prot · G909105 · 1985-12-31 00:00:00 — Vad gäller en eventuell förhöjning av flykfingkvoten,delar jag den uppfattning som fidigare har framförts, nämligen aft vi i förstahand måste se fill atf uppfylla den kvot som vi redan har saft på papperet. dag, som vpk-reservationen gör, komma med ytterligare krav på papperet som viinte förmår uppfylla är en ganska meningslös åtgärd. Men vi måste se fill attfylla den kvot vi har, def tror jag likaså det råder sfor enighet om. Jag vill också säga aff det inte råder någotmotsatsförhållande mellan atf uppfylla flyktingkvoten och att ta emotsponfanflyktingar. Vi vef genom utskottsbehandlingen aft det pågår samtal medFN:s flyktingkommissarie om aff eventuellt höja kvoten, och vi anser i likhetmed utskoftsmajoriteten att vi skall avvakta de samtalen innan vi kräver någraytterligare åtgärder. Kommunernas benägenhet atf fa emot flyktingar ochinvandrare är eft bekymmer, vilket vi ocksä har uttryckt i betänkandet. Jag tror det är viktigt atf vi alla, som representerar olika kommuner, i olika sammanhang verkligen påverkar kommunerna till eff ökat flyktingmottagande. Svårigheterna torde åtminstone i de flesta fall infe bero pä för dåliga ekonomiska resurser, utan det är nog mer en fråga om information och opinionsbildning. Vi vet också aft sådana åtgärder vidtagits av statens invandrarverk, 99 Prot.1985/86:105 över huvud taget gäller beträffande de frågor som tagits uppi betänkandet aff viföljer dem med sfor uppmärksamhet. Vi kan sedan återkomma till olika punkter omvi finner atf def vi hiffills beslutat inte har avsedd effekt. Jag vill ocksåsäga att def kanske finns skäl atf se över om den överenskommelse som träffatsmed DDR är förenlig med den rättsuppfattning som vi alla är besjälade av. Med de här orden ber jag att fäyrka bifall till utskottets hemställan i dess helhet. 94ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): Jag vill återkomma något till frågan omresedokument, säger att resedokument är önskvärda - infenödvändiga. Självfallet är det sä aff alla som söker politisk asyl inte kanskaffa lagliga resedokument, men det är önskvärt atf de har sädana, Samfidigt för man överläggningar med DDR som går uf på affom flykfingar infe har dessa resedokument får de inte komma till , dvs,en flykting som infe har någon visumsfämpel från den svenska myndigheten påplatsen i dennes hemland kan infe komrna hit och söka politisk asyl. Min fråga är; Tror verkligen ochutskottsmajorifeten att man kan lura någon med ett sådant ordklyveri vad gällerresedokument? Inser infe ufskoffsmajorifeten och regeringen aft om manfortsätter med en sådan dubbelbottnad flyktingpolitik, då kommer det affurholka respekten för svensk lagsfiffning? 95 (): Man har inte förf överläggningar medÖsttyskland om resedokument. Vad man gjort är aft klargöra vissainternationella regler som bör gälla på detfa område, Def är vad man har gjortinför DDR - ingenfing annat. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottefs hemställan - som ställdes mof utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till mofion L230 avJens -bifölls med acklamafion. Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mof 148 förreservafionen av m, fl. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 6 (flykfingkvoten) Utskottefs hemställan bifölls med 286 röster mot 16 förreservationen av Margö , Övriga tnoment Utskottetshemställan bifölls, 1985/86:14om anslag fill ungdomsorganisationer (prop, 1985/86:100 delvis), 1985/86:15 om anslag till internationellt kulturellt samarbete (prop,1985/86:100 delvis), 1985/86:13om anslag till forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m,m, (prop, 1985/86:100 delvis) samt1985/86:15 om anslag till svensk undervisning i utlandet, m, m, (prop, 1985/86:100delvis), 96 FÖRSTE VICE TALMANNEN: betänkanden 14 och 15 samtutbildningsutskottets betänkanden 13 och 15 kommer att debatteras i tur ochordning. Voteringarna äger rum i eft sammanhang efter avslutad debatt. Först upptas alltsä kulturutskottets betänkande 14 omanslag till ungdomsorganisationer, I fråga om detfa betänkande hälls gemensamöverläggning för samtliga punkter. 97GUNNEL (); Runt om i vårt land är hundratusentalsungdomar på sin fritid sysselsatta med idrotts- eller föreningsaktiviteter - istudiecirklar, träningspass och tävlingar. Det är en verksamhet som har stortvärde, och den förtjänar samhällets helhjärtade stöd och uppmuntran. Det råder enighet över partigränserna om aftungdomsföreningar mäste tillförsäkras en viss grundtrygghet för sin verksamhet,en trygghet som inte nödvändigtvis mäste mätas i eft visst antal miljoner kronor.Upplåtelse av lokaler och idrottsanläggningar, hjälp med gemensamma planerings-och adminisfrafionsuppgiffer, borgen för egna åtaganden, etc, kan varavärdefullt, I vilka former stödet i övrigt skall utgå, hur stort def skall varai reda pengar och var det skall sättas in kan diskuteras, likaså vilket ansvarstat, landsting och kommuner skall fa på sig. fillbaka har i uppdragaff se över reglerna för bidrag till ungdomsorganisationerna. Kulturutskottethänvisade redan vid behandlingen av budget, alltså ,till atf en översyn skulle göras, men något resultat har inte synts fill. utredningar.Bidrag fill folkrörelser (SOU 1979:60) samt Fritidspolitik och samhällsstöd(1981), har slagit fast principen atf statligt stöd bör gestill riksorganisationer, landstingsbidrag till regionala organisationer ochkommunala bidrag fill lokal verksamhet, I utredningarna pekar man bl, a, påsvårigheten att kontrollera aft bidragsnormerna uppfylls och på den omfattandebyråkrafi som krävs av bäde dem som söker och dem som administrerarstatsbidragen fill lokal verksamhet. Från moderat håll har vi med anledning av åretsbudgetproposition väckt motioner där vi drar konsekvenserna av de nämndaprinciperna och liksom tidigare förordar en renodling av bidragsgivningen.Kommunerna tillämpar i regel en bidragsordning med samma konstruktion som detlokala aktivitetsstöd som fördelas av staten genom statens ungdomsråd.Föreningarna har alltså atf rekvirera bidrag från två olika håll, vilketinnebär en onödig och tidskrävande pappershantering. Det förtjänar påpekas aftendast av föreningarna finner det mödan värt att rekvirera statsbidraget.Den effekt som en avveckling av statsbidraget fill organisafionernas lokalaverksamhet skulle fä måste sättas in i ett större sammanhang. De samladekommunala utgifterna för fritidssektorn utgör 6 miljarder, varav 3,5 går tillolika anläggningar, 900 miljoner utgör föreningsbidrag och 600 miljoner äradministrafionskostnader. De 94 miljoner som statsbidraget utgörmotsvarar ca 1/7 av kommunernas administrationskostnader för fritidssektorn. Kostnaderna för samtliga specialdestinerade statsbidragtill kommunerna utgör ca 65 miljarder. För kommunerna skulle det nu statligalokala akfivitetsstödef innebära 1,3 %o om de skulle täcka det fullt ut. Denhätska kampanj som under valrörelsen fördes gentemot våra förslag framstår,milt uttryckt, som rätt omotiverad i ljuset av dessa sakförhållanden ochregeringens senare framlagda förslag till statsbidragsindragningar. Ur anslaget Bidrag till ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet utgår stöd till ett stort antal organisationer, bl, a, föreningaranslutna till riksidrottsförbundet och pohtiska ungdomsorganisationer. Vianser att regeringen bör ges i uppdrag att överiägga med ,riksidroftsför-bundet och övriga berörda om formerna för det allmännas stödtill ungdomsorganisationerna, sä atf ökad effektivitet och en riktigare ansvarsfördelninguppnås inom befintlig kostnadsram. Vid behov skall regeringen kunna återkommatill med av överläggningarna föranledda förslag. I avvaktan på dembör medel beräknas för den lokala ungdomsverksamheten endast för halvabudgetåret. En höjning av anslaget enligt propositionen bör heller inte göras. I olika remissvar har organisationerna själva framhållitatf def är önskvärt med en samordning av bidragen, eftersom bristen påöverblick och splittrade kriterier och bedömningsgrunder gör det administrafivaarbetet onödigt tungt. Slutsatsen blir, med ett direkt citat från den utredningsom jag nämnde, atf "specialdestinerade bidrag bör successivtavvecklas fill förmån för generella," Sedan detta konstaterats har är 1981ytterligare eft specialdes-finerat bidrag inrättats, nämligen bidraget fillferieverksamhef inom ungdomsorganisationerna. Liksom föregående år vill vi moderaterpåpeka att ett sådant stöd är en kommunalangelägenhet, aff vägas mof andra kommunala Prot. 1985/86:105 åtaganden, En bestämmelse förstatligt ungdomsstöd som kritiserats från olika håll \ gäller de striktuppdragna åldersgränserna. Inom kommunerna har dessa ' "" "' mjukats upp, och vianser aft ocksä åldersgränserna för det centrala stödet ° ' bör kunna omprövas. Vi harliksom föreslagit att gränsen dras vid 21 är i stället för vid 25,och beräknar därvid en besparing pä omkring 10 milj, kr. Äv defta belopp villvi föra fillbaka 2 miljoneratt användas till en förstärkt ledarutbildning. Ettgenomförande av de förslag som vi moderater redovisar i vår mofion 318, och somframgår av våra reservationer till kulturutskottets betänkande 14, innebär enradikal nedskärning av statens ungdomsråds arbetsuppgifter. låganslagsfördelningen på , som handhar bidragen tillstudiecirkelverksamheten. Vi har föreslagit atf ungdomsrådets återståendeuppgifter återförs dit eller eventuellt också förs över till andra myndigheter,varvid ungdomsrådet bör kunna avvecklas. Jag vill alltså yrka bifall fill reservationerna 2, 3, 7 och 8 fillföreliggande betänkande, Anf.98 (): Det är inget tvivel om att studenfförbunden måste få bättre möjligheteratt arbeta för sina medlemmars speciella intressen. Likaväl som man betraktarde många fackliga organisationerna som självklara inslag i vårt samhälle tyckervi aft def är självklart aft studenternas organisafioner skall ha möjlighet attskapa goda betingelser för sina medlemmar. Studentförbundenskiljer sig från övriga intresseorganisafioner bl, a, genom att de organiserarmänniskor som under måste leva på lånade pengar. Det borde varaganska lätt att inse hur svårt det är för studenfförbunden aft genom ökademedlemsavgifter behålla en väl fungerande verksamhet, Folkparfiethar reserverat sig till förmån för en mofion som visserligen inte är ny, mensom är desto mera angelägen som problemet finns kvar och blir allt tydligareallteftersom de vuxenstuderandes andel ökar, 60 studenter av 100 är äldre än 25år. Vikan infe finna annat än atf def måste vara helt galet aft jämställastudenfförbunden med ungdomsorganisationer i allmänhet. Ett enkelt sätt atf hantera det statliga stödet vore aft beräkna det påsamma säff som för kvinnoförbunden, som får bidrag för alla medlemmar över 15är, och aft föra över de pengar, som kommer i fråga, fränutbildningsdepartementet till . Med deftayrkar jag bifall fill reservafion nr 5, Anf.99 (): 1985 var Världsungdomsåret, Defta år skulle vara eff avstamp för affytterligare stimulera och utveckla arbete bland ungdomen försolidaritetsinriktad verksamhet, Atföverbrygga fördomar och motverka främlingskap mellan olika nafio- naliteter och länder är eft viktigt inslag i arbetet för aff främja en värld i 103 Och detfa är ju eff stort mäl, som särskilt bör engagera ungdomen. Vihar också många bevis för atf så är fallet. Det är intressant atf iaktta atf intresset förinternationellt kontakfarbete intresserar och fångar ungdomar i allt lägreåldrar. Över huvud är detta internafionella engagemang oerhört viktigt ochglädjande och ger hopp om en bättre värld i solidaritet och gemenskap övergränser. Den verksamhet bland ungdomar i som i ett tidigtskede inleddes för atf förbereda och aktivera dem inför Världsungdomsåret varomfattande, och detta arbete ökade successivt. Det är eft variationsrikt ochfint projektarbete som kommit i gång och ;;om i stor utsträckning fortfarandepågår. En del projekt skall emellertid avslutas under innevarandeår. är det viktigt att nya insatser kommer till stånd och aft verksamhet somär viktig i detfa sammanhang kan förnyas och fortsätta. Från sida harvi i en partimofion starkt poängterat defta. Det är, som vi ser def, oerhörtviktigt atf ta till vara def engagemang som inom ungdomsorganisationerna finnsför internafionella solidaritetsfrågor. Detta understryks med tyngd av vad somnu tornar upp sig på svensk och infernafionell himmel. För den verksamhet med projektarbete som pågått har dethittills gått atf få fillfälliga bidrag från åtskilliga håll, som utskottetsmajoritet ocksä säger. Men detta är eff osäkert tillstånd som inte möjliggörlångsiktig planering. Därför måste samhället visa sin uppskattning och sinvilja genom aff med eff kontinuerligt stöd skapa förutsättningar för planeringoch långsiktig verksamhet i denna riktning. Vi föreslår i reservafion nr 1,som är en uppföljning av mofionen, att 2 milj. kr. anslås för detta ändamål. I reservation nr 6 återkommer en fräga, som en del i dennakammare känner väl till , nämligen bidrag fillradioorganisationer. Enligt en planering i regeringen /82 skulle fre organisationsgrupperfå statligt stöd aft införas , nämligen kvinnoorganisationer,radioorganisationer och miljöorganisationer. För kvinnoorganisafionerna genomfördes reformen, fillstort värde för deras viktiga verksamhet. När det gäller radioorganisafionerna uttaladekulturutskottet i ett betänkande, 1982/83:26, atf frågan om statsbidrag tilldessa organisationer borde fas upp fill prövning i . Detta gavriksdagen också regeringen till känna. Tyvärr fullföljde inte regeringen dennariksdagens beställning. återkommer denna fräga till genom en motionav i , Det är en mycket vikfig verksamhet som dessaorganisationer bedriver, bäde servicemässigt och för utbildning. Det gällerockså aft ge sysselsättning och kontakt, inte minst för de mångarörelsehindrade. Liksom 1982 finns def således nu starka skäl aff göraradioorganisationerna statsbidragsberättigade. Utskottet erkänner atf vissaradioorganisationer har det svårt ekonomiskt, dock utan att fullföljakonstaterandet med ett positivt ställningstagande, Detfa är minst sagtologiskf. , fru talman, vill jag understryka vad vi fråncenterns sida säger i def särskilda yttrandet, dvs. aft ungdomsorganisationernaframöver bör få eft bidrag som i stort kompenserar de kostnadsökningar somtyvärr sker kontinuerligt.Detta är ocksä tankegångar som framförs i en motion frän Prot. 1985/86:105 . A nslag till ungdomsorganisationer Med def sagda, fru falman, ber jag att fä yrka bifall tillreservationerna 1 och 6 och i övrigt fill utskottets hemställan. 100 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag fårmeddela att anslag om kvällsplenum nu har uppsatts. 101BERIT (); Samhällets stöd till barn- ochungdomsorganisationerna har utomordentligt sfor betydelse för den verksamhetsom bedrivs runt om i landet bland barn och ungdomar. Man kan inte nogunderstryka betydelsen av mänga och starka ungdomsorganisationer i eftdemokratiskt samhälle, Aff få vara med, atf få en uppgift och aft känna att manbehövs, def är kanske särskilt viktigt när man är ung, I har föreningslivet traditionellt sett spelat roll för atf ge ungdomar chansen aft umgås, fräna sig i ansvarstagande ochdemokrati och att lära sig hur samhället fungerar och hur man påverkar. Därförhar kommuner, landsfing och stat byggt upp ett stöd som starkt har bidragittill atf def finns en så bred verksamhet. Föreningarna har också fåtf arbeta mycket i motvind, Atfkonkurrera med eft kommersiellt nöjesutbud har blivit en mycket svår uppgiftför många av dem, Detfa fillsammans med aft den socialt utsatta miljön isamhället har hårdnat ökar barn- och ungdomsorganisationernas betydelse. Det ärdärför viktigt aft det stöd som samhället ger infe urholkas utan aft barn- ochungdomsorganisationerna kan fortsätta att bedriva och utveckla en meningsfylldverksamhet. Regeringen föreslår aff stödet till barn- och ungdomsorganisationernaSkall förbättras på några punkter. Bl, a, föresläs en höjning av det lokalaakfivitetsstödef med ,, från , till , per sammankomst. Vidareföresläs fyra nya organisafioner bli bidragsberättigade fr, o, m, 1986/87 ochaff bidragsbesfämmelserna när det gäller handikapp- ochinvandrarorganisa-tioner förändras, vilket innebär en väsentlig höjning för deflesta invandrar-och handikapporganisationer. Moderata samlingspartiet har i flera reservafionerföreslagit eft minskat statligt stöd till ungdomsverksamheten. Moderaternaföreslår att skall avvecklas, aft det lokalaakfivitetsstödef och feriebidragef skall avvecklas samt aft den övreåldersgränsen sänks frän 25 fill för statligt bidrag till centralverksamhet. Det är krav som vi känner igen frän tidigare är. harriksdagen avslagit dessa förslag, och så föresläs att även i dagskall göra. Förslaget om att avveckla har utskottetalltsedan 1981 avstyrkt. pågår en översyn av ungdomsrådefsuppgifter. En sakkunnig som har tillsatt skallundersöka möjligheterna till samordning av arbetet med barn- ochungdomsfrågorna inom barnmiljörådef, brottsförebyggande rådet och ungdomsrådet.Även frågan om arbetet kan bedrivas effektivare, t, ex, genom atf ansvaretsamlas hos ett enda organ, skall undersökas. Den sakkunnige skall ocksåundersöka om Prot.1985/86:105 några av de uppgifter som handläggs hos de tre organen kanföras över 2 april1986 till ellersocialstyrelsen. Def pågår alltså en översyn av Ansl tit d statens ungdomsråds uppgifter ochdärföi yrkar jag avslag pä reservafion 2, , ,, Att ta bort det statliga lokalaaktivifefssfödet diskuterades livliet vid Regeringen föreslär nu atf stödet skall ökas, vilketufskoffef också ställt sig bakom. Jag yrkar därför avslag på reservafion nr 7,med samma motivering som vid föregående års behandling. föreslär ocksä en avveckling av stödetfill ungdomsorganisationernas ferieverksamhet. Inte heller här har några nyaargument framkommit som visar att detfa bidrag inte fyller sin funktion.Tvärtom när stödet till ferieverksamheten de ungdomar som inte har möjlighetatf delta i en meningsfylld fritidsverksamhet under sina ferier, eftersomfamiljens ekonomi tvingar dem kvar på hemorten under semester och ledighet. Ca 100000 barn och ungdomar deltar i barn- och ungdomsorganisationernas läger- ochfriluftsverksamhet. Jag yrkar alltså avslag på reservation 8, Förslaget om en sänkning av den övre åldersgränsen från 25till har även fidigare behandlats av . För barn- ochungdomsorganisationer betyder def mycket aff behålla ungdomarna i verksamhetenupp till . De äldre ungdomarna, de som fyllt och mer, ärledare men också förebilder för tonåringarna. Att ha litet äldre ungdomar med iverksamheten betyder också en viss stadga för verksamheten. Det är ocksåviktigt atf ha unga barnfamiljer med i föreningslivet. Jag yrkar avslag päreservationerna 3 och 4, I reservation 1 tas frågan upp om ett anslag på 2 milj,kr, fill för solidaritefsarbefe inomungdomsorganisationerna. Jag vill erinra om atf sedan 1982bedriver en försöksverksamhet för och bland invandrarungdom. Syftet är bl, a,aff skapa eft bra samarbete mellan svenska föreningar och invandrarföreningar ochdärmed skapa goda kontakter mellan invandrarungdom och svenska ungdomar.Projektet, som pågår, skall utvärderas och presenteras , För har regeringen anslagit 30milj, kr, av arvsfondsmedel, som skall användas försärskilda utvecklings- och försöksprojekt. Många av de projekt som pågårinriktas på solidaritefsarbefe, SIDA ger även bidrag fill informationsarbete iSverige om . Bland de organisafioner som får generella bidrag för informationsverksamhetär studieförbunden och för ungdomsorganisationer. FrånSIDA:s informafionsanslag flnns även möjlighet aft ansöka om bidrag fill olikaprojekt. Med hänvisning fill aff betydande medel redan avsatts försolidaritefsarbefe yrkar jag avslag på reservafion 1, Reservationerna 5 och 6 behandlar bidrag tillstudenfförbund och radioor- ganisafioner. föreslär i reservation 5 aff studenfförbunden skall fä möjlighet att söka bidrag pä samma villkor som kvinnoförbunden. erhåller tre studentorganisationer bidrag enligt förordningen om statsbidrag till ungdomsorganisationer. De organisationer som uppfyller villkoren för ungdomsstödet får ett mera fördelaktigt sysfem än kvinnoorga nisationerna. Utskottet har avstyrkt förslag med samma syfte. Utskottet anser även nu att det inte finns fillräckliga skäl att bifalla förslaget. Därför yrkar jag avslagpå reservafion 5, Reservation6 föreslår att frågan om statsbidrag till radioorganisationer Prot, 1985/86:105åter prövas, Åven den här frågan har diskuterats iutskottet, Vid /83 ansåg utskottet det angeläget aftfrågan om statsbidrag fill dessa organisafioner togs upp till prövning inomregeringskansliet. Detta gavs regeringen till känna. Efter prövning av frågananmälde regeringen atf man med hänsyn till det pressade ekonomiska läget infefann def möjligt aft föreslå nytt statsbidrag till radioorganisationerna. Ävenvid ytterligare ett tillfälle har förslaget avvisats. Med hänsyn till kravet påresfrik'fivifef i frågan om ökade statliga utgifter yrkar jag därför avslag påreservation 6, Därmed har jag gått igenom de åtta reservationer som finns fogade tillkulturutskottets betänkande nr 14, Jag yrkar bifall till utskottets hemsfällani betänkandet och avslag pä samtliga reservafioner, Anf.102 () replik: Den sakliga redogörelse som presenterat om de skildaståndpunkter vi har inom och def socialdemokrafiska partiet skiljersig mycket fördelaktigt från föregående års hätska debatt. Jag noterar medtillfredsställelse det dämpade tonläget. Närdet gäller översynen av vill jag påpeka atf def visat sigatf vi infe alls är ute i ogjort väder. Översynen antyder aff allt inte skullevara så väl beställt med ungdomsrådet, och det är möjligt att våra ståndpunkterså småningom kommer atf närma sig varandra beträffande , Anf.103 () replik: Fru talman! Jag kan hålla med BeritOscarsson om att barn- och ungdomsorganisationerna fyller en vikfig funktion,särskilt med tanke på konkurrensen frän det som man populärt kallar för detkommersiella utbudet. Men jag vill inte tro att det är därför man är så njuggmot studentorganisationerna. De kan knappast vara utsatta för den konkurrensen, säger atf ett par studenfförbund får bidrag därför aft de uppfyllervillkoren för ungdomsförbund och att dessa bidrag skulle vara förmånligare ände bidrag som de skulle få om de blev behandlade pä samma sätt somkvinnoförbunden. Då vill jag säga att inget kan vara mera oförmånligt än affinte få några bidrag alls. Varför, , behandlar manstudentorganisationerna som ungdomsförbund, när man vet att de till övervägandedelen består av vuxna människor? Anf.104 KÄRL () replik: Jag har haft tillfälle aff ganska ingående studera en del av denverksamhet som har bedrivits inför och under , och jag måstesäga aft man blir storligen imponerad av def engagemang som ungdomarna,särskilt de yngre, har visat i det arbetet. Jag vill gärna erkänna, och detsade jag också fidigare, aff det har utgått fillfälliga projektpengar, somocksä kommer att fortsätta atf betalas ytterligare. Men skalldet ske, som det alltid heter numera, en utvärdering, I ett sådant stort fintprojektarbete med en inriktning pä internationell 107 solidarifetsverksamhefär det väl inte särskilt angeläget aff göra alltför restriktiva utvärderingar,utan def är, som jag ser def, verkligen anledning aft se framåt. Vi kan aldrigavgränsa en sädan viktig verksamhet fill eft visst antal år; det måste, menarjag, vara en myckel bestämd kontinuitet i det arbetet. Vi har föreslagit eff bidrag fill ungdomsorganisationerna- vi har ansett atf def kan vara lämpligt med två miljoner. Det äratf ge dem en garanfi för framfidsinrikfningen av den här vikfiga verksamhetenoch möjlighet atf inom sina organisationer bättre planera för dessaaktiviteter. Därutöver vill jag säga några ord beträffanderadioorganisationerna. Jag tycker uppriktigt sagt inte aft de skäl somstatsrådet och regeringen har anfört för aff inte bevilja dem statsbidrag ärfillräckligt starka.