prot · G90999 · 1985-12-31 00:00:00 — Det gäller i ett sådant läge att noga veta vilkakonsekvenserna blir vid val av regional strategi. Behovet av långsiktigainvesteringsplaner för transportsektorn blir därmed uppenbart, Def är bl, a,mof den bakgrunden man fär se förslaget fill en långsiktig invesferingsplaneringinom transportsektorn, Def är viktigt aft vi får ett bättre grepp om bl, a,vilka miljö-, närings- och regionalpolitiska konsekvenser framtida investeringarfär i transportsektorn. Därför har vi ett mycket starkt behov av långsiktigainvesteringsplaner. Förslaget är med andra ord, , i allra högstagrad offensivt. Kostnader, avgifter och investeringar inomtransportsektorn Prot.1985/86:99 Fru talman! Med detta vill jag yrkabifall fill utskottets hemsfällan pä alla punkter, vilket innebär avslag påreservationerna 1, 2 och 3, Överläggningen var härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter debatten om trafikutskottetsbetänkande 11,) 57 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till atf debattera trafikutskottetsbetänkande 10 om anslag till trafiksäkerhet, I fråga om detta betänkande hållsgemensam överläggning för samtliga punkter. 58 (): I 1984/budgetproposition sägs att effviktigt led i saneringen av statsfinanserna bl, a, är aft förändra denoffentliga verksamhetens organisations- och finansieringsformer. Vidare anförsbetydelsen av myndigheternas möjligheter aft planmässigt bedriva sitteffektiviseringsarbete, I årets finansplan, där regeringen beskriver sin s, k,tredje vägens politik, anges som en viktig beståndsdel i denna tredje vägsparandet. Det sägs: "Vi skall spara - därför aft den privata ochoffentliga konsumtionen måste anpassas till de ramar som våra produkfivaresurser sätter," Det sägs också mycket tydligt att ett ökat sparande iden offentliga sektorn är nödvändigt. Det är mot den bakgrunden ganska egendomligt atfregeringen år avvisar def besparingsförslag som eff statligt verk,trafiksäkerhetsverket, självt angivit såsom infe bara lämpligt utan t, o, m,önskvärt efter verkets intentioner. Det finns, säger verket i en lägesrapporttill sin styrelse, betydande tekniska problem med nuvarande skatfefinansierademyndighetsanslag. Man säger vidare: "Mof bakgrund dels av de posifivaeffekter som verket sett från den genomförda övergängen till 1000-kronorsanslag för anslag C2 och C3, dels av vad som anfördes i 1985 årsbudgetproposition om vissa riktlinjer för det fortsattarationaliseringsarbefet, ser verket det som naturligt att återkomma med ettförslag fill avgiftsfinansiering av anslag Cl fr, o, m, budgetåret1986/87," Vidare: "Verksamheterna inom anslag Cl resp, anslagC2 är mycket integrerade med varandra. Tjänsterna vid ett flertal enheterinom verket har finansiering frän såväl anslag Cl som anslag C2," kan inte se någon artskillnad iverksamheterna som skulle motivera olikheter i finansieringen," Verket hade ursprungligen tänkt sig att finansieraverksamheten under anslag Cl med införande av en "trafiksäkerhetsavgiff" pä ,, somskulle tas ut tillsammans med registerhållningsavgiften. beslutade sedermera om en höjning av registerhällningsavgifter med just , men genomförde infe den föreslagna avgiftsfinansieringen, 108 Trafiksäkerhetsverkef återkomdärefter rned ett annat förslag om avgiffsfi- nansieringgenom aff statens bidrag till NTF skulle inräknas i avgiftsunderlaget för dens,k, frafiksäkerhetsavgiften som därigenom kunde höjas. Verksamheterna inom anslag Cl och C2 är mycket integrerademed varandra. Verket menar, som sagt, atf någon artskillnad i verksamheternasom mofiverar olikheter i finansieringen inte finns. Tvärtom kan det anses välmotiverat atf fordonsägare och körkortstagare i större utsträckning direktsvarar för de kostnader som trafiksäkerhetsarbetet inriktat på fordon,trafikanter och trafikmiljö orsakar samhället, I likhet med vad som gäller i anslag C2 och C3 kommerstafsmakfernas bedömning av resurstilldelning för C-verksamhefen, enligtverkefs förslag om avgiftsfinansiering, normalt atf ske i ett sammanhang,nämligen när verket presenter sitt förslag fill ändrade avgifter. Fördelen meddetta förfarande, framhåller man, är aff en samtidig polifisk prövning avresurser, avgifter, servicegrad och ambitionsnivå kan göras. De motiv för avgiftsfinansiering av Cl-anslaget som angesi den moderata reservationen till trafikutskottets betänkande 10 är delsrationella, vilket torde ha framgått av mitt anförande, dels stafsfinansiella.Det är angeläget atf söka nedbringa statsverkets kostnader, Defta motivförefaller mig vara i enlighet med vad som uttalats såväl i årets som ifjolårels budgetproposition. Med det anförda, fru falman, yrkar jag bifall tillreservationen i nämnda betänkande. Prot.1985/86:99 " Kammarenbeslöt atf förhandlingarna skulle fortsättas kl, 19,30, 7 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1985/86:110Kronoholmarnas framtida disposition 1985/86:118Ändringar i väglagen (1971:948) och lagen (1939:608) om enskilda vägar 1985/86:119 Flygfraktförares ansvar förpassagerare och gods 1985/86:133 Ändring i uflänningslagen (1980:376) m,m,1985/86:136 Fortsatt giltighet av lagen (1980:12) om förtroendenämnder 8 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1985/86:327av tn.fl. 1985/86:328av m.fl. 1985/86:329av och 1985/86:330av m.fl. 1985/86:331av m.fl. 1985/86:333av m.fl. 1985/86:334av m.fl. Färjetrafikenfill (prop, 1985/86:105) Meddelande om inter pellationer . 9 § Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1985/86:152av (vpk) till barnomsorgen; statsministern om utbyggnad av I regeringsdeklarationen från sade statsministernföljande: "Alla barn skall ha räft till plats idaghem eller familjedaghem ," Detta uttalande innebär något helt nytt vad gällerbarnomsorgens kvantitativa utbyggnad och inriktningen av densamma. Uttalandetär mycket bra och innebär en glädjande förbättring för landefs förskolebarn ochderas föräldrar, men uttalandet strider både mot tidigare regeringsförslag ochmof därpå följande riksdagsbeslut, vars inriktning varit en utbyggnad avdeltidsförskola och öppen förskoleverksamhet och i mindre grad utbyggnad avdaghem och familjedaghem. kommunisterna har sednn föreslngiten utbyggnad nv heldagsomsorgen inom barnomsorgen, och därför har vi medintresse noterat vad som yttrats i regeringsdeklarationen frän statsministernssida. Det finns 177 000 daghemsplatser och 109 000familjedaghemsplatser, Def finns 570 000 barn iåldrarnaetf och etthalvt ärt, o, m, , Def fattas därmed ungefär 300 000 platser för förskolebarnen.Om målet skall vara uppfyllt mäste en kraftig och planmässigutbyggnad påbörjas. Med stödav ovanstående vill jag fråga statsministern: Hur avser regeringen förverkligauttalandet i regeringsdeklarationen om aff alla barn över ett och ett halvt årskall ha rätt till plats i daghem eller familjedaghem ? 1985/86:153 av () fill försvarsministernom anställningen av kvinnor som befäl i def militära försvaret: beslutade vid riksmötet1978/79 (prop, 1977/78:185, FoU 1978/79:1) aff kvinnor i princip skulle fåmöjlighet fill anställning som befäl inom det militära försvaret pä sammavillkor som män, I första omgången fick kvinnor tillträde till vissa yrken inomflygvapnet, beslöt aff godkänna aft rekrytering fillbefälsyrket skulle fä ske inom samtliga försvarsgrenar oberoende av kön. Endaundantaget gällde teknisk flygfjänst och viss submarin tjänst. För att skapa klarhet om de medicinska förutsättningarnaatf öppna dessa yrkesområden avsåg försvarsministern att föreslå regeringenuppdra åt försvarefs forskningsanstalt aff inom ramen för sinaforskningsresurser fa hänsyn fill och även inbegripa kvinnor i pågåendestudier. beslut innebar atf man fortlöpande skulle utvärderaverksamheten och atf erfarenheterna skulle läggas fill grund för nya beslut. Beslutet att öppna det militära försvaret för kvinnorskulle genomföras stegvis. Yrkesområden som infanteriet, kavalleriet ochpansartrupperna i armén, kustjägar/marksfridsfjänst i kustartilleriet ochflygfjänst/flygingenjör på flyglinje inom flygvapnet skulle göras tillgängligtsenare enligt regeringens bestämmande. Vidare innebar beslutet aff de kvinnor som genomgåttgrundutbildningen men som senare avbryter sin utbildning fill yrkesofficerskall kunna krigsplaceras som reservofficer, Def har förflutit drygt sex är efter def aft riksdagenfattade det första beslutet om kvinnors möjlighet till utbildning fill befäl,efter def beslut som i princip öppnade samtliga utbildningsvägar. De erfarenheter som gjorts har endast delvis redovisats,någon sammanhållen utvärdering har inte gjorts. De uppgifter som finns kanhuvudsakligen hämtas från de artiklar som skrivits i samband med atf nyinrycktaintervjuats eller i samband med aft resp, ufbildningsförband haft pressträffar.Vid de försök jag som riksdagsledamot i samband med besök pä regementen ochsamtal med de flickor som är under utbildning har en i stort sett positiv bildav läget redovisats, Def står dock klart aft de olika vapengrenarna löst bl, a,informations- och infagningsrufinerna på skiftande sätt, Def är av stor vikt aft mönsfringsförfarandet fungerartillfredsställande. Om så är fallet är svårt atf avgöra utan heltäckandeutvärdering. Någon rapportering om vilket resultat den medicinskaforskningen givit har inte bekantgjorts, Def kan vara av intresse att fåredovisat om forskning givit vid handen atf den begränsning som omöjliggör förkvinnor aft ingå i aktiv flygfjänst kan upphävas. Uppgifter tyder pä affkvinnor klarar grundutbildningen väl så bra som män, Mof dennabakgrund vill jag ställa följande frågor till försvarsministern: 1, Hur mångakvinnor har genomfört grundutbildningen? 2, Hur mångakvinnor har godkänts för fortsatt utbildning? 3, Hur mångakvinnor har därefter fullföljt utbildningen? 4, Hur mångakvinnor har efter genomförd grundutbildning krigsplacerats somreservofficerare? 5, När väntas enredovisning av de medicinska forskningsresultat som finns vad gäller kvinnorsmöjligheter aff få tillträde till de nu stängda vrkesomrädena? 10 § Meddelande om fråga Meddelades atf följande frågaframställts 1985/86:438av () fill statsrådet om schemalagdskollunch: För att göra skollunchen till enintegrerad del av skoldagen har det vid skolor i landet, bl, a, i , gjortsförsök med schemalagd skollunch. Tanken harvarit atf denna stund pä dagen skulle bli ett fillfälle för lärare och eleveratt tillsammans skaffa kunskaper om mat, näringslära, olika ländersmatkulturer, världens livsmedelstillgångar och fördelningen av dessa, m.m,,som man äter sin skollunch. Dessutom skulle måltidssituationen föreleverna bli betydligt lugnare och läraren ges möjlighet aff se till aft barnenverkligen äter sin mat. Den schemalagda skollunchen skulle alltså ge bådepedagogiska och sociala vinster. Försöken i har gett mycket positiva resultat,Skollunchen har inordnats i en pedagogisk planering, och def har visat sig afteleverna har fått en lugnare matsituation och bättre matvanor samt ökatarbetsprestationerna. På vissa håll har dock skolförordningen tolkats sä, aftden schemalagda skollunchen inte är förenlig med förordningens bestämmelser. Är skolministern beredd medverka tillatt schemalagd skollunch kan förekomma? 11 §Kammaren åtskildes kl, 17,46, In fidem