prot · G909135 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag yrkar med detta bifall tillreservationerna 1,2,3,4,5 och 7 samt i övrigt till utskottets hemställan. 137OLLE (): har flygresandet ökatmarkant, och det finns inga tecken på avmattning i flygverksamheten. Det ärframför allt den inrikes passagerartrafiken i linjefart som har ökat. Om intearbetskon-flikten hade inträffat, skulle ökningstakten ha varit lika stor 1985som då rekordartade ökningstal om kunde noteras på inrikesflyget.Utvecklingen inom flyget har så god växtkraft att det är onödigt och olämpligtatt med offentliga medel skynda på en redan mycket snabb utveckling. Någonanledning att med politiska beslut göra ingripanden för att bromsa den pågåendeutvecklingen finns enligt mitt förmenande inte heller . övergripande mål som gäller den civilaluftfarten är att främja en på sunda villkor grundad utveckling av luftfartenoch verka för att en tillfredsställande flygtransportförsörjning uppnås ochvidmakthålls till lägsta möjliga kostnader. Verksamheten skall drivas med fullkostnadstäckning. Det beslut som togs innebär attluftfartsverket nu har bättre möjligheter att tidsmässigt anpassa sinainvesteringar. Finansieringen av investeringarna borde enligt våruppfattning kunna ske på ett annat sätt än vad utskottsmajoriteten harföreslagit. Enligt vår mening innebär upplåning genom attluftfartsverket tvingas till en onödig och ineffektiv hantering för atttillgodose sitt behov av lånemedel för investeringar. Den bästa ordningenskulle vara att luftfartsverket genom ett eget finansieringsbolag kunde lånadirekt på kapitalmarknaden på marknadsmässiga villkor. Detta förslagframfördes redan vid förra , och vi har tillsammans med moderaternaåterkommit till det i reservafion nr 2, om är fogad fill utskottetsbetänkande, I betänkandet behandlas också frågan om luftfartsverketsorganisation, I ett flertal utredningar som har studeratluftfartsverkets funktion och organisation har framkommit det angelägna i attde ekonomiska frågor som luftfartsverket har att handlägga skils frånflygsäkerhetsfrägorna, som verket har att tillse i egenskap av myndighet.Riksdagens revisorer har också i en granskningspromemoria analyserat spörsmålethuruvida de myndighetsutövande verksamheterna borde brytas ut och bilda en nymyndighet. Det finns enligt vår uppfattning starka skäl för att frigörarörelseenheterna från tillsynsverksamheten och att t, ex, bedrivaverksamheterna vid våra flygplatser i bolagsform. representanteri utskottet har tillsammans med i reservation nr 1 föreslagit ensådan förändring. Deninrikes flygverksamheten är, som jag tidigare påpekade, stadd i ett Prot.1985/86:135 mycket starkt utvecklingsskede, och det finns.självfallet ingenanledning att förhindra denna utveckling. Godakommunikationer, och det gäller alla ~ ~ kommunikationsslag, har avgörandebetydelse för samhällsutvecklingen. Eftersom det krävs tillstånd för att bedriva flygtrafikoch för att få öppna nya flyglinjer, är inrikesflygets fortsatta utvecklingberoende av vilken luftfartspolitik som myndigheterna tillämpar. Denna politikhar enligt vär uppfattning varit alltför njugg med avseende pämedgivandet av tillstånd för nya flyglinjer, beroende på den företrädesrätttill koncession som SAS och Linjeflyg har genom det ursprungliga nordiskaavtalet vid SAS bildande. Först om SAS inte vill driva trafik på en linje iprimärtrafiken finns det förutsättningar för andra flygbolag att bedrivaverksamheten, Vi anser att det är angeläget att bestämmelserna är så utformadeatt de ger större utrymme för att starta nya linjer såväl mellan orter iSverige som mellan dessa och orter främst i de nordiska grannländerna. En sädanförändring skulle enligt vår uppfattning inte i något avseende kunna hota SASoch Linjeflygs mycket starka dominans på den svenska inrikesmarknaden. Enliberalisering av flyget i avsikt att åstadkomma en ökad konkurrens ärangelägen, särskilt för att få ett förbättrat inrikesflyg men också för attuppnå bättre flygförbindelser inom , Ireservationerna nr 4 och 5 har vi folkpartister tillsammans med moderater ochcenterpartister redovisat förslag om ökad konkurrens inom luftfarten. Med vad jag anfört ber jagatt fä yrka bifall till reservationerna 1,2, 3, 4 och 5 som är fogade till trafikutskottets betänkande nr 15, 138 (): Riktlinjer och organisation på luftfartensområde har i beslut och 1985 lagts fast av . Det som vållat olika uppfattningar vid behandlingen avårets betänkande om luftfartspolitiken är bl, a, hur vi skall utnyttja densamlade flygplatskapaciteten i landet, I kommittémotion T290 fräncenterpartiet tar vi upp hur vi ser på denna fråga. Vi aktualiserar ocksåflygsäkerhetsfrågorna. Som luftfarten nu utvecklar sig blir trafiken pä Arlandaalltmer omfattande. Trängseln i luftkorridorerna över ökar. Om ingaåtgärder vidtas tvingar den nuvarande utvecklingen ganska omgående framytterligare omfattande investeringar vid . finns en uppenbaroutnyttjad kapacitet vid och , Ett bättreutnyttjande av och skulle avlasta trycket på , Vimenar att detta går att åstadkomma utan att förlorar rollen som nav iden samlade flygtrafiken. Vi har i motion T290 anvisat fyra åtgärder för attuppnå detta. För det första måste trafikströmmarna planeras bättre. För detandra pekar vi pä en generösare koncessionspolitik i detta syfte. För dettredje bör taxepolitiken användas med samma mäl. Slutligen och för det fjärdekan användningen av även efter 1990 bli nödvändig för att undvika storainvesteringar i onödan. Det ståralltmer klart att det även med ett bättre utnyttjande av och Landvetterkommer att behövas två flygplatser i , Det 134 vore då en kortsiktig lösning omsamhället skulle låta lägga ner flygplatsför att komma i den situationen att man mäste Prot.1985/86:135 komplettera med ytterligare en flygplats. Det bästa sättetatt undvika den situationen är att bevara för viss linjetrafik med miljövänliga plan på kortaredistanser. Jag villdärmed, herr talman, yrka bifall till reservation nr 6, Mot bakgrund av de allvarliga kollisionstillbud som inträffadeförra året har vi i vär motion också tagit upp flygsäkerheten. Utskottet kan nukonstatera att de haverikommissioner som arbetat framfört rekommendationer omförbättringar av flygsäkerheten. Åtgärder som innebär förbättringar kommeralltså att vidtas, och det är positivt. Vårt krav fär därmed anses varatillgodosett , och vi har inte funnit anledning att anmälaavvikande mening på den här punkten. Sä, herr talman, några ord om resultatutjämningssystemetmellan de statliga flygplatserna. När det gäller systemet med resultatutjämningmellan flygplatser går, som här har sagts i debatten, utskottet emotdepartementschefens förslag att nu utesluta och Växjösflygplatser ur systemet. Utskottet ansluter sig enigt till förslaget attytterligare utredningar krävs innan man slutligen kan ta ställning till vilkaflygplatser som skall vara med i systemet. Frän sida har vi ställt ossbakom förslaget att och får vara kvar i systemet tillsfrågan närmare har utretts. All logik talar för att man utreder först och sedanvidtar eventuella förändringar och inte först förändrar och sedan utreder föratt få ändra pä nytt. har flygresandet ökatkraftigt. Luftfarten spelar därmed en allt viktigare roll itrafikförsörjningen. Det ställer i sin tur krav pä att samtliga resurseranvänds på effektivast möjliga sätt. Det innebär att den samladeflygplatskapacitet som finns i landet måste tas till vara. Kravet påytterligare investeringar måste vägas mot en rättvis fördelning av resusernaöver landet. Avkastningskrav vid investeringar inom luftfarten måste gälla somi övriga sammanhang inom kommunikationssystemet. Flygsäkerheten är särskiltviktig. Med detta vill jag, herr talman, yrka bifall tillreservationerna 4, 5 och 6 och i övrigt till trafikutskottets hemställan. Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas vidmorgondagens sammanträde. 17 §Kammaren åtskildes kl, 23,49, In fidem