prot · G90951 · 1985-12-31 00:00:00 — Marknadsföring av alkoholdrycker och tobak AnL 55SVEN-ERIK ALKEMARK (s); De risker som är förknippade med tobaksrökningtorde vid det här laget vara alltför väl kända för att argumentationen skallbehöva upprepas. Dessa risker har ju också tagits upp i de föregående talarnasanföranden. Mot den här bakgrunden är det därför glädjande attkonstatera att vidtagna åtgärder haft en viss effekt. Andelen rökare ibefolkningen har bevisligen minskat. Statistiken visar dock att den mestmärkbara och kontinuerliga nedgången återfinns bland männen, medan minskningeni tobakskonsumtion bland kvinnor avtagit och enligt somliga bedömare t. o. m.tenderar att öka. Ingen får därför förledas att tro att man nu kan slå sigtill ro och att det skulle ligga något slags automatik i en fortsatt nedgång itobakskonsumtionen. 1984 antagna hälsopolitiska strategin Hälsa föralla anges ett av de hälsopolitiska målen vara att minskatobakskonsumtionen . Skall det målet nås krävs det säkerligen enintensifiering i arbetet, inte minst av alla berörda myndigheter ochorganisationer. Även om jag hyser sympati för stora delar av motion 3148,menar jag att mycket återstår att göra inom ramen för nuvarande bestämmelser omtobaksreklam. Jag hälsar därför med tillfredsställelse den framgång konsumentombudsmannenhaft i form av fällande domar i mål om otillbörligmarknadsföring av tobaksvaror. Jag ser också med förväntan fram emot det sammanträde somkonsumentverket kallat till för att diskutera en ytterligare skärpningav tillämpningen av riktlinjerna för tobaksreklam. Manbehöver inte gå omkring speciellt länge i våra städer och samhällen Medel för teknisk utbildning och forskning, m. m. för attkonstatera att vi inte kommit särskilt långt i efterlevnaden av nuvaranderiktlinjer för återhållsamhet och begränsning när det gäller tobaksreklamen.Hela fasader med upplysta cigarettreklamskyltar talar sitt tydliga språk om attdet här finns mycket att göra - skyltar som enligt mitt förmenande ärdirekt olagliga. AnL 56 (vpk); Jag noterade i senasteinlägg den gamle erfarne partifunktionärens taktiska begåvning. På ett elegantsätt försökte han göra gällande att det faktum att lagutskottet i diskussionenom förbud mot tobaksreklam upprepar tobaksindustrins argument skall i självaverket tolkas så, att det är tobaksindustrin som upprepar lagutskottetsargument! Mycket elegant, men det får mig att tänka på en berömd replik av ennorsk dramatiker: "Fan tro't." Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (marknadsföring av tobaksvaror) Utskottets hemställan bifölls med 243 röster mot 59 förreservation 1 av och . 3 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 2 (marknadsföring av alkoholdrycker) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avMartin och - bifölls med acklamation. 1985/86:10Studiestöd m. m. 1985/86:25 delvis) Utskottets hemställan bifölls. 8§ Medel för teknisk utbildning och forskning, m. m. Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 1985/86:8 omanslag på tilläggsbudget I (prop. 1985/86:25 delvis). AnL 57 (): Från moderata samlingspartiets sida har vigång efter annan påtalat den rådande krisen inomuniversiteten och högskolorna. Särskilt markant är givetvis denna kris när detgäller den tekniska sektorn. Den är direkt konkurrensutsatt vad gäller lärare.Bristen på ingenjörer är kanske det som är mest påfallande i den akademiskavärlden. fattades ett kompromissbeslut i utbildningsutskottet.Riksdagen uttalade då krav på långtgående åtgärder från regeringens sida. påregeringens förslag i den budgetproposition som snart läggs på bord. I vårkompromissen ingick också krav på ökade resurserunder det innevarande budgetåret. Denna begäran försöker regeringen nu villfaragenom att anvisa ytterligare 10 milj. kr, till de tekniska högskolorna. har både regeringen och UHÄ haftarbetsgrupper som har slitit med frågan. Detta har avsatt diverse resultat, iform av kartläggningar av problemen och förslag till åtgärder för att repareradet allra värsta, UHÄ har haft en arbetsgrupp som har publicerat en rapport somheter Civilingenjörsutbildningen i kris - resurser och kvalitet. Ingenjörsvetenskapsakademienhar också varit inblandad. Situationens allvar framgår tydligt av en skrivelse ifrånUHÄ till regeringen . Man konstaterar där att avteknologerna avbryter sina studier , Medianstudietiden, som normaltskall vara , har blivit . Särskilt bekymmersamt är det emellertid på lärarsidan. Detvisar sig att så mycket som av undervisningen på de tekniskahögskolorna 'meddelas av personal som inte är fast anställd. Det ärforskarstuderande och det är teknologer. Så många som av den undervisandepersonalen vid tekniska högskolan i utgörs av teknologer. Som en verksamlärare på en teknisk högskola sade till mig; Så länge man satte teknologer iårskurs 3 att undervisa dem i den första årskursen gick det kanske an, men närman nu måste plocka ut de bästa i de första årskurserna att undervisa sinakamrater, då har det gått för långt. Situationen är alltså högst ansträngd på lärarsidan. För defast anställda lärare som fortfarande finns kvar i sin verksamhet har detnaturligtvis blivit fråga om både övertid och en bristfällig arbetsmiljö rentgenerellt sett. De här besvärliga förhållandena på undervisningssidan har ocksålett, helt naturligt, till att vi har fått svåra brister i förnyelsen vadgäller såväl utbildningens innehåll som själva kursmaterielen. Ett annat problem finns på utrustningssidan. Helautmstningsprobleimati-ken har kommit att anta - jag tror man kan våga säga så -katastrofala dimensioner. Det saknas snart sagt allting av förnyelse,laboratorieutrustning och naturligtvis datorkraft. Det finns inte tillräckligamedel för att kunna förnya den utrustning som är oundgängligen nödvändig föratt undervisningen skall kunna bedrivas effektivt. Vi kan konstatera att antagningskapaciteten har ökat från 2 800 platser till ca 3 800 underinnevarande år. Men anslagen har inte förstärkts. Den här ökningen har man fåttklara av på marginalen, 1 den skrivelse som jag förut nämnde, som ställts frånUHÄ till regeringen, framhåller man att den reella anslagsutvecklingen påsektorsanslaget, om man tar hänsyn till studerandeantalets ökning ochkonsumentprisindex, inneburit en resursminskning med , Anslagsnivån för civilingenjörsutbildningen beräknas i dagligga omkring 160 milj, kr, lägre än , Var och en förståratt detta naturligtvis måste få vittgående konsekvenser. En av följderna är attlektionsundervisningen i mindre grupper på 20-30 studerande successivt harantingen helt avskaffats eller också kommit att minskas kraftigt. Medel för teknisk utbildning och forskning, m. m. Medel för teknisk utbildning och forskning, m. m. storföreläsningarsom kommit att sättas in som ett alternativ. Det i sin tur har av naturligaskäl lett till en lägre kvalitet på utbildningen. Det här är bekymmersamt för , Vi är helt beroendeav vår industri och av att vår industri kan förnyas och leva upp till denteknikutveckling som gäller för omvärlden. Det är högskolans uppgift att försenäringslivet med kunskap och med kompetenta ingenjörer. Det brister både- vadgäller kvantitet och kvalitet. Detta är den allvarliga situationen för dentekniska utbildningen . Regeringen föreslår nu en utökning av anslagetmed 10 milj, kr, under innevarande budgetår. Var och en förstår att detta ärotillräckligt. Situationen är så allvarlig att det är nödvändigt att vidta allade åtgärder som på kort sikt kan vidtas. Vi har från moderata samlingspartietföreslagit att ytterligare 25 milj, kr, skall anslås under detta budgetår atttas från posten Rekryteringsstöd under anslag. Vihar alltså helt kunna anvisa en finansiering av det utökade anslaget, och vikan glädja oss åt att både och har slutit upp bakomdetta förslag. kr., alltså totalt 35 milj. kr,, är förövrigt den summa som man kan klara av att använda vid de tekniska högskolornaunder den korta tid som står till buds fram till nästa budgetår. Med tanke på att anslagen totalt i realiteten nu är ca 160milj, kr, lägre än är naturligtvis en sådan här utökning med35 milj, kr, inte så mycket, men det är ändå ett steg i rätt riktning. När det gäller fördelningen har vi inga nya tankar utanmenar att man under den korta tid som står till buds kan använda sammafördelningsnyckel som regeringen har föreslagit för anslaget på 10 milj, kr. Med detta ber jag att få yrka bifall till reservationerna 3 och 4, AnL 58 (): Frågan om tilläggsanslag till utbildningen avcivilingenjörer är enligt min mening den viktigaste frågan frånutbildningsutskottet som har att ta ställning till , I snartsagt alla utredningar och politiska program man läser som behandlar ekonomii framtiden betonas att vårt land skall satsa på kunskapstung och teknisktavancerad spjutspetsindustri. Det är det förhållandet att vi ligger iframkanten i fråga om teknisk kompetens som skall göra att vi som liten nationkan konkurrera med större länder som och , Förslag av den här typenaccepteras också alltid som naturliga och riktiga. Det verkar ibland som om detvore något som blivit svenskar givet av naturen att vara kunnigare och merasnillrika än andra folk. Så är det naturligtvis inte. Verkligheten står i bjärt kontrast till de här ljusblåförhoppningarna. Verkligheten är att har sackat efter iden internationella konkurrensen på viktiga teknik- och kunskapsområden. På några områden har vi lyckats hävda oss väl. De godaexemplen kanske tydligast illustrerar hur riktigt det är att satsa på teknik.Ta t, ex, detta att har blivit världsledande på datoriseradtelekommunikation. Arbetslösheten i hade varit avsevärt större om intei detta fall lyckats på det området, tack vare en extremt avanceradteknik och kunskap, är också genom ASEA världsledande när det gällerindustrirobotar, I båda deexempel jag nämnt är det avancerad mikroelektronik som är en del av framgången.Jag hade kunnat nämna flera andra exempel på företag som nått goda resultattack vare att de varit tekniskt ledande i världen. Men personer med överblick över den internationellautvecklingen höjer ett varnande finger. Att ligga i täten i fråga om teknik ivärlden kräver mycket stora ansträngningar och mycket stora satsningar.Just nu gör flera av våra konkurrenter större ansträngningar och störresatsningar än vi. Det här är ett mycket stort ämne, som vi naturiigtvis fåranledning att återkomma till . Man löser inte hela detta problemgenom behandlingen av tilläggsbudget I, men det är ändå mot denna bakgrund somman måste se den fråga om anslag till civilingenjörsutbildningen som vi nudiskuterar. På flera tekniska och naturvetenskapliga utbildningar iSverige är läget sådant att det finns anledning att tala om kris. Enorsak är paradoxalt nog att det samhällsekonomiska läget harvarit bättre än tidigare, medan den offentliga sektorns ekonomi alltjämt harvarit ett bekymmer. Det har lett till att näringslivet har haft godamöjligheter att köpa över duktiga krafter från högskolorna. Alltmer urgröptaanslag har gjort att arbetet på universitets- och högskoleinstitutionerna harblivit mer och mer tungrott. Antalet studieplatser har ökat utan att anslagentill lärare, lokaler och utrustning har höjts i motsvarande mån. De studerande på Tekniska högskolan i har dragitkonsekvenserna av detta; De avråder i ett uttalande yngre kamrater från attsöka till KTH därför att utbildningskvaliteten nu har blivit oacceptabelt låg.Där och på andra håll gäller: Det finns för få kvalificerade lärarkrafter - desom undervisar har ofta själva läst kursen bara någon termin tidigare.Utrustningen är föråldrad på grund av för små anslag. Studieavbrotten liggermycket högt, ibland på nivån eller högre. En följd av det sistnämnda äratt det utexamineras långt färre tekniker än vi hade anledning att räkna medför , vilket har gjort att teknikerbristen i vårt land har blivitännu mer akut. Mot den här bakgrunden framstår de tio extra miljoner somregeringen anvisar i tilläggsbudgeten som fullständigt otillräckliga. Skallcivilingenjörsutbildningen här i landet få den dimensionering och den kvalitetsom vi behöver fordras långt större belopp. Jag förutsätter att rejälaresatsningar kommer i budgetpropositionen, men medel som anvisas av kan komma att göra nytta på de tekniska högskolorna redan undervårterminen. enades om att hos regeringenbegära ökade anslag till de tekniska utbildningarna i den proposition som vi nubehandlar. När jag läser det som utskottet då skrev, förefaller det mig ganskaklart att man räknade med större belopp än vad det nu blivit iregeringsförslaget. bör ändra på det genom att bifallareservationerna 3 och 5 i utbildningsutskottets betänkande, I vårasvar man överens om att det behövdes förstärkningar såväl på anslaget Utbildningför tekniska yrken som anslagen Tekniska fakulteterna och Inredning ochutrustning av lokaler. Från sida håller vi fast vid att alla detre anslagen behöver Medel för teknisk utbildning och forskning, m. m. 4 protokoll 1985/86:51 Medel för teknisk utbildning och forskning, m. m. förstärkasoch att totalramen måste vara mångdubbelt större än den regeringen harföreslagit. De kontakter vi har haft med företrädare för tekniska högskolor göross övertygade om att nivån 50 miljoner är rimligare än regeringens förslag. Ökningen av anslaget Utbildning för tekniska yrken, som vinu - liksom och - vill öka med 35 milj, kr,, dvs, 25miljoner mer än regeringen, går framför allt till att öka lärartätheten,antalet lärarledda lektioner, antalet laborationer etc. De 15 miljoner som vifrån sida vill lägga på forskningsanslaget syftar framför allttill att påskynda omvandlingen av utbildningsbidrag till doktorandtjänster. Detstår många i kö till de åtråvärda doktorandtjänsterna. Därutöver yrkar vi 10milj, kr, till inköp av utrustning. Ingen torde kunna bestrida att det behovetär mycket stort . I den proposition som vi nu behandlar yrkar regeringen att50 milj. kr, skall anvisas till utvecklingsfonder på det offentliga området. Vitror inte alls på utvecklingsfonderna. Vi tror att företag och förvaltningarsjälva bäst kan bedöma hur mycket som skall satsas på forskning och utbildning. Att riksdag skall bestämma en procentsats somskall gälla över hela linjen tror vi är en helt felaktig princip. Just om manjämför med de extremt angelägna ändamål vi berör i vår motion framstårprioriteringen i sin fulla orimlighet, Alla vet att om fåttbestämma hade förnyelsefonderna inte kommit till, och därför kan detifrågasättas om vi behöver anvisa några pengar till dem. Men för att undvika enonödig debatt om avtalsbrott och skadestånd mot statsverket har vi frånfolkpartiets sida valt att finansiera de här förbättringarna avcivilingenjörsutbildningen med andra besparingar på arbetsmarknadsområdet. Låt mig också få säga ett par ord om reservation 2. En stor del av de medel som anvisas över tilläggsbudgetengår till kostnader som förorsakats av den oväntat stora flyktingströmmen tillSverige. Men regeringen anvisar inga medel för att klara det stora behov avsvenskundervisning som finns. Just nu är det långa köer till kurserna i svenskapå många håll i landet. Vi finner det angeläget att en resursförstärkningkommer till stånd mycket snabbt men har för vår del haft svårt att nu göra ennågorlunda korrekt bedömning av behovet. Från sida föreslår vidärför att beställer ett förslag från regeringen i nästatilläggsbudget, som kommer . Med detta ber jag att få yrka bifall tillreservationerna 2,3 och 5 i utbildningsutskottets betänkande. AnL 59 PÄRGRANSTEDT (c): I detta betänkande tar utbildningsutskottetupp två rätt skilda frågor. Den ena handlar om svenskundervisningen förinvandrare, den andra om utbildningen vid de tekniska högskolorna. Det liggerkanske i sakens natur att det just i en tilläggsbudget tas upp artskildafrågor. Jag skulle vilja börja med frågan om svenskundervisningenför invandrare. Anledningen till att den frågan tas upp till diskussion iutskottsbetänkandet är en motion från . Vi harhaft en mycket kraftig tillströmning av flyktingar till vårt land under detta år.Det innebär också att anspråken på resurserna för svenskundervisning harblivit mycket större än vad man förutsåg när man beslutade om de nuvarandeanslagen. Detta har skapat något av en krissituation för svenskundervisningen. Man trodde dä att regeringen skulle utnyttja tillfälletatt i tiHäggsbudget I begära de kompletterande anslag som behövs för att manskall klara svenskundervisningen pä ett rimligt sätt. Men något sådant förslagfinns inte i propositionen. Det är därför som vi från sida i enmotion krävt att man skall anslå ytterligare 15 milj, kr, för detta ändamål föratt undvika en akut kris på svenskundervisningens område. När man läser utskottsmajoritetens skrivning i dettaavseende kan man konstatera att majoriteten är klart medveten om den svårasituationen. Man konstaterar; "Enligt uppgifter till SÖ frånstudieförbunden kommer det tilldelade antalet timmar inte att räcka tHl för attklara verksamheten under återstoden av budgetåret. Redan har det bildats köertill undervisningen i svenska för invandrare och risk föreligger att köernakommer att växa och därmed öka problemen för berörda invandrare och skapasvårigheter för många kommuner. Enligt vad utskottet har kunnat konstatera föreligger ettuppenbart behov av ytterligare resurser för innevarande budgetår för attverksamheten med undervisning i svenska för invandrare skall kunna fortgå påett tillfredsställande sätt," Detta är inte ett citat ur reservationen utan urmajoritetens skrivning. Man skulle möjligen tro att utskottet efter dettakonstaterande skulle föreslå mer pengar för detta ändamål. Det vore onekligenlogiskt. Men slutsatsen av utskottsmajoritetens skrivning är att man avstyrkervår begäran om ökade resurser. I stället hänvisar man till att regeringen harmöjlighet att återkomma i nästa tilläggsbudget - tilläggsbudget II - medytterligare pengar. Men det innebär ju att man skjuter insatserna ochresursförstärkningarna . Det kommer att dröja ytterligare fleramånader innan dessa pengar kan omsättas i praktisk hantering ute på fähet. Som utskottet har konstaterat är det redan nu långa köer.Det är t. o. m. så, att lärare i svenska för invandrare hotas av uppsägningfrån . Det finns ingen anledning att vänta medresursförstärkningarna. Vi föreslår alltså i en reservation tillsammans med vpkatt dessa 15 milj. kr. Det är kanske inte det sista ordet närdet gäller hur mycket pengar som behöver tillföras. Men detta belopp lättar denomedelbara krissituationen. Sedan har regeringen fortfarande möjlighet att inästa tilläggsbudget begära ytterligare resurser. Jag villdärför, herr talman, yrka bifall till reservation 1 i betänkandet. Den andra stora frågan, som också kommenterats utförligtav de föregående två talarna, gäller medel för teknisk utbildning m, m, BirgerHagård och har här ganska vältaligt beskrivit situationen påvåra högskolor. Det är faktiskt mycket illa ställt - när det gällerlärarresurser, utrustning och ekonomiska resurser. Detta är allvarligt inte baraför de tekniska högskolorna och för dem som studerar där, det är allvarligt förhela landet. Precis som har framhållits är för sinvälståndsutveckling i hög grad beroende av att vi har en kunnig, välutbildadteknikerkår, att 1985/86:5113 december 1985 Medel för teknisk utbildning och forskning, m. m. Medel för teknisk utbildning och forskning, m.m. vi har enteknisk utveckling som ligger absolut i topp internationellt sett. Situationen på de tekniska högskolorna skapar inteden förutsättningen. Situationen är sådan att om inte mycket radikala grepptas, så kommer att hamna på efterkälken, och det kommer så småningomatt drabba hela svenska folket. Detta var vi eniga om för . Vigjorde en beställning till regeringen. Det kom mera pengar. Men jag vill sägaatt regeringen kom med minsta möjliga. De 10 milj. kr. som kom var näst intillen symbolisk reaktion på beställning. Därför är det viktigt att vihär tillför ytterligare resurser, och att vi gör det , så att det kan fåverkan redan i vår. Det är ju faktiskt så, att resurskrisen vid de tekniskahögskolorna kan utlösa något av en ond cirkel. Denna kris leder nämligen tillatt vi får färre välutbildade civilingenjörer, vilket leder till att det blirännu svårare att rekrytera lärare och forskare till de tekniska högskolorna -vilket kan innebära en ytterligare nedgång för den tekniska utbildningen ilandet, med ännu färre välutbildade civilingenjörer som följd. Vi måste stoppaden onda cirkeln innan den har tagit alltför hög fart. Det är alltså viktigt att vi anslår ökade resurser och attvi gör det . De tre icke-socialistiska partierna har enat sig om enresursförstärkning på 35 milj. kr, till anslaget Utbildning för tekniska yrken.Men vi har valt samma lösning som också regeringen har valt i tilläggsbudgeten,nämligen att öppna möjligheten att utnyttja dessa pengar inte bara förgrundutbildning utan också till utrustning och resurser för doktorandutbildningoch forskning i den utsträckning som man bedömer att man vill göra fördelningenpå de enskilda högskolorna. Detta är viktigt, och det hade varit angeläget attutskottet kunnat enas om en kraftig insats på det här området. Jag vill därförockså yrka bifall till reservationerna 3 och 4, Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. AnL 60 BOHAMMAR (vpk); Det finns anledning att känna stor oro förden högre undervisningens och forskningens framtid i vårt land. Ständigt nyakrisrapporter publiceras och situationen är allvarlig. Krisen kan också kommaatt få mycket negativa konsekvenser för vårt lands framtid som ett högtutvecklat industrisamhälle och för de ambitioner som åtminstone en del av osshar att skapa ett jämlikt välfärdssamhälle. betänkande, som vi behandlar här ,berör enbart de tekniska högskolorna. Larmrapporterna därifrån har varitsärskilt högljudda. Dessutom har mäktiga affärs- och industriintressen ettstarkt engagemang just i utbildningen av civilingenjörer och avanceradetekniker. Det finns därför all anledning att slå fast att krisen inom den högreundervisningen faktiskt är generell och gäller inte minst humaniora - även omdetta inte alls bekymrar svensk exportindustri. Med det anförda vill jag ingalunda bagatellisera situationen för detekniska högskolorna. Läget är bekymmersamt, och behovet av nya anslag ärstort. Får jag återge vad rektorn för tekniska högskolanyligen sade i en tidningsintervju; Vi känner oro för vad som skall hända och ännu värre inom tio. Det är lätt att rasera en högskola, men det ären långvarig process att bygga upp en högskola. Vi går på en lojalitetsgräns. Det frestar på och innebärrisk för undervisningen , säger högskolelärare i itidningsartikeln. och har klartuttalat att det finns behov av ökad medelstilldelning. Det är bra atttilläggsbudgeten nu släpper fram ytterligare 10 milj, kr, tiH de tekniskahögskolorna. Men det räcker inte långt. Vi förväntar oss betydligt rejälare tagi budgetpropositionen . Trots att vi i vpk tycker att anslaget ärotillräckligt ville vi inte delta i den ganska vilda borgerliga budgivningen iutbildningsutskottet. Den tycktes oss något ansvarslös. Från borgerligt håll anvisades även mycket märkligafinansieringskällor. Det gäller särskilt minst sagt pinsamma ochtotalt obetänksamma förslag om att riva upp ingångna avtal i fråga omförnyelsefonderna och "pytsa ut" pengarna till de tekniskahögskolorna. Med svansen mellan benen fick backa från sitt egetförslag. Jag tror, , att särskilda yttrande tillbetänkandet näppeligen kommer att gå till historien som ett särskiltframstående folkpartistiskt dokument, I ett särskilt yttrande från vpk anger vi att vi förväntaross krafttag av regeringen framöver på detta område. Annars får vi se enfortsättning på den oroväckande utvecklingen mot att privata intressen och denprivata pengamakten ännu mer tar kommandot över avgörande delar av den högreutbildningen och forskningen. Får jag också i detta sammanhang notera sublima formulering , att högskolans uppgift är att försenäringslivet med ingenjörer. Mig förefaller det vara en något begränsadmålsättning; För en gångs skull kan jag instämma i en huvudledare iDagens Nyheter där man skrev: