prot · G909160 · 1985-12-31 00:00:00 — Föredragande statsrådet skriver i propositionen: "Ettav de mest positiva inslagen i utvecklingen är utbyggnaden av denregionala programproduktionen." Dessa program har uppskattas av publiken.40-procentsnivån, som innebär att så stor del av programmen skall producerasregionalt, är praktiskt taget uppnådd. Det är därför dags att förverkliga den förraradioutredningens idé om ätt samla distriktsproduktionen i en s. k. rikskanal.Betydande rationaliseringsvinster och minskat administrativt krångel blir dåföljden. I ett stort antal motioner föreslås en utflyttning av ledningen förrikskanalen, som även filiförs ett nytt distrikt, bestående av A-, B- ochC-länen. Utskottet finner skäl som talar för en utlokalisering och förutsätteratt moderbolaget i sin bedömning tar hänsyn till dessa. Utskottet anserdessutom att regionalpolitiska fördelar uppnås. Än så länge råder oklarhet omvad en utflyttning kostar. Den förra radioutredningen gjorde en kalkyl och komfram till en begränsad kostnad på en betydligt lägre nivå, även i dagens penningvärde,än de 100 milj. kr. som TV-chefen flaggat med i pressen utan att ha utrettfrågan. Denna utlokalisering kan givetvis organiseras på olikasätt, och jag utgår ifrån att man inte endast redovisar det dyraste och därföromöjligaste alternativet. Det vill till mycket väl underbyggda skäl förmoderbolagets styrelse att gå emot en klar viljeinriktning från riksdagenssida. Jag yrkaravslag på den borgerliga reservationen. En utflyttning behöver säkerligen inte belastarädiofonden. Den kan med befintliga medel utan att resurserna förprogrammen behöver tas i anspråk. kan naturligtvis inte förbjuda SverigesRadio-företaget att hos regeringen anhålla om medelstillskott för en utlokalisering, men vi aktar oss för att direkt uppmana till detta. De borgerliga partierna tar också fram en av sina grova pekpinnar och begär ett ekonomiskt utredningsmaterial som skall ligga till grund för debatt. Det verkar som om reservanternas tilltro till TV och moderbolagens förmåga att arbeta rationellt är minimal. En kostnads analys är naturligtvis det första som skall göras. Inte heller behöver man via beordra fram en debatt i denna högst intrikata fråga. Den är redan i full sving. ' Radion har hävdat sin ställning förbluffande väl. Den harblivit en allt oumbärligare del av det svenska folkets vardag. Ett fjärdeFM-nät skall kunna införas /88. Lokalradion skall bli kvitt sittberoende av fönstertiderna hos Riksradion och få bättreplaneringsförutsättningar. I hela västvärlden har en skvalmatta av lättunderhållningsmusik brett ut sig. De talade inslagen blir allt färre och är sånär som på reklaminslagen försvunna i vissa kanaler - en allvarlig utvecklingur kulturpolitiskt perspektiv. Det är mot denna bakgrund som utskottet sägeratt FM 4 inte får domineras av P 3-utbudet vid sidan av lokalradiosändningarna. Det är en vacker tulipanaros moderater och folkpartisterbeskriver när det gäller etablering av en tredje reklamfinansierad TV-kanal. "Den skall ha ett brett programutbud som riktar sig till olikaintressegrupper." Det låter sig sägas, men knappast göras i praktiken. Viskall ha en fristående kanal av konkurrensskäl, heter det. Vad skall mankonkurrera med om? Smala program eller tillgodoseende avminoriteternas intressen? Kritiskt granskande journalistik av näringslivet?Konsumentupplysning om snaskets och skräpmatens påverkan på folkhälsan? Kanskeför att väga upp reklaminslagens propaganda för just dessa produkter? Ellergäller det att ligga några avsnitt före i ? Jag yrkar bifall till utskottets hemställanoch avslag på samtliga reservationer. 12INGRID () replik: Jag minns när ställde frågan: Vemälskar ? Jag minns också att jag då tänkte: Det är fler som älskarSveriges Radio än , tyvärr. påpekade att jag sagt attkvaliteten kostar pengar. Det står jag för. Men jag sade också - och omCatarina Rönnung hade lyssnat hade hon hört det - att mer pengar inte alltidger bättre kvalitet. I ett monopolföretag som har den tankenblivit förhärskande att sambandet mellan kvalitet och pengar helt och hållet ärlinjärt. Det motsätter jag mig. Dessutom tycker jag att man skall se hurpropositionen och utskottsbetänkandet i väldigt hög grad präglas av synpunkterpå hur det fortsatta arbetet skall medföra rationaliseringsvinster. Sedan tog upp frågan om utflyttningen avledningen för rikskanaler. Hon sade bl. a. att man skall använda sig avbefintliga medel och icke av radiofonden. Jag vill ställa en konkret fråga; Omnu , efter det att majoriteten vunnit omröstningen i ,skulle vilja flytta ut , vilka befintliga medel skall man dåanvända? sade att vi skall akta oss för attuppmana att begära att regeringen kommer tillbaka i fråga om merapengar. Det är verkligen märkvärdigt att tro att beslutet skulle kunna bliopartiskt och opåverkat av ekonomiska realiteter, om man inte från sidakan garantera att beslutet kan träffas fritt och utan hänsynstagande till deekonomiska konsekvenserna. Dem måste få ta. Vårt förslag om en tredje kanal är icke en tulipanaros,det är ett blommande tulpanfält, . Vi har icke - jag tror detär viktigt att säga det eftersom det är så väsentligt att ha program medantisnaskpropa- ganda -motsatt oss ett public service-företag. Det är rikfigt att det finns ett Prot. 1985/86:160 public service-företag, och det stödjer vi. Det ärmonopolsituationen och ensamrätten som vi i alla avseendenmotsätter oss. 13 () replik: höll ett mycket fridfulltanförande, och det tycker jag var bra. Vi är ju i stort sett överens. Detta ären total reträtt från de ståndpunkter som man framförde 1978. Mot bakgrund av detta skulle jag vilja ge ett litetvänskapligt råd fill : Ta inte i så häftigt i kritiken av entredje, fristående kanal! Det kan ju hända att någon när den väl har införts iSverige kommer och citerar . "En vacker tulipanaros sominte låter sig göras i prakfiken" - ja, det är verkligen ett blommandespråk! Men är det ju så att det finns ett stort antal länder iEuropa där man har just detta system. Jag vill gärna fråga; När hon ser ITV:sprogram i , slås av skräck inför detta utbud? Eller närhon tittar på andra kanal? Det är ju fullt möjligt att omge också en sådan kanal medsådana regler att vi kan garantera att programkvaliteten hålls. Den vikfigafrågan är hur de reglerna skall se ut och hur vi skall kunna skapa dettatillsammans. I övrigtvar det ett fridfullt anförande. 14 () replik: Jag skall endast på en punkt ta upp vadCatarina Rönnung sade, nämligen om en eventuell lokalisering av rikskanalenutanför . Jag trodde att hon skulle förklara vad utskottets majoritetmenar, men i hennes fall kan man väl fillämpa det gamla ordstävet; Förklarainte, det blir bara värre! Jag fick i alla fall ingen klar uppfattning om vadhennes förklaring innebar. Jag tror ändå att det finns anledning att säga direkt, attom kostnadsskälen skall ligga med i bedömningen och om man i någon mån kan troden redovisning som fanns i , är det redan på förhandklart att kostnaderna kommer att betyda att man icke kommer att lokaliserarikskanalen utanför . Då tycker jag det är rikfigare att säga som vireservanter gör: Kom tillbaka till så vi får diskutera frågan vidare. Jag skulle också vilja säga tillCatarina Rönnung att det vore värdefullt om hon utöver den fina redovisning hongav på många andra punkter i utskottsbetänkandet också ville bekräfta vad somsägs på s. 24, att man skall ge också de små distrikten möjligheter att arbetafrån de utgångspunkter som de finner angelägna. Resursfördelningen över landetskall således ta hänsyn till även de små distriktens förutsättningar attarbeta. 15 BOHAMMAR (vpk) replik; Jag har inte så förskräckligt mycket attpolemisera med om, men en punkt vill jag ändå ta upp. I mitt inledningsanförande var också jag inne på att det äralldeles utmärkt att ett sådant inrättas. Frågan är bara; Hur skall vi klara avdetta om inte ökade resurser ställs till förfogande? Det finns nämligen inga medel föratt klara programverksamheten. Hur skall lokalradion kunna klara det? Och vad kommer den s.k. fria tappningsrätten - en tekniskterm - från alla andra programkanaler att leda till? Innebär det inte attlokalradion kommer att ta vissa populära godbitar från särskilt P 1? Och hurkommer då P 1 att kunna stå sig i konkurrensen? Jag tror att om man skall görapå det sättet måste man också se till att det finns personal så att det räckertill, att det finns ekonomiska möjligheter att genomföra den här tekniskaförändringen. 16 () replik: Jag vill börja med att påpeka för IngridSundberg att mindre pengar i alla fall inte ger bättre kvalitet. Moderbolagethar faktiskt några till förfogande efter det attdotterbolagen har fått sina medel i en första vända - men av taktiska skältalar man från inte så högt om dessa medel. De pengar sommoderbolaget har till sitt förfogande skall alltså gå till organisationsförändringareller reformmedel när det gäller program. Man kanske kan utgå från att SverigesRadio, av en så relativt hög summa, skulle kunna avsätta medel till enutflyttning utan att radiofonden belastas. Men vi vet inte så mycket om detta,eftersom vi inte har någon ekonomisk redogörelse härför. Vad jag säger äralltså ett antagande. berömmer min fridfulla och lugnaläggning. Jag tackar för hans komplimanger i detta avseende. Jag vidhåller ändåatt en tredje reklamfinansierad TV-kanal är den största och grannastetulipanaros som man har talat om i den här kammaren när det gäller TV -speciellt eftersom jag lade märke till att sade att tiden förreklam i den tredje fristående kanalen skulle vara begränsad. Man kan verkligenfundera över detta: Varifrån skall ni få medel? En vanlig TV-kanal kostar överen halv miljard kronor. Hur skall det kunna strömma in tillräckligt mycketreklampengar till er TV-kanal för att ge er alla de underbara svenskproduceradeprogram som ni talar om? I själva verket kommer reklammedlen att bli såbegränsade att en tredje fristående kanal blir tvungen att producera ungefärsamma smörja som - fastän kanske översatt. Till skall jag säga att jag givetvis står bakomutskottets skrivningar, även det som står på s. 28 om de små distrikten, somhan drog fram. Moderbolaget har det yttersta ansvaret för hur man skall bedömautlokaliseringar, men jag anser att man skall akta sig för att ta den uppgiftsom TV-chefen i flaggar med för gott - att kostnaden förutlokalisering skulle bli 100 milj. kr. Det var där fråga om ett mycket frittberäknat belopp. Det var ett skrämskott från vissa tjänstemän. 17INGRID () replik: Låt mig börja med att hålla med CatarinaRönnung. Jag har också uppfattningen att det är felaktigt att lägga framkostnadsberäkningar som bara är höftade för en så pass omfattande sak som enutlokalisering av en TV-ledning innebär. Jag är heller inte säker på att dennämnda siffran är helt korrekt. Däremot är det kanske något mer förvånandenär tar upp de ett par hundra miljoner som moderbolaget haröver när de andraprogrambolagen har fått sina pengar och hävdar att dessa skulle användas. Jagtror att man skall se det i relation till att radiofonden den 1 juli förra årethade ett överskott på ca 25 milj, kr. beräknas den ha ett underskott påca 100 milj. kr. Man skulle alltså ha tagit 125 milj. kr. extra ur radiofondenmedan man fortfarande skulle ha i moderbolagetsägo som man inte gärna talar om. Jag ställer mig skeptisk till detta. Det enda konkreta och förnuftiga är att stödjareservationen, i vilken det klargörs att man skall göra objektiva bedömningaroch att man sedan får se vad resultatet blir. Jag tror att det är riktigt. har en fridfull läggning, och det tyckermånga av oss är mycket behagligt. Men det är nästan rörande när hon värnar ommonopolet genom att uttrycka omtanke om dem som eventuellt skulle görafelsatsningar på en TV 3-kanal. 18 () replik: uttrycker nu oro över attreklamintäkterna inte skulle räcka till. Det illustrerar skillnaden mellanmarknadsekonomi och planhushållningsfilosofi. vet hur detförhåller sig. Man skall inte införa en reklamfinansierad TV-kanal, eftersomintäkterna inte är tillräckliga. Man skall förhindra och förbjuda.Marknadsekonomi innebär att man säger: Själv tror jag inte på detta, men låtgärna andra försöka. Det system som har visat sig kunna fungera inte bara iEngland och många andra länder utan också i behöver man inte döma ut påförhand. uttalande var en mycket klar illustrafion avskillnaden mellan ett marknadsekonomiskt perspektiv ochplanhushållningsfilosofin. 19 () replik; Jag är tacksam för att nulyfte fram vad utskottet skriver i frågan om resurser till de små distrikten.Jag tror att det är värdefullt att det på detta sätt poängteras i denna debatt. Självfallet har jag inte tagit ad notam allt vad som stodi artikeln i . Jag sade t. b. m. att jag inte ville göranågon värdering av uppgifterna. Men om de speglar inställningen hos ledningenför /TV:s kanaler, kommer det givetvis att finnas oöversfigligahinder för att lokalisera ledningen för rikskanalen till en ort utanförStockholm. Jag ville gärna att det skulleklaras ut vad utskottsmajoriteten menar, men inte heller i det senaste inläggetav skapades det någon klarhet i det avseendet. 20CATARINA RÖNNUNG (s) replik: Jag tyckte, , att jag uttryckte migmycket klart när jag sade att moderbolaget skall ta stor hänsyn till attutskottsmajoriteten har uttalat att man verkligen skall beakta dekulturpolitiska och i viss mån även de regionalpolitiska fördelarna av enlokalisering till en ort utanför . Det anser jag vara en mycket klarviljeinriktning från utskottsmajoritetens sida. Prot.1985/86:160 Anf. 3 juni1986 Herr talman! Den proposifion sombehandlas i utskottsbetänkandet och som ärföremål för dagens kammardebatt har tillkommit efter en lång process, bl. a. ien parlamentarisk beredning. Skälet till att processen tog, och fick ta, sålång fid var att det för både regering och opposition bedömdes somutomordentligt viktigt att de avtal som skall reglera ochdess dotterbolags verksamhet skulle träffasunder en så bred enighet som möjligt. För ett land som vårt, för medborgare i ett litetspråkområde, är det centralt att det nationella radio- och TV-företaget kanbedriva en verksamhet i allmänhetens tjänst utan att vara föremål föruppslitande och svåra strider som har partipolitisk karaktär. I den proposition som jag på regeringens uppdrag harlämnat till redovisas alltså en i huvudsak enig beredningsuppfattningar. Det betyder naturligtvis inte att propositionen i alla delar äruttryck för varje uppfattning som ett enskilt parti kan ha haft vid inledningenav beredningsarbetet - och det är viktigt att påpeka. Propositionen präglasnaturligtvis i långa stycken av resonemang som förts, av slutsatser som vi harkommit fram till, av avvägningar som gjorts och av tillmötesgåenden som visatsfrån de i beredningen ingående partierna för att möjliggöra denna enighet. Denbreda enigheten är angelägen framför allt därför att den ökar möjligheterna fördet nationella radio- och TV-företagets integritet. Det är skälet till att vihar varit så måna om denna enighet. Jag skall för den skull inte ta upp någon polemik medJan-Erik , när han uppenbariigen söker finna en personlig identitet ipropositionstexten med hänvisning till proposition. Jag kan förstå atthan gör det eftersom han inte har deltagit i beredningsarbetet - det harIngemar gjort för vidkommande. Jag skall heller intekommentera de recensioner av propositionen som gör. Hangillar ju ibland att recensera, vilket fick erfara. Låt mig i stället redovisa några huvudpunkter kring detsom är propositionens grunder. Utgångspunkten när vi började vårt beredningsarbete varkonstaterandet att erfarenheterna från den gångna perioden inte var uteslutande positiva. Vi kunde konstatera att det fanns oklarheter i regelskrivningen när det gällde vilka fullmakter som skulle gälla i fråga om moderbolag och dotterbolag. Det framkom när vi behandlade förslaget om betal-TV, som hade svårt att finna rätt forum i , och det framkom när initiativ rättsskrivelsen behandlades i styrelsen. Det krävdes alltså en förstärkning av moderbolaget - därom blev vi tidigt överens - och en klarare angivelse av kompetensfördelningen mellan moderbolag och dotterbolag. För att denna förstärkning av moderbolaget skulle bli möjlig krävdes också - och det är viktigt att påpeka i det här sammanhanget - att moderbolaget kunde uppnå en större självständighet i förhållande till regering och riksdag. Först när moderbolaget har sådana något vidare fullmakter kan man också ta till vara en något starkare beslutsrätt gentemot dotterbolagen. Detta hänger alltså samman i propositionen och i den överenskommelse som ligger till grund för 24 denna. Det är viktigt, inte bara för att klara näraliggande ochlöpande ärenden utan också i en ny och förändradmediesituation, att som nationellt radio- och TV-företag harmöjlighet att göra en samlad bedömning av hela mediaområdet, dvs. hela detområde som täcks av den s. k. public service-verksamheten. Vi lyckades alltså nå fram till ett brettsamförstånd om kommande verksamhet. Vi lyfte i det stycket utfrågan om reklamfinansieringen vad gäller den tredje kanalen. Jag tror att detär värdefullt att så kunde ske, eftersom organisationsform isig inte behöver vara annorlunda om företaget skulle ha möjlighet attfinansiera en TV-kanal med vissa reklamintäkter eller om det vid sidan avSveriges Radio-företaget skulle kunna finnas andra TV-företag. Vi får dessutomtillfälle att särskilt behandla frågan om reklamfinansiering i den remissomgångsom följer på överlämnandet av enmansutredningen om effekterna av införande avreklam i svensk television. Utredaren , som i sitt arbete harkunnat möta betydande komplikationer, eftersom frågan är mycket komplicerad,räknar nu med att hans arbete skall vara avslutat i månadsskiftet juni-juli.För egen del är jag mycket angelägen om att utredningen då kan läggas fram ochbli föremål för remissbehandling. Med en viss irritation har jag kunnat se att man i några tidningar har hävdat att jag skulleha vägrat att ta emot reklameffektutred-ningen därför att jag inte gillade desstankegångar. I själva verket är det så att det jag har sett avreklameffektutredningens material tyder på att utredaren har dokumenterat attfrågan om reklamfinansiering i televisionen är betydligt mer komplicerad än vadde flesta reklamivrare har föreställt sig. När pekar på att reklamfinansieringeningalunda är så säker, är det ju inte ett inlägg för att säga att folk inteskall få förlora pengar på en marknad - det får man gärna göra. Men man måstefundera över: Vad är det för verksamhet de sysslar med? När man gör denbedömningen är det ju ansvaret för TV-verksamheten som är det avgörande. Då kanman konstatera att BBC i har kommit att något tveka inför tankar på enreklamfinansiering av BBC:s kanaler med hänvisning till att marknaden är såosäker att man inte vill ge sig ut och leka på den utan att något avvakta. Denbedömning som regeringen har gjort, att vi har skäl att avvakta en omfattandedebatt och att iaktta utvecklingen innan vi tar ställning, tycks också vinnastöd från andra länder. Låt mig, herr talman, mycket kort säga några ord tillIngrid . Hon riktar en fråga till mig om vad jag menar med"huvuddelen av den tid som folk kan se på TV". Detta är utskottetsskrivning. Jag har - och på den punkten är jag ledsen om jag tvingas vara vag imin formulering visavi - i propositionen, och där harberedningen varit ense, utgått ifrån att vi skall stå fast vid att och dotterbolagen skall ha en självständighet i sin planering.Jag har därför bara angivit de allmänna villkoren och de allmänna ramarna ochinte gått ut och gjort någon detaljföreskrift om hur fördelningen isändningstid mellan de olika kanalerna skall vara. Det är alltså styrelsen, somliksom i fråga om val av förläggningsort för den andra kanalen, skall taställning till det. Jag vill bara erinra om att styrelserna för ,moderbolag och dotterbolag, inte är vilka 1985/86:160 styrelser som helst. Till dessa styrelser har inte rekryterats personer som erbjuditsig att gå in i en styrelse för att de tycker att det är festligt och som maninte vet vilka de är, utan här är det i hög grad fråga om styrelseledamöter som har förankring ochkontakt också i parlamentariska sammanhang men som i sin egenskap avstyrelseledamöter har att förvalta ett självständigt nya och sig förändrande mediesituafion som vi nu kommer att möta krävs ettnationellt radio- och TV-företag med självständighet och oberoende. Denproposition som lagts fram och som utskottet har behandlat ger förutsättningar.för en sådan självständighet och ett sådant oberoende. Anf.22 () replik: Det är alldeles riktigt att det var utskottets skrivning som jagciterade, men i propositionen har statsrådet skrivit på ett ställe:"Planeringen av distriktens produktion som skall sändas i rikskanalenförutsätts bli mera styrd än vad fallet är i nuvarande system. Rikskanalenförutsätts sålunda sända regionalt material." Denkortfattade upplysningen gör att man inom utskottet måste ställa sig frågan:Får rikskanalen möjlighet att sända annat än regionalt producerade program? Dåkommer självfallet frågan in om möjligheten att inköpa program. Vi har jutotalt sett i TV en begränsad andel som produceras i . Av detta är i sintur en begränsad andel producerad ute i landet. Totalt sett är avdet som visas producerat utanför . Det har kommit fillutskottets kännedom att det internt inom har cirkulerat ettpapper som skulle ge, om jag minns siffrorna rätt. Stockholmskanalen ca 110sändningstimmar och rikskanalen . Dåbörjade utskottet att reagera. Anf.23 () replik: säger med mild ironi att jag gillar att recensera. Ja,men har ju i uppdrag att just recensera, eller granska, regeringensförslag. har jag på alla punkter utom på en som inte tas upp iproposifionen - det gäller frågan om en fristående kanal -berömt regeringen.Jag tycker nämligen att sanningen skall fram - även om den, som i det härfallet, råkar vara behaglig för både och mig. Anf.24 () replik: Jag vill gärna instämma i vad kulturministern sade angående värdet aven bred enighet bakom en förändring av riktlinjerna för och sade i mitt anförande tidigare att det är värdefullt att man har kunnatkomma fram till en sådan förändring. Jag sade detta också med tanke påresultatet beträffande inriktningen av kanalkonstrukfionen. Självfallethar varje enskilt parti, utifrån nämnda gemensamma uppslut ning, möjlighet att göra nyanseringar. Det är väl vad som skall komma fram i en debatt som denna. 26 Vidare är det viktigt att understryka den ökadesjälvständighet som SverigesRadio och TV får i och med de vidgade befogenheter som moderbolaget får iförhållande till tidigare. När det gäller resurserna till de två kanalerna har manunderstrukit att dessa skall ha likvärdiga resurser. När det gäller deninformation av som har gått ut inom företaget. Ny kanalstruktur -mer pengar till program, rör det sig ändå, som sade, om enuppgift om att sändningstiden i kanal , Stockholmskanalen, skall öka till110-115 timmar . Man beräknar att sändningstiden i kanal kommer attomfatta . Det är målsättningen.Det framgår klart av det meddelande som har gått ut inom företaget att detfinns skillnader i fråga om fördelningen av sändningstiden . 25 BO (vpk) replik: I fråga om reklam i TV tror jag att man skallakta sig för att hänga upp alltför mycket på den kommandereklameffektutredningen. hänvisade till denna, och det har förövrigt också gjort i sitt yttrande om en vpk-motion idenna fråga. För det första tror jag att beräkningarna av vilkaeffekter reklam i TV kommer att få alltid måste vara ytterst osäkra så länge viinte har infört systemet i fråga. Vi vet ju inte hur det här kommer att rullavidare. Med tanke på denna osäkerhet tycker jag som sagt att man inte skallhänga upp alltför mycket på nämnda utredning. För det andra vill jag framhålla -och det är det viktigaste - att vad utredningen än kommer fram till, kvarståralla de principiella skälen för att fridlysa åtminstone och gäller kommersens krafter. Vi har ingen anledning att ytteriigare ökautbudet av reklam i massmedierna.