prot · G909163 · 1985-12-31 00:00:00 — Ingen kan bli förvånad om hon skrinläggersina planer på vidareutbildning. Löneskillnaden mellan en sjuksköterska och enundersköterska är , efter skatt. Här har graden avutjämning gått mycket långt, men det har inte ökat rättvisan. Det har minskat den,syn på vad rättvisa är kastar också ljus översocialdemokraternas ställningstagande när det gäller äktamakeprövningen istudiemedelssystemet. Med statsministerns värdering är det naturligt att iekonomiskt avseende se kvinnan som ett bihangtill mannen. För att nå störstamöjliga utjämning skall hennes återbetalning av studielån vara beroende avmannens inkomst. För oss liberaler väger en annan rättviseprincip tyngre,nämligen att kvinnor och män skall ses som individer och jämlikar. Därförglädjer vi oss åt att riksdagsmajoriteten denna vår. mot regeringens uttaladevilja, har bifallit en folkpartimotion om att slopa äktamakeprövningen ocksåvid återbetalning av studielån. fru talman, en rättvisereform. Rättvisa är också att ge människor en social trygghet. envetskap om att om de satsar och misslyckas innebär det inte personligundergång. Den tryggheten är viktig för att människor skall våga satsa. För oss liberaler är det viktigt att strävanatt ge människor lika möjligheter till t. ex, utbildning, omsorg och sjukvårdinte övergår i att också föreskriva hur de skall använda möjligheterna. Det ärett av skälen till att vi är emot offentliga, lika väl som privata, monopol. Socialdemokraternas syn är en annan. Den som föredrarenskilda alternativ framför den offentliga servicen anses inte förstå sitteget bästa. Människor utanför den offentliga sektorn har ingenting att tillförainom barnomsorgen, slog t. ex, biträdande socialministern fast i ett tal alldeles . Hur dogmatisk får man vara? Räcker inte ett enkelt studiumav verkligheten för att de socialdemokratiska föreställningarna skallkraftfiillt tillbakavisas? Är det inte i själva verket så, att allas vår vardagligaerfarenhet är att mångfald och sund konkurrens ger lyhördhet för vad vi vill hasom konsumenter, medan den producent som har monopol lätt blir stelbent ochöversåtlig? Är inte blotta existensen av en rad enskilda daghem, vårdhem,skolor, läkarmottagningar och annat bevis nog för att människor uppskattar dem,att de har något att bidra med som människor sätter värde på? Låt mig, fru talman, ge en konkret illustration. De tvåprivata gymnasieskolor som finns i . och , är populära. Ungdomarna som går där gillar sina skolor. Fler sökersig till skolorna än vad dessa kan ta emot. Föräldrar och lärare är ocksåförtjusta. Till råga på allt är de här skolorna billigare i drift änmotsvarande kommunala gymnasieskolor. Trots det vill socialdemokraterna lägganer dem. Riksdagsmajoriteten har beslutat att dra in statsbidragen.Varför. Jag måste fråga statsministern: Vad är det för fel attdet finns ett par privata alternativ för gymnasisterna i ? besökte jag Norrasjukhemmet i . Jag träffade personal och patienter, eller gäster som manofta säger på våra sjukhem. Vi arbetar och sliter och gör vad vi kan, sade personalen.Vi har en underbar personal, sade patienterna. Och ändå var allt inte bra. - Vi gör det bästa avsituationen, sade en av sjuksköterskorna till mig, men jag tror ingen av ossskulle vilja komma hit själv på ålderdomen. En viktig orsak är att på Norra sjukhemmet bor de flestaav patienterna i flerbäddsrum, många i fembäddsrum. Hur många av er som lyssnari denna kammare skulle acceptera en sådan behandling - att tvingas dela rum medfyra andra människor, människor som ni inte känner och som ni inte harnågonting gemensamt med, inte dela rum i eller två utan , kanskeett helt liv. Jag är ganska övertygad om att ingen enda skulle accepteradet. Ändå finns det inte majoritet här i kammaren för en tioårsplan som skullege gamla och sjuka rätt till ett eget rum, en egen vrå att sätta sin personligaprägel på, där de kunde vara.i fred med sig själva. År inte det märkligt? I en del landsting har fått ett störreinflytande efter valet. Där försöker vi nu medverka till att steg för stegförverkliga målet om rätt till eget rum. I samtliga borgerligt styrda landsting har man ställt sigpositiv till förslag, men bara i tre av tretton landsting medsocialistisk majoritet. I län - där Norra sjukhemmet ligger - avslogsfolkpartiets förslag om ett åtgärdsprogram för att förverkliga kravet på rätttill eget rum. Den ekonomiska politiken, m. m. Den ekonomiska politiken, m.m. Så, fru talman, arbetar vi vidare för att skapa ettsamhälle där liberala värderingar får större inflytande än i dagens, ettsamhälle som ger människor större möjligheter att välja, ett samhälle där vivågar lita både på enskilda och på företag, ett samhälle där rättvisa är mer änlika inkomster, ett samhälle där det är självklart att gamla och sjuka skallmötas av samma respekt'för sin personlighet som de flesta av oss tar alldelesför given. 45 (): Jag vill också inleda med att till UlfAdelsohn säga ett varmt tack för gott kamratskap under de år som vi har verkattillsammans i och även . Vi kommer att minnasdina debatter och dina insatser med stor glädje. Ett sällsynt dramatiskt riksdagsår är till ända. Underdetta år har vi fått uppleva händelser som skakat oss alla-ja, som t. o. m.upplevts som ett hot mot demokratin. Vårt demokratiska system bestod dockprovet även när dess främste företrädare, statsministern, mördades mitt iStockholm. Jag vill till statsminister säga att viuppskattar mycket också inom det sätt på vilket axlat fallna mantel. ' Närvårens grönska stod som skirast hände det något annat som också skulle vara såosannolikt att det egentligen inte kunde hända. Radioaktiva moln från enhärdsmälta hundratals mil bort från våra gränser slog till mot den svenskaförsommaren. Nässlornas blad kunde inte skördas till den traditionella vårsoppan.Barnens sandlådor blev hälsovådliga och kornas betesmarker förgiftades.Människor fann sig leva i en kusligt overklig värld, där markens grödaförgiftats av något som man inte kunde se, känna, lukta eller ta på. , , vet man inte hur storaskadorna är på människor, grödor och djur. Människornas dilemma är att de inte kan få klara svar påde frågor de ställer. Vi vet så litet. Kanske finns det t. o. m, någonstans enrädsla för att söka den nakna grymma sanningen. Myndigheterna har kritiserats för brist på information ochför dålig information. Men hur i rimlighetens namn kan man begärahandlingsberedskap för situationer som enligt den förhärskande doktrinen inteskulle kunna inträffa? Med vilken rätt har ansvariga beslutsfattare utsattmedmänniskor och livsmiljö för allt detta? Den frågan är jag säker på att vifår bereda oss på att få från våra barn och barnbarn. Det är ju faktiskt derasvärld det är frågan om. och det är deras framtid vi har ansvaret för. Med kuslig realism har vi ställts inför frågan om vi ärteknikens herrar eller dess slavar. För att bli herrar över tekniken måste vi våga ifrågasättade gamla vägarna och våga peka på nya oprövade vägar. Det kuraget hadeThorbjörn när han tog strid medkärnkraftsetablissemanget och hävdade att det var bättre att satsa päeffektivare hushållning och på inhemska, förnybara energikällor än att bygga utkärnkraften. Tyvärr måste jag påminna om att han inte i denna kammare men väl ien annan kammare blev bådehånad och bespottad när han hävdade att det skulle gå att spara av denenergi som då gick åt till uppvärmning av husbeståndet. Med ett samfällt skri kastade sig politiska motståndareoch s.k. expertis över och försökte framställa honom som ennärmast ansvarslös bluffmakare. tvingas alla erkänna att ThorbjörnFälldin hade rätt. har det sparats långt mer än de som ThorbjörnFälldin då talade om. Det torde inte vara alltför djärvt gissat att det här ochvar bland politiker och energikunnigt fackfolk finns de som ångrar att de intevalde och energipolitik i stället för att"bygga fast" landet i ett av världens ambitiösaste kärnkraftsprogram.Åtskilligt har hänt . Man kan faktiskt förstå att en del kännerskammens rodnad när de ser tillbaka energidrabbningar. Men hur skall vi kunna skapa trygghet ochtillförsikt ? Det är den allt överskuggande fråga som måstesysselsätta oss. gäller det att visa handlingskraft. Kärnkraften skall vara borta ur vårt landsenergiförsörjning . Det är folkomröstningens besked och det harriksdagen under bred enighet beslutat. Det som har hänt i vår måste leda tillhandfasta beslut och åtgärder som gör avvecklingstiden så kort som det någonsinär möjligt. Vi skall komma ihåg att människorna är skakade över vad som harhänt i . gäller det inte om kärnkraftsavvecklingen skallpåskyndas utan när den första reaktorn skall stängas och hur snabbt vi kan bliav med resten. Så länge socialdemokraterna ägnar sig åt att diskutera om istället för när kommer deras officiellt uttalade vilja att avveckla kärnkraftenatt mötas med både misstro och tvivel. Sanningen är att vi kan stänga och ochändå ha lika mycket elström som vi hade , innan de två sistareaktorerna togs i bruk i Forsmark och , Detta är sanningen. Jag skulle önska att statsministern gav ett klartbesked om att och skall stoppas så snart praktiska ochjuridiska omständigheter gör det möjligt. Det skulle rensa luften i mer än ettavseende. Det skulle återställa det skamfilade förtroendet för regeringens viljaatt verkligen avveckla kärnkraften. har man haft enlång rad tillfällen att skapa denna trovärdighet. Men dessa tillfällen harförsuttits. I stället har man på nytt bekräftat att skall permanentasgenom nyinvesteringar i miljardformat. Tag nu chansen, statsminister ! Ge svenskafolket ett klart och rakryggat besked! Sopa undan alla tvivel och gör slut påmisstron! Ge oss beskedet att och skall stoppas så snart sommöjligt! inte upp en mängd om\ Vi vill veta att och när det skall händanågot. Som så försöker kärnkraftsförespråkarenu åter skrämma oss med att kärnkraften bara kan ersättas med miljöförstörandekol och olja. Det är enligt min mening ett okunnigt påstående. Jag kan försäkraUlf Adelsohn om att han inte behöver vara ängslig för luften på ellernågon annanstans om vi stänger och . Det finns andra resurserän miljöförstörande kol och olja. Det finnsalltså ingen grund för denna svartmålning. Den ekonomiska politiken, m. m. Prot.1985/86:163 utnyttjande av energin och genom utvecklandet av inhemska,förnybara energikällor kan vi ersättakärnkraften. Genom en klok politik kan vi fasa ut Den ekonomiska poli tiken, m. m. kärnkraftenur vår energipolitik redan under innevarande århundrade. Jag vill också påminna om sambandet mellan kärnkraft ochatomvapen. Detta samband är helt uppenbart - man kan t. o. m. tala om kärnkraftoch atomvapen som siamesiska tvillingar. Vi blir påminda om detta nästandagligen, när vi hör talas om kärnvapenprov i och i -prov som sprider sådana radioaktiva moln som vi har fått uppleva här i vårteget land denna vår. Det är inte nog med att marken och luften förgiftas avradioaktivt nedfall och försurande utsläpp. är också havsmiljönallvarligt hotad av miljöförstöring. Vissa skador är en faktisk realitet, ochnågra av dem är så allvarliga att vi inte vet om skadorna kan repareras. Vibehöver ett samlat åtgärdsprogram för att rädda , ochvärldshaven i övrigt. Vi behöver öka insatserna i , såväl när det gällerkonkreta föroreningsminskande åtgärder som när det gäller forskning. Problemenmed vissa ämnen, som plutonium, radioaktiva föroreningar och klorföre-ningar,måste vi lösa genom att avstå från produktion som bidrar till miljöskadligtavfall. Till utsläppen av gifter, närsalter och syreförbrukandeämnen som förorenat de hav som omger våra kuster har vi nu också fått detluftburna radioaktiva nedfallet. En av de viktigaste åtgärderna för att fålevande hav, sjöar och vattendrag och en fungerande vattenförsörjning är ocksåen omställning av energisystemet. Genom effektivare energianvändning ochinhemsk förnybar energi kan vi komma bort från miljöförstörande energikällorsom kärnkraft, kol och olja. Vi har i ställt krav på en miljökommission. Idenna menar vi att man skall diskutera och penetrera de långsiktiga effekternapå miljön av bl. a. det radioaktiva nedfallet. Vår beredskap och sårbarhetmåste granskas och förbättras. Jag hoppas att statsministern här skall kunna ge ettsvar på frågan hur han ser på inrättandet av en miljökommission. Det är en helhetssyn på miljön ochmänniskornas villkor som präglar politik. Allt mänskligt liv måstefölja ekologins lagar. Vår energiförsörjning skall vara en del av naturenskretslopp. Då blir energikällorna inte ett hot mot människor, djur och natur.Miljöpolitik får inte bli något man tar till i paniksituationer för att mildraeffekterna av inträffade olyckor. Miljöpolitik är för oss ett övergripandebegrepp, som måste styra all mänsklig verksamhet, och målet är att garanteramänniskorna en god livskvalitet. I jämförelse med mänsklighetens ödesfrågor, somkärnkraftsolyckor, spridning av radioaktivt avfall, försurning och andra hotmot livsmiljön, kan våra vardagsproblem med ekonomi, sysselsättning ocharbetsmarknadskonflikter te sig futtiga. Men även dessa problem måstesjälvfallet hanteras med allvar och insikt. Sparande och framtidsinrikfad hushållning är i ekonomiskthänseende viktiga grundelement i den politik som föreslår. 86 För socialdemokratin har ettkollektivt sparande varit ett instrument för att omformasamhället i socialistisk riktning. Det senaste exemplet är de kollektivalöntagarfonderna. En inriktning av detta slag bakbinder enskildas idéer ochinitiativkraft. Detta måste vi ta oss ur genom att flytta kapital ochinflytande till individer, inte till stora institutioner och företag. Från sida ser vi ett ökat hushållssparandesom en avgörande punkt i den ekonomiska politiken. Sparandet är i sig ennödvändighet för att vi som nation inte skall leva över våra tillgångar. Inteminst i nuvarande ekonomiska situation, som på ett bedrägligt sätt framstår somgod, är det viktigt att vi genom det ökande sparandet lägger en god grund förframtiden. Vi måste skapa ett klimat för offensiva investeringar i industrin.Utveckling av teknik och investeringar för resurshushållning ochmiljöförbättringar borde vara ett bärande tema i denna offensiv. Jag villunderstryka att vi inom menar att detta är att sätta tilltro tilltekniken, att ta vara på de möjligheter som en ny energipolitik innebär och somäven lägger en god grund för den ekonomiska utvecklingen och tillväxten i vårtland. Regeringen måste också nu visa att man har förmåga atthantera ekonomiska situation i ett läge där oljepriset ochdollarkursen sjunker. Det är dä man måste demonstrera sin förmåga att ta varapå de möjligheter som denna ekonoiniska situation innebär. Vi kan konstatera att löne- och avtalsrörelsen är mycketkomplicerad och befinner sig i ett allvarligt läge. Detta är inte resultatet avoturliga eller oskickliga skeenden nu . Nej, det är resultatet avgamla försummelser. Påtagliga orosmoment har funnits . Får jag här erinraom det s.k. . Vad det handlade om var rättvisan i vårtsamhälle. Många människor upplevde att regeringens ambitioner för attåstadkomma ökad rättvisa var helt otillräckliga - för att inte sägaobefintliga. Vi försökte inom att finna lösningar på några av deproblem som radades upp under den allmänna motionstiden. Men regeringensbudgetproposition var i det närmaste tom på förslag. Sedermera kunde vi erfara hur socialdemokraternaaccepterade centerförslaget att höja det kommunala grundavdraget från 7 500kr. till , vilket innebar en skattesänkning för alla med . Det var också i det perspektivet som regeringen börjadevisa ett intresse för en rättvisare familjepolitik. Vi kan konstatera attbarnbidragen har höjts, liksom garantinivån i föräldraförsäkringen. Samtidigtbeklagar vi att den socialdemokratiska regeringen inte förmått ta sig själv ikragen för att införa en vårdnadsersättning, som skulle ge småbarnsföräldrarstörre frihet att ge sina barn mera tid. En vårdnadsersättning skulle stärkaden ekonomiska situationen för de många deltidsarbetande småbarnsmödrarna ochde få deltidsarbetande småbarnsfäderna, som förlorar ekonomisk trygghet.Det skulle ge dem som arbetar på heltid i hemmet med sina små barn ettekonomiskt stöd och skulle lägga en betydligt mer jämlik ekonomisk grund förbåde män och kvinnor än de förhållanden som vi har . Ett annat område som varit utsatt för problem är skolans.Redan i höstas varnade vi centerpartister för att låta ekonomiska problem gå utöver skolbarnen. Vi hävdade att skolans alla resurser måste utnyttjas förbarnens bästa, även då antalet skolbarn minskar. Ändå försöktesocialdemokraterna spara, men blev till dels korrigerade av . Den ekonomiska politiken, m. m. Prot.1985/86:163 dem som fullt ut slog vakt om skolans resurser. 5 juni1986 Vi har alltså fört en konstruktivoppositionspolitik under den här våren. Den ekonomiska poli fiken, m. m. kan noteraatt en del fördelningspolitiskt viktiga förslag har kunnat genomföras därföratt de fått majoritet i . Men helheten saknas. Luckorna i välfärden ärfortfarande många och klyftorna stora. Vi kan t. ex. jämföra kvinnornasgenomsnittliga löner och förmåner med männens. Vi kan jämföra ett typisktvårdyrke med motsvarande tekniska yrke och klyftorna blir mycket tydliga. som pågår är mot den bakgrunden ett sorts , fastbredare och större. Det är också uppenbart att vårt studiesociala systemhåller på att äventyra den högre utbildningen och forskningen. Den skuldbördasom tynger en nyexaminerad akademiker får många att avstå från studier.Föräldrarnas plånbok och geografiska hemvist avgör. Det är som om man voreförflyttad till sin egen ungdom, då förhållandet var detsamma. Det är sorgligtatt behöva konstatera att socialdemokraterna inte tycks ha insett allvaret idenna situation. Det är som en bomb som håller på att brisera. Upprinnelsentill arbetsmarknadskonflikten ligger delvis här, och läget pockar på enlångsiktig lösning. Den regionala obalansen är nu så kraftig attvissa delar av vårt land hotas av närmast total avfolkning. I stora delar avlandet känner sig människor övergivna, och alla planer för framtiden slås ispillror. Den helt annorlunda samhällstyp som koncentrationsområdena utgördrabbar också deras invånare med miljöhot och sociala påfrestningar. Även häravslöjas i grunden de fördelningspolitiska ambitionerna. Det var därför enbesvikelse för många när regeringen valde att avstå från enskatteutjämningsreform , dvs. med beslut nu i vår. De storaskillnaderna i ekonomiska förutsättningar mellan kommunerna ger obalans ochskapar spänningar i vårt samhälle. Detta måste ändras med en aktivregionalpolitik, som grundar rättvisa förhållanden för människor i olika delarav vårt land och utnyttjar de enorma resurser som finns i olikaregioner. Ofullkomligheterna i fördelnings- och regionalpolitikenhotar stabiliseringspolitiken. Helhetssynen och långsiktigheten ärbristfällig. Detta är huvudkritik av den fördasocialdemokratiska politiken. Arbetslösheten är fortsatt hög. De regionala skillnadernaär stora. En ny politik som tar vara på idéer och utvecklingskraft är heltnödvändig. Vi måste bygga vidare på de företag som finns och satsa påsmåföretag som är flexibla, tåliga och tar vara på nya idéer. En politik för fler jobb måste ha som mål att utveckla endecentralistisk näringsstruktur, inte att flytta människor till redanöverhettade områden. Det är från denna utgångspunkt vill satsa påutbildning och forskning. Det gäller såväl kvaliteten i högskolan somutvecklandet av de små högskolorna. Det är med samma mål vi satsar på rättvisa skattereglerför småföretagen och arbetar för att få fram riskvilligt kapital till småföretagensinvesteringar. Skall vi nå målet måste också byråkrati och krångel bekämpas. Den som vill satsa och ta risker skall inte snärjas och bakbindas av paragrafer och bestämmelser. 88 De alternativ vi pekar på i energi-och miljösammanhang ger utrymme för nyföretagandeoch jobb i alla delar av landet. Rätt utnyttjad kan därförkärnkraftsavvecklingen och kampen mot försurningen bli en motor i ekonomin ochfrämja utvecklingskraften. Vi måste föra en politik gentemot kommunerna som ärlångsiktig, inte en ryckig ettårig. Kommunerna i sin tur skall ju också planeraför att ge de gamla den rätta vården, för att kunna klara av barnomsorgen ivarierade former för alla barnfamiljer. Socialdemokraterna går för långt när det gällerindragningar från kommuner och landsting. Vad vet vi om vilka påfrestningarför dessa som avtalsrörelsen kan komma att innebära? Från sida anser vi att det finns ettutrymme för att begränsa den kommunala ekonomin. Men man får inte ta i såhårt att kommuner och landsting tvingas höja skatten. Det finns många oroandetecken på att vi står inför kraftiga skattehöjningar-inte minst på landstingssidan.Då äventyras ambitionen att låta låginkomsttagare få del av bl. a, deskattesänkningar som möjliggjordes genom att socialdemokraterna antogcenterpartiets förslag om höjda kommunala grundavdrag. Men det räckernaturligtvis inte som enda skattepolitiska åtgärd. Man skall kunna leva på sin lön. Det har sagts fleragånger från denna talarstol . Enligt mening är sänkt skattsärskilt viktigt för dem som har allra svårast att leva på sin lön. Det ärlåginkomsttagare, däribland finns många kvinnor. Det är ensamstående föräldraroch det är barnfamiljer med bara en inkomst. Det gäller därför att utveckla ett skattesystem somfrämjar arbete och sparande och som är rättvist. Tyvärr tycker vicenterpartister oss vara ganska ensamma med sådana ambitioner. Det gäller t.ex, när vi arbetar för en bättre skatteutjämning. Det gäller ocksåarbetet för en rejäl skattestimulans för individernas målsparande genom införandeav privata investeringskonton. kommer dock att fortsätta sitt arbeteför ett rättvisare och sysselsättningsstimulerande skattesystem. 1986 har proklamerats som det internationellafredsåret. Bakom denna manifestation av ligger dengemensamma insikten om att ett krig mellan dagens topprustade nationer innebärett hot om total ödeläggelse för hela mänskligheten. Människor världen över haren gemensam önskan att bevara freden. Detta breda folkliga engagemang för fredmåste mötas med respekt och ödmjukhet av ländernas ledare. Om fredsåret skallbli mer än en manifestation på papperet måste de politiska ledarna mötas i enöppen dialog och gemensamt visa ärlig vilja att åstadkomma en bättre ochrättvisare värld. är det en öppen fråga om fjolåretssupermaktsmöte i skall följas av ett nytt toppmöte . Det voretragiskt om de hoppfulla tongångarna från fjolårets möte inte skulle följas uppunder det internationella . tycks utsikten dyster införmeddelandet att tänker bryta - om än bara "litet" - mot . Vi får dock inte förtröttas i arbetet att ställa de"stora" ledarna inför folkens krav på fred och avspänning. Mänskliga fri- och rättigheter kränks över hela världen,ibland öppet med hela världen som åskådare, som i , i andra fallfördolt. Den ekonoiniska politiken, m. m. Prot.1985/86:163 nådde ossbudskapet om hur några Solidaritetsleda- 5 juni1986 re i vårt grannland Polenarresterats. Deras rättighet att hävda sina åsikter i "7 ] TT ~ en fri fackförening - nu tycks långa fängelsestraff Denekonomiska poli- = => j c tiken, m. in. I arbetetför fred och avspänning får vi aldrig glömma att hävda också enskildamänniskors rätt till ett värdigt liv. Därför fördömer vi övergreppet motSolidaritetsledaren i . Därför måste kampen mot apartheidregimen iSydafrika intensifieras. Internationell solidaritet i en värld där alla stater ochalla människor har lika rätt till frihet, fred och oberoende är högt ställdamen nödvändiga mål. Under detta anförande övertogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 46 (vpk): Det går bra för , för storföretag ochbanker, men inte tillräckligt bra för att förbättra villkoren för folkflertalet- ungefär så kan väl regeringens budskap sammanfattas. Oljepriset har fallit, budgetunderskottet minskar fortareän regeringen väntat sig och inflationen sjunker. Exportindustrin gör ökadevinster, och näringslivet har rekordvinster.