prot · G909164 · 1985-12-31 00:00:00 — Vi tror nämligen att det är mycket viktigtatt informera och stimulera särskilt ungdomar att spara, Allemanssparandet t.ex. har i sig inte nämnvärt medverkat till att de stora nya grupperna kommermed. Det är mest de som redan har vanan inne som har gått med i det sparandet.Vi har t. ex. ca en miljon ungdomar i åldern , en gruppsom ofta står i begrepp att kasta loss och flytta hemifrån sin familj. Det ärviktigt att göra en extra informationsinsats till de ungdomarna om nyttan ochbehovet av att spara. Vi tycker att det är väl använda pengar att öka på detföreslagna anslaget med ytterligare 5 milj. kr. just till insatser påungdomssidan. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 11, I reservation nr 12 för vi till torgs en vid det här lagetganska känd centeråsikt. Det är alltså en gammal bekant för kammaren.Reservationen gäller nämligen privata investeringskonton, ett system försparande som vi i tycker har många fördelar. I korthet innebärdet att insättningar pä ett privat investeringskonto skall berättiga till enskattereduktion av insatt belopp. Det är endast ett ökat sparande somger denna rätt. vilket skulle ge en verklig samhällsekonomisk fördel,Allemanssparandet har, trots att det är populärt, uppenbarligen inte resulterati den ökning av hushållssparandet som man hade väntat sig från regeringens ochfinansdepartementets sida. modell skulle innebära ett större intresseför målinriktat sparande och skulle också kunna stimulera till samhällsnyttigainvesteringar. Utskottet konstaterar i sin kommentar beträffande de mångacentermotionerna om inrättande av privata investeringskonton att förslaget ärintressant i sin avvägning mellan konsumtion och sparande men avstyrker ändåsamtliga motioner, bl. a, med motiveringen att det inte är bra med alltförmånga sparstimulanser . Då måste man ändå fråga sig: Är det inte den Den ekonomiska politiken, m. m. Den ekonoiniska politiken, m. in. samlade,totala effekten av både sparande och stimulanser man måste räkna med? Jag skallmed stort intresse lyssna till vilken kommentar har på denpunkten. I reservationen anför vi att förslaget uppfyller kravet påbehövlig dämpning av konsumtionen och en lika behövlig ökning av det personligasparandet. Det finns ett brett stöd för de privata investeringskontona utanfördet här huset, även utanför vårt lands gränser, men tyvärr är det i detavseendet väldigt dåligt beställt innanför utskottsrummets väggar. Jag kan inteunderlåta att lufta en viss besvikelse över det. Nog trodde jag att åtminstonemoderater och folkpartister hadekommit över den hämning som ofta uppstår närman ser på vem som har upphovsrätten till ett förslag. står fast vid förslaget om personligainvesteringskonton därför att ett sådant system är positivt församhällsekonomin och positivt för den enskilda ekonomin. Jag yrkar därförbifall till reservation nr 12, Som avslutning, herr talman, vill jag säga några ord ocksåom reservation nr 13, där tillsammans med och moderatasamlingspartiet tar upp den omdiskuterade realränteskatten. Anledningen tillatt vi vill ha ett tillkännagivande i den frågan är just den negativa effektsom realränteskatten har på sparandet. Reservationstexten uttrycker dettaklart, och jag vill gärna läsa upp den: "En realränteskatt ger staten stora inkomster vid högrealränta och försäkringsspararen motsvarande reducerad avkastning. Vid lågrealränta får spararen finna sig i minskat värde på sin försäkring utankompensation från staten. försäkringsspararen blir den ständigeförloraren." I reservationen konstateras avslutningsvis att dettakommer att få negativa effekter på sparviljan, vilket torde vara dagens"understatement". Vi tycker mot den här bakgrunden att det är viktigtatt få ett uttalande från i enlighet med vad som framförs ireservation 13. Jag yrkar bifall också till den reservationen. Utöver yrkandet om bifall till reservationerna 11. 12 och13 vill jag yrka bifall till de reservationer i övrigt som står bakom,nämligen reservationerna 1, 5. 7 och 9. 77ROLAND (): Som sade är vi alla överensom behovet av att öka sparandet i vårt land. Sparandet är inte tillräckligt föratt finansiera de nödvändiga investeringarna och de underskott som finns ibytesbalansen, om vi också skall kunna återbetala de stora lån som vi under enperiod tog upp i utlandet. Det är därför nödvändigt att sparandet ökar i den svenskaekonomin. Det bör ske genom, för det första, en minskning av det statligabudgetunderskottet och, för det andra, en ökning av hushållssparandet.Hushållens sparkvot ligger, som andra talare har sagt, lågt.Hushållssparandet är omkring O %. Det är riktigt. , att det är som ljuvmusik i mina öron att förutsättningarna för hushållssparandet ärgynnsammare än de kanske någonsin har varit. Reallönerna börjar, sänkningar, att återigen öka. Det innebär ökadrealränta, och det görsparandet mycket lönsamt. Dessutom fördubblar vi sparavdraget.Allemanssparandet utvecklas. Som sade är ocksåmarginal-.skatterna viktiga, och de har sänkts under en treårsperiod.Underskottsavdragen har begränsats. Allt detta sammantaget stimulerar till både arbete ochsparande och motverkar den spekulationsekonomi som vi led av under många av deborgerliga åren. Genom att realräntan nu har blivit förhållandevis hög harde statliga kostnaderna för allemanssparandet blivit större än vad som tidigareförutsatts. Dessutom finns, med dagens räntesatser i allemanssparandet, riskerför att det kan löna sig att låna pengar för att sätta in dem på konton iallemanssparandet. Det finns också risk för att konkurrensen med andrasparformer blir för svår. Därför föreslås att räntenivån fr. o. m. skallfölja diskontot. Men även efter denna sänkning kommer spararna att få enpositiv, hög realränta och allemanssparandet att vara den mest förmånligasparformen. Vi höjer nu också taket för de totala insättningarna iallemanssparandet . Det finns en del andra förbättringar som jag kort skallnämna. Allemansfonderna, som är aktiefondssparande, fär , precis som andraaktiefonder, placera av fondvärdet i . Det gör detmöjligt för OTC-företagen att starta företagsanknutna allemansfonder. Jag skall något kommentera de anföranden som harhållits här, bl. a. av , Han talade om reservation 3 och sadeungefär: Vad vi moderater vill är att få sparandet överfört från det allmännatill det enskilda. Vi märkte det under de borgerliga åren! Budgetunderskottetökade ju då enormt och var uppe i över 80 miljarder. Jag tror, FilipFridolfsson, att det är mycket viktigt att vi får ned budgetunderskottet. Detär en form av allmänt sparande. Vi skall också stimulera det enskilda sparandet. Jagtycker att det är ambitiöst att uttala sig för ordentliga mål i sparpolitiken,men och jag rör oss kanske i litet olika kretsar. Det kanskeär väl ambitiöst att i varje fall för den stora allmänheten sätta upp som målatt hushållen skall ha besparingar motsvarande en årslön för en industriarbetare.En undersökning som har gjorts av LO, Fakta om välfärden, visar att avLO:s medlemmar med ett eller två barn inte förmår att inom en veckaskaffa fram . för oförutsedda utgifter, 1 dagens läge kan dennamålsättning för dessa hushåll därför vara litet av ett slag i ansiktet. Även omvi tycker att förslaget är ambitiöst, yrkar vi alltså avslag på reservationen. Även tog upphushållssparandet. När man diskuterar hushållssparandets utveckling, är detviktigt att göra skillnad på realt och finansiellt sparande. Det är klart attdet minskade småhusbyggandet har medfört att det reala sparandet sjunkit. Detfinansiella sparandet är däremot högre än vad det var 1982. Där har vialltså kunnat notera en liten förbättring. Men det är klart att vi inte skallnöja oss med det. Både och tog också upprealränteskatten. Jag märkte då hur farligt det är att diskutera någonting somdet ännu inte föreligger något förslag om, sade attförsäkrings- Den ekonomiska politiken, m.m. 10 protokoll 1985/86:163-164 Prot.1985/86:164 spararna blir de ständiga förlorarna. Hon menade att dessa fårbetala mera i Den ekonomiska politiken, m. m. skatt omrealräntan är hög och att det också blir de som förlorar när räntan är låg meninflationen i stället är hög. Är det säkert att det blir sä som , och hur vet hon det? Det beror väl på hur man konstruerarbeskattningen av realräntesparandet. Partivännerna i tycker ju att dendanska konstruktionen av realräntebeskattningen är det bästa som har hänt. Detär som sagt ganska meningslöst att diskutera ett förslag som vi ännu inte harsett. Det kan säkert finnas många olika sätt att konstruera en realränteskatt -om det nu skulle bli något som vi längre fram har anledning att ta ställningtill. det vet vi ju inte . Jag vill bara återigen peka på att det - som väl ocksåhänder i debatten om den kommunala ekonomin - finns två bud från de borgerligapartierna när det gäller informationsanslaget. och villinte ha något anslag alls till sparfrämjande information, medan centerpartiettycker att det föreslagna beloppet är alldeles för lågt och vill ha ytterligare5 milj. kr. Det vore intressant att lyssna på en debatt inom det borgerligalägret. Jag kanske skall tillägga att vårt anslagsförslag också här är välavvägt, eftersom vi ligger mitt emellan, ville gärna att jag skulle kommenterafrågan om de privata investeringskontona. Som hon sade är denna fråga en gammalbekant. Det var väl kanske inte rätt att säga att utskottsmajoriteten avslogförslaget enbart av den anledningen att det inte var lämpligt att använda mångasparstimulerande åtgärder . Det tunga argumentet för avslag - det somBritta Hammarbacken av någon anledning inte berörde - är ju att man kanspekulera i sparande. Man kan låna pengar, med avdragsgilla räntor, och placeradem på skattemässigt gynnade konton - med den konstruktion som centerpartiethar tänkt sig kan man ju få den effekten, vilket inte är bra. Men även här kandet finnas tekniska lösningar. En annan sak, som naturligtvis är väldigt viktig, är attett genomförande av förslaget kostar statsmakterna mycket pengar. Jag tror inteatt det bara är hämningar som gör att och inte följermed utan att de känner ett samhällsekonomiskt ansvar. Jag respekterarfolkpartiet och för att de också tänker på det. Sammanlagt finns det13 reservationer fogade till finansutskottets betänkande 34. Jag tror att jaghar kommenterat de flesta av dem, men för att inget missförstånd skall uppståyrkar jag avslag på samtliga reservationer och bifall till utskottetshemställan i dess helhet. 78LARS DE () replik: ansåg att det förelåg ljuvmusik i den svenska ekonomin när det gäller sparandet-inflationen minskar,sparavdraget har fördubblats och man har förbättrat villkoren förallemanssparandet. Det är naturligtvis riktigt, men han anför som bevis på attdet har börjat vända att den finansiella sparkvoten har gått upp något päsistone. Den finansiella sparkvoten råkade doppa under noll 1982.och efter 1982 har kurvan rört sig som en slamkrypare längs nollinjen. säförbättringen till en halv procents positivt värde är inte mycket att hänga uppförhoppningar på. Jag vill påminna om det gamla militäraordspråket att när karta och terräng är olika, äger terrängen giltighet. RolandSundgren säger att kartan innebär att sparandet nu skall gå upp, men terrängenhar inte utvisat att det har gjort det . Därför tror jag att det är viktigt att, som deicke-socialistiska partierna har gjort, insistera på att förbättra villkorenför sparandet genom sådant som att bibehålla över diskonto på gammaltallemanssparande, att inte höja skatten på lotterivinster, att göra besparandetallmänt tillgängligt och inte till ett privilegium för HSB och ochatt låta skattefondskontona få behålla ursprungliga skatteförmåner. Jag tror att det är genom sådana konkreta åtgärder som viverkligen kan få sparandet att öka, . Den ekonomiska politiken, m.m. Anf.79 () replik: undrade om inte vi två rördeoss i skilda kretsar. Jo, det gör vi. Skillnaden mellan och mig, eller rättaresagt mellan socialdemokrater och moderater, är att vi moderater prioriterarenskilt sparande och enskilt ägande av framför allt bostäder och aktier, medansocialdemokraterna prioriterar kollektivt ägande. Kollektivism är er livsluft,, och vi har en motsatt uppfattning: enskilt ägande ger trygghetför människorna. Så på enpunkt är vi överens. Vi rör oss i skilda kretsar. 80 () replik: uppehåller sig med storförtjusning vid citatet om den ljuva musiken. Det är kanske bäst att jag sägeratt det var en av spardelegationens experter som gjorde uttalandet. Jag haringenting emot att vidarebefordra det, för vi vill väl alla hjälpa uppsparandet - eller hur, ? Men det som var min poäng var att man i så fall måsteställa frågan: Varför får vi inte upp sparkvoten? Den frågan har centernförsökt svara på. Jag avstod från att kommentera de uppgifter Kjell-OlofFeldt lämnade tidigare , för jag ville ge en chansatt själv formulera sin kommentar. antydde nämligen, och tyvärrgjorde nu detsamma, att det skulle bli stora kostnader församhället - jag tror att det var ett tiotal miljarder som nämndes - om mangenomför vårt förslag om privata investeringskonton.Det förstod jag interiktigt. Vad är det för skillnad, , mellan att höja taket förallemanssparandet till . och att införa privata investeringskonton?Principen med skattefrihet är densamma. Fördelen med vår modell är att det ärett nysparande som ger rätt till skattebefrielse. "Risken" att detskulle bli dyrare än allemanssparandet skulle i så fall ligga i att sparformenblir alldeles för populär. Denna risk är värd att ta. En viktig sak i dessa sammanhang är att man behöver sesparandet i ett mångårigt perspektiv och inte bara i taget.Är RolandSundgren beredd att anlägga ett sådant perspektiv? Den ekonomiska politiken, m. m. 81ROLAND () replik: När det gäller investeringssparandet tror jagatt de summor som har nämnts kan vara riktiga. Men i varje fall kostar ertförslag till privata investeringskonton inte bara staten, utan också kommunernastora pengar, såvitt jag kan förstå. Som jag sade tror vi dessutom att dettakunde innebära en viss spekulation i sparandet. Det kan också bli förvirrandemed många olika sparstimulerande åtgärder . har nämnt spardelegationens seminariumvid några tillfällen. Jag tror det är viktigt att påpeka att delegationenframhållit att det viktigaste just nu när det gäller hushållssparandet inte äratt införa fler ekonomiska morötter. Vi har bra stimulanser för sparandet nu.Vad det gäller - och där har stött oss mer än väl - är att stödjainformationen, att tala om hur gynnsamt det är för individen att spara i dag.och därigenom skapa förändrade attityder till sparandet. Jag tror att vi kan nöja oss med allemanssparandetoch de förändringar vi gör när det gäller vinstsparandet, även om ändå har en något avvikande uppfattning. Ökningen av beskattningen till kanske inte direkt är gynnsam, men att man får ta en större andel av räntantill vinstpremier tror vi ändå är stimulerande, 82 () replik: Jag tycker det är viktigt att slå fast att ifråga om "spekulation", som kallar det. och kostnadenför sparandet är det ingen skillnad mellan de bägge sparformerna. Jag tycker också det är viktigt att peka på att de privatainvesteringskontona har en inriktning på nysparande, som är nyttig och bra församhället som sådant. Det är dessutom bra för individen och har en inriktningmot investeringar.Varför skall inte privatpersoner kunna planera och investeramålinriktat, när man tillåter företag och fonder att göra det? Kostnadsdelen är det mycket intressant att få reda på.Socialdemokraterna har själva talat om vad satsningen på allemanssparandetkommer att kosta. Så det är alltså en intressant siffra. Vad jag argumenterademot är att kostnaderna bara skall belasta den ena formen. Jag hävdar att de iså fall skall belasta bägge två. Men sparande är någonting samhällsnyttigt. Man måste sedet i ett längre än ettårigt perspektiv. Det är vad vi i vill. 83 () replik: anmärkte på att vi ifolkpartiet motsatte oss höjandet av skatten på vinstsparande. På det vill jagbara i korthet genmäla att allt sparande är väldigt långsiktigt. Därför är detönskvärt att man inte ändrar reglerna . De som sparar skallkunna känna igen sig i landskapet och veta vilka regler som gäller och kunnalita på dem. Förslaget att höja vinstskatten är därför klåfingrighet.Dessutom tjänar staten föga på det. Man får visserligen in mera i skatt, menman höjer räntan. Detta är bara gungor och karuseller från statenssida i Jag tycker det vore bättre att låta reglerna vara oförändrade så attspararna känner igen sig. 84 () replik: Det finns alltid motiveringar, ,till ändringar. När man nu låter en större andel av räntan - man höjer den från2 % till -kunna utdelas i vinster, så innebär det också en rättvisa ibeskattningen. Det man får betala i skatt på vinst, alltså av vinsten,närmar sig i alla fall det man får betala i skatt på räntan. Det är i regel . Det är alltså bl. a. sådana motiveringar till ändringen. Det är väldigt viktigt att man inte får möjlighet attspekulera i sparandet. Det är därför som vi sänker räntan inomallemanssparandet . Det är lika mycket som räntan inomallemanssparandet ligger över diskontot. Med den realränta som gäller i dagoch med den låga inflation vi har skulle det löna sig att låna pengar för attsätta in dessa på allemanssparandet. Vi vill också ha ett ordentligt nysparande inomallemanssparandet. Vi tror att allemanssparandet verkligen ger fler hushållförutsättningar att planera och spara målinriktat. Man behöver inte krånglatill det med privata investeringskonton, som - det är vi överens om inom andrapartier - kostar statskassan betydligt mer än vad allemanssparandet gör. Detkommer att kosta något mindre efter ändringen av räntesatsen. Den ekonomiska politiken, m. m. Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare replik. Anf.85 (): uttryckte sig på följande sätt i ett anförandepå förmiddagen: "I reservation 4 avskaffar de tre borgerligapartierna ånyo löntagarfonderna." Så slappt, herr talman, får inte enutskottsordförande i beslutande församling uttrycka sig. Harvi avskaffat dem, behöver vi inte göra det någon mer gång. I det avseendetupprepar vi oss inte, . "Eftersom fonderna sköter sig bra och reservanternainte brytt sig om att 'hitta på' några nya argument för redan kändaståndpunkter bör reservationen avslås. "Så fortsätter han:"Förmodligen återkommer reservationen i frågan även framledes och tillätegrundlagen skulle jag yrka avslag också på dessa kommande reservationer." Ja, det enda i den meningen som jag skulle vilja hållaArne Gadd för räkning är att han använder sig av konjunkfiv. Det gläder migmycket, för det förskönar det svenska språket. Det är synd att han inte ocksåanvände sig av passé simple, som ju franskan fortfarande har men som i svenskanbara finns i äldre sagostilar. När jag läser anförande en gång tilltycker jag att det kunde ingå i Bröderna . Men, herr talman, i hopp om att sig låter bevekanär jag nu med argumenten vill leka, yrkar jag bifall till reservation nr 4 ifinansutskot- Prot.1985/86:164 tets betänkande nr 30 om avskaffande av de kollektiva löntagarfondernamed följande motivering - i form avrimmad frasering: Den ekonomiska poli- När om fonder sökt rimma tiken, m.m. då tändes för oss en hoppetsstrimma i dennadjupt splittrande fråga Attregering av hänsyn till sak skulle våga ta bortdenna konstiga ordning med nygemensam förordning. Men ack vad vi sorgligt oss bedrog när talmannens klubbaslutligen slog och fastställde maktens besked Att här skall ni vandrai samma led och alla till fonder betala även om vinsterna dala. Vad stort skulle inte allt detta ge om blott ni till"fakta" vågade se sa statsråd på statsråd i livlig debatt Menlyssnade ej ett enda skvatt på all den kritik som vi förde fram och grundade påen mängd diagram. Vårt land skulle växa med nyvunnen kraft och pengar somföretag redan haft men tagits från genom extra skatt och samlats till fonderi syfte att på nytt få någon att dem spendera och kalla det hela för investera. För marknadens skull, för dess bristande nit att slåvakt om regeringens självtillit fåfondchefer utses i var region och köpaoch köpa för mången miljon så maktengled över fill självaste facket. Ack ja,det man dolt i ständiga snacket! Men även en chef måste lockas med pengar som lindring förord om köpta drängar gällde gå mot en folkopinion! Ni gav honom därför enhalva miljon i hopp om en skyndsam förvandling av allt vackert tal - tillhandling. Ett fel som ni gjort till tydlig sport är bristen på hänsyn till mången kohort Ty det kräver kunskap och uppriktig tro på andra än fackets mäktiga LO som demonstrerar en krass egoism. ,cr) Så gick det med talet om idealism! En sådanordning vill vi se försvinna och därförjag hoppas. Herr talman, att vinna ett bifalltill vår moderata motion Så attriksdagen nu skall se slutet ochfonderna jordas till evigt förflutet! 1985/86:164 - Den ekonomiska politiken, m. m. 86 () replik: Jag instämmer helt i meter.Äntligen har den moderata politiken funnit sin form! 87 () replik: Herr talman! Naturligtvis vill jag till Gadd eftersomjag här på en kladd att ingenskall ta för givet att jaginte här omgående låt vara,herr talman, stående som ensynpunkt för polen Naturligtvis är jag ibland kavat och därför jag passar somgod moderat till skillnad från utskottsordförande som fann mitt tal mycketstörande. 88 () repUk: Herr talman!Inte alls - gärna en vers fill! 89ALF (): Min gode vän sade att dettaär något av en evakueringsmatch. Därefter har professorn skaldat. Då är detinte så förfärligt lätt att .komma upp och tala om allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken, när det dessutom gått åtskilliga vändor tidigare just omden. Men jag får ändå försöka. I lika stor utsträckning som deinternationella faktorerna har påverkat den svenska ekonomin negativt under1970-talet, påverkas den svenska ekonomin positivt av gynnsammainternafionella omständigheter. Det är bara att gratulera regeringen. Det voreförstås klädsamt om regeringen något mer generöst tillstod den internationelladraghjälpen. kan man lätt få en mycket ljus bild avsvensk ekonomi när olika utvecklingstendenser presenteras, och det är också såregeringen presenterar den ekonomiska situationen. Men skall de djupaobalanserna i svensk ekonomi varaktigt undanröjas krävs en fast och konsekventpolitik Den ekonomiska politiken, m. rn. somutnyttjar de rådande positiva internationella tendenserna. Det finns kanske enrisk för att en illusion nu sprider sig som gör gällande att problemen redan ärlösta. är inflationen högre i än i våra konkurrentländer,svensk industri tappar marknadsandelar på exportmarknaden, budgetunderskottetmåste även fortsättningsvis nedbringas, ränteutgifterna på statsskulden är dennäst största enskilda posten i statsbudgeten, och framför allt ärarbetslösheten fortfarande på en oacceptabelt hög nivå. Jag tycker att det alltför sällan påpekas attdå inflationen sjunker i på grund av oljeprissänkningarna, sjunker denockså i våra konkurrentländer av samma orsak. Det finns förstås också ettsamband mellan de internationella räntenivåerna och ränteutvecklingen iSverige. Om svensk kostnadsutveckling fortsätter attvara snabbare än i omvärlden finns, såvitt jag förstår, bara tvåhandlingsalternativ: antingen ny devalvering eller omfattande arbetslöshet. Vårinternationella trovärdighet förutsätter att inga ytterligare devalveringargörs - alla tycks vara överens om det. Och vem kan tänka sig acceptera enekonomisk politik som innebär att en omfattande arbetslöshet tillåts för att påden vägen få ned pris- och löneökningstakten? Skulle, mot förmodan,arbetsmarknadens parter inte leva upp till sitt samhällsansvar måste regeringenför den skull upprätthålla principen om full sysselsättning och vidtaerforderliga åtgärder därför. Den höga arbetslösheten och den bristandefördelningspolitiken är allvarliga problem i svensk ekonomi. Målet måste därförvara en ekonomisk politik som främjar sysselsättningen och en mer rättvisfördelning av resurserna i samhället.