borde vår medverkan filllösningar ocksä återspeglas i en ökning av den s, k, flykfingkvoten. Den harvarit oförändrad i ca fio år, den motsvarar inte längre det ökade behovet ochden harmonierar inte längre med en generös och human flyktingpolitik. Framförallt bör man se fill aft den av fastställda kvoten för denorganiserade överföringen av flykfingar uppfylls - annars är riksdagsbeslutenoch motsvarande debatter här i kammaren helt meningslösa. Jag yrkar bifall till vpk-reservationen, 81 (): I socialförsäkringsutskottets betänkande 13behandlas regeringens förslag om anslag på def invandrings- ochflyktingpolitiska området för nästkommande budgetår. Dessutom behandlas åttamotioner som berör detta område. Endast en reservafion har avlåfits ianslutning fill betänkandet. Det finns alltså en mycket bred enighet bakomutskottets förslag, och det är naturligtvis ytterst värdefullt i en fräga somdenna. Innan jag går in på reservationen vill jag kommenterabetänkandet pä tvä andra punkter. Det gäller dels handläggningsfiderna vidprövning av asylärende, dels flyktingmoftagandet i kommunerna, I tilläggsbudgetI, som behandlades , beviljades ytterligare medel för enpermanent förstärkning av invandrarverkets organisation från iår. Syftet var just aff förkorta handläggningstiderna, som har blivit alltförlånga, beroende på den stora ökningen av antalet asylsökande i värt land desenaste åren, Rekrytering av personal pågår, och de åtgärder som harsafts in väntas snart fä full effekt, Samfidigt har departementetsuflänningsenhef fått förstärkning. Olika åtgärder för atf förkorta tiderna vidpolisutredningar i asylärenden har ocksä vidtagits. Med de resurser som nufinns hos berörda myndigheter hoppas vi att handläggningstiderna bliracceptabla. Flyktingöverföringen fill kommunerna inger viss oro,vilket också kommer fill uttryck i utskottets betänkande. visfasca 3 000 personer vid invandrarverkets förläggningar, Flykfingarna får vistasdär under väsentligt längre fid än som var tänkt från början, Def är alltsåviktigt aff vi kan erbjuda de asylsökande ett normaltboende, och stora ansträngningar görs ocksä frän invandrarverkefs sida för attförmå kommunerna atf öka sitt flyktingmottagande. Mänga kommuner ställer upppä ett fint sätt, men alla gör def inte. De kommuner som ställer sig utanförmåste naturligtvis bearbetas mycket hårt av invandrarverket. Den nya ordningen för flyktingmoftagning bygger påfrivillighet från kommunernas sida. En grundförutsättning för att denna ordning skall fungera och flyktingarna infe skall bli hänvisade fill att leva i förläggningar 89 Prot.1985/86:105 under länga tider är alltså aff kommuner känner solidaritet meddem som 2 april1986 söker skydd i vårt land och aftkommunerna också känner ansvar för aft de tas emot i def svenska samhället, Def är alltsånödvändigt atf de ansvariga i kommunernaser pä flyktingmoftagandet som en angelägenhet för hela landetsnarare än som en angelägenhet för den egna kommunen. aft detskall växa fram en ökad förståelse för detfa synsätt ute i kommunerna. Så till reservationen, där den organiserade överföringenav flykfingar behandlas. På en enda punkt har vpk en annan uppfattning änutskottets majoritet. Det gäller flykfingkvoten, som vpk föreslår skall höjasfrän nuvarande 1 250 fill 3 000 personer, I övrigt sfär vpk helt bakom betänkandet, Flykfingkvoten behandlas på s, 7 i utskottsbetänkandet,och det framgår där mycket tydligt aft def förs diskussioner om en höjning avkvoten. Flyktingkvoten fastställs varje är i samråd med FN:sflyktingkommissarie. Utöver den nuvarande kvoten på 1 250 personer har regeringenen beredskap, så att man kan överföra flykfingar när situafionen kräver det.Nuvarande ordning ger således möjligheter till stor flexibilitet, och det ärvärt atf understryka, tycker jag, I likhet med andra länder söker åstadkomma aftasylsökande i första hand vänder sig fill en representant förflyktingkommissarien. Enligt vär bedömning är en förstärkning avflyktingkommissariens resurser nödvändig, så atf en större andel av deasylsökande kan förmedlas via FN:s flyktingkommissarie. Det krävs alltså enbättre regional organisafion av flyktingkommissariens verksamhet. Om en sådankan genomföras finns det alltså behov av aft berörda länder ökar sinaflykfingkvoter. Denna fräga har aktualiserats hos FN:s flykfingkommissaiie, Def kan ocksä nämnas atf statsrådet helt nyligenbesökte olika länder för att studera flyktingverksamheten och speciellt för attse hur FN:s flykfingkommissarie fungerar ute i olika länder, Def framgår ocksåav utskottets betänkande. Slutklämmen i utskottets skrivning på den här punkfenlyder sä här: "Frågan om en höjning av flyktingkvoten kan komma attaktualiseras om ----------------------------- överläggningarnager eff posifivt resultat". Dä får utskottet återkomma i det härärendet. Men jag vill understrylca aff diskussioner om en höjning pågår, ochfrån utskottets sida ser vi posifivt på defta. Men förutsättningen är aff mankan bygga uf flyktingkommissariens verksamhet. Jag yrkarmed defta bifall fill utskottets hemsfällan, 82 (vpk) replik: Till vill jag framför allt säga två saker. Vi är intealls eniga om den av regeringen förda flyktingpolitiken, även om det infeåterspeglas i just def betänkande som behandlas . mycketkrifiska synpunkter, framför allt när det gäller överenskommelsen med DDR,som hindrar flyktingarna atf komma till våra gränser och söka Vi anser aft denna polifik infe kan föras i längden. ä enasidan, genom internationella överenskommelser, förpliktiga sig aft ta emot flykfingaroch sådana som söker politisk asyl och generöst pröva deras ansökan och ä andra sidan genomvisumtväng och andra metoder beröva dem derasmöjligheter aff över huvud taget komma fill våra gränser. Den Prot.1985/86:105 polifiken håller infe i längden. Enannan sak som vi är kritiska emot är den s. k. flykfingkvoten, Def sägs " \ atf deffinns en flexibilitet och att det finns beredskap atf ta emot fler Invandringm.m. flyktingar än kvoten anger. Men det verkar som om den flexibiliteten tolkasi motsatt riktning. Den tolkas så aff man i realiteten kan minska flykfingkvoten,vilket var ett faktum . Då fog man emot drygt 600 flyktingar, medanflykfingkvoten var 1 250, Jag menar att det är viktigt att den av riksdagenfastställda flykfingkvoten skall uppfyllas. Annars är det fullständigtmeningslöst aft vi fattar beslut i och aft vi över huvud taget hardebatter om någon flyktingkvot, 83 () replik: Jag vill klargöra att det inte finns någonöverenskommelse med i den här frågan. Syftet bakom diskussionernamed är aft vi själva i skall avgöra vilka som skall kommahit, Def skall alltså inte enskilda resebolag göra. Det är andemeningen. Det ärockså viktigt aft ställa det kravet aft de som kommer, så långt det är möjligt,skall ha resedokument med sig. Det är rimliga krav som man mäste ställa. När def sedan gäller flykfingpolitiken i stort är denoerhört generös. Invandringen har ökat påtagligt , ochantalet flyktingar uppgår till mellan 12 000 och 14 000 personer, vilket visaratt vi har en generös flyktingpolitik, Flykfingkvoten ger möjlighet tillflexibilitet - den kan vara lägre eft år och högre ett annat är. Det förs nudiskussioner om en ökning av den organiserade överföringen, Def vore bra om mankunde nå fram fill en sådan ordning att de som önskar komma fill vändersig fill FN:s flyktingkommissarie och atf hitresan sker under organiseradeformer, Def är den ordning man bör eftersträva, 84 (vpk) rephk: Fru talman!Det var inte överenskommelsen handlade om utan DDR.