prot · G909139 · 1985-12-31 00:00:00 — Vi hardock velat markera att det är regeringens skyldighet att överväga enlokalisering av de båda nämndernas kansli till en ort utanför utanatt skall behöva göra något särskilt uttalande om detta, särskilt somutskottet underströk den saken. Regeringen söker tydligen ge sken av att vilja gynna lokalTV-produktion genom att föreslå ett nytt anslag om 1 milj, kr. Det finns enligtvår mening ingen anledning att staten skall engagera sig i denna verksamhet.Ett belopp om 1 milj, kr, fördelat pä 24 län ger bara något över 40 000 tillvarje län. Det kan undvaras. Det finns enligt vår uppfattning andra möjligheteratt skapa ekonomiska förutsättningar för lokal TV-produktion, Det elegantasteoch naturligaste sättet torde vara att tillåta reklam i lokala TV-sändningar,Därmed skulle lokal produktion kunna bedrivas på sådant sätt att fortbeståndoch kvalitet garanterades. Något ekonomiskt stöd till lokal programverksamhetbör således inte utgå. Det förefaller som om det hos regeringen finns kvar enolust inför närradion. skall närradioföreningarna fullt ut finansieranärradionämndens verksamhet. I andra fall uppmuntrar man verksamheter, men härlägger man på kostnader som försvårar. Den gamla negativa attityden motnärradion lyser igenom. Men kostnader för myndighetsutövningen får inte hämmaföreningslivets akfivitet. Kostnader för kansli och verksamhet skall bekostasav staten. Det är således fel att ideella föreningar skall behöva finansieramyndighetsutövningen. Detta skall staten stå för. Det föreligger en risk atttillståndsavgiften kommer att öka och öka med följd att föreningar tvingassluta sända närradio. Därmed spolieras denna fina idé som möjliggjort småföreningars fillträde till etern. Enligt 10 § närradiolagen är reklam inte tillåten inärradion. Motståndet mot reklam i radio och TV håller dock på att tona bort,och det är aktuellt att ompröva inställningen. Det ter sig därför naturligt attnu tillåta närradion att använda reklam som inkomstkälla. Genom intäkter frånreklam ges de sändande sammanslutningarna möjlighet att höja kvaliteten på sinaprogram och öka programproduktionen. De har som bekant inga licensavgifter atttillgå. Reklamen skapar resurser som kommer de lokala radiolyssnarna till del.Reklamintäkter skulle också ge fler föreningar möjlighet att ägna sig åt dennaverksamhet och nå ut till allmänhet och medlemmar. Det blir radioföreningarnassak att besluta om formerna för denna reklam i närradion. Reklamförbudetbör upphävas, 10 § närradiolagen bör således utgå, 22 KERSTINGÖTHBERG (c): Jag skallbegränsa mig till att säga några ord om reservation nr 3, som handlar omnärradionämndens verksamhet. Närradionhar sedan den kom till utvecklats mycket snabbt - kanske snabbare än någon avoss kunde ana. Allt fler sammanslutningar och organisationer har upplevt attdetta medium erbjuder en mycket bra möjlighet att nå många människor, att få utsin information och berätta om sin verksamhet och sina aktiviteter. Det kannämnas att sändes program under nära inärradion, och utvecklingen fortsätter i samma takt. Man kan säga att närradionverkligen har blivit en föreningsradio, Ireservation nr 3 tas närradionämndens finansiering upp, en fråga som ocksåHåkan Stjernlöf var inne på. Enligt propositionen skall ju närradionämndensverksamhet helt bekostas av föreningarna fr,o.m, /87, och ävenen höjning av avgiften har aviserats. Vi anser att det inte kan vara riktigtatt den här verksamheten helt skall finansieras av de sändande föreningarna.För det första hyser vi denna åsikt av principiella skäl, därför att det gälleren myndighetsutövning, och verksamheten bör i den delen bekostas medstatsmedel. För det andra kan en ökad avgift bli en stor belastning för framförallt de mindre och ekonomiskt sämst ställda föreningarna. Förraåret när frågan om närradionämndens lokalisering var uppe hade vi fräncenterpartiet ett särskilt yttrande, där vi uttalade oss för att man börförlägga närradionämnden - och även kabelnämnden - fill en ort utanförStockholmsområdet, Utskottet har behandlat frågan, och detfinns också motioner i denna riktning. Utskottets majoritet har, somtidigare, sagt att det är regeringen som skall ta ställning fill frågan omlokalisering av kabel- och närradionämnderna. Man säger också från utskottetatt möjligheterna att lokalisera de båda nämnderna till en ort utanförStockholm bör övervägas. Det bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Moderaternaoch har inte velat ställa sig bakom detta utan menar att det ärregeringen som avgör frågan. Majoriteten i utskottet tycker ändå att det ärviktigt att vi från utskottet ger vär mening i denna fråga till känna.Förhoppningsvis kommer regeringen att mycket noga överväga lokaliseringen avdessa nämnder. Därmed yrkar jag bifall till reservationerna 3 och 4 och i övrigt tillutskottets hemställan. , m. m. 23 ANDERSNILSSON (s): Inför riksdagensbehandling av anslaget till kabel- och närradionämnderna har flera motionerväckts med krav på en lokahsering av nämnderna till orter utanför Stockholm.Motionerna är ett uttryck för de starka krav som finns att förlägga nyastatliga verksamheter till andra platser än huvudstaden. Detär nu tredje gängen kulturutskottet behandlar förslag i den riktningen. Även idagens betänkande följer vi samma linje som . Den innebär att det börankomma på regeringen att ta ställning till placeringen, men Prot.1985/86:139 majoriteten i utskottet säger också att regeringen bör överväga enlokalise- ring till en ort utanför ,Den uppmaningen har formen av ett och kabelnämnden, m. m. tillkännagivande.Därvid skiljer vi oss från reservanterna, och , som intevill sträcka sig sä långt. De orter som motionärerna föreslår som lämpligalokaliseringsorter tar utskottet därmed givetvis inte ställning till. När beslutade om en permanentning avnärradion stod de borgerliga partierna för ett flertal reservationer. De rördenärradionämndens rätt att interimistiskt återkalla sändningstillstånd,sändarnas räckvidd, föreningarnas rätt att inneha egna sändare och frågan vilkaföreningar som skulle få delta i närradion. Dessa förslag har inte återkommit iårets motionsflod. Jag tar det som ett uttryck för att de beslut togom närradion var förståndiga och väl grundade. Närradion har också utvecklats på ett positivt sätt. Denhar blivit en föreningsradio av stora mått. Den används som en kanal förföreningarnas information till och kontakt med medlemmar och allmänhet. Den harockså inneburit att kunskapen och medvetandet om mediefrågor ökat på ettpåtagligt sätt. Det är, herr talman, en utomordentligt god . En ökadmedvetenhet om mediefrågor kan, tror jag, fungera som envaccination mot befarade avigsidor av ett ökat medieutbud. Den positiva utvecklingen av närradion och den betydelseden snabbt fått för folkrörelser av skilda slag leder över till någrareflexioner om anslaget till lokal programverksamhet i kabel-TV, Ipropositionen föreslår regeringen att 1 miljon skall anvisas till lokalprogramverksamhet. Tjusningen med närradion är att det verkligen är en"nära" radio. På samma sätt är det en poäng om kabel-TV-sändningarnai stor utsträckning kan få ett lokalt innehåll. Därför tillstyrker utskottetsmajoritet anslaget till lokal programverksamhet. I flera motioner tar man upp närradionämndensfinansiering. De flesta av motionerna har säkerligen sin bakgrund i de farhågorsom närradioföreningarna hade om en kraffig höjning avsändningsavgiften från . Dessa spekulationer gick ut på attavgiften skulle fördubblas och därmed höjas frän nuvarande , persändningstimme till . Farhågorna har inte besannats.Närradionämnden har själv föreslagit en höjning av avgiften till ,, ochenligt vad utskottet erfarit från departementet kommer den att bli 17:50, dvs,höjningen blir så måttlig som 3:50, Bakgrunden till den låga höjningen är att antaletsändningstimmar kraftigt ökat och att den ökningen kan väntas fortsätta. Jag tror att det är en riktig bedömning. Som exempel kan jag från mitt hemlän, , berätta att närradio sänds i fyra fem kommuner men att lika många ligger i startgroparna och börjar sändningar under det här året. Om förhållandena är likartade över hela landet innebär det att antalet sändningstimmar kommer att öka även i fortsättningen, och därmed blir finansieringsmöjlighe terna på den väg vi nu har beträtt när det gäller närradion säkra utan några större avgiftshöjningar. Utskottsmajoriteten ser därför ingen anledning att frångå förra årets beslut, som innebar att närradionämndens verksamhet från 22 i sin helhet skallbekostas med avgifter. och kabelnämnden, m.m. Från moderat håll finns en reservation till förmån förreklam i närradion Prot. 1985/86:139 som ett sätt att klara ekonomin. är ensamma om reservationen. Majoriteten iutskottet har en helt annan mening. För dagen hänvisar vi till den utredning omeffekterna av reklam i företrädesvis TV som tillsattes och somsnart lägger fram sitt resultat. Jag vill gärna tillägga att det utöver det skälet attavvisa de moderata propåerna finns en lång rad sakargument som talar mot reklami närradio. Ett sådant skäl är konsekvenserna för lokalpressen. Det blir emellertidframöver säkerligen många tillfällen att ta upp just den debatten, och jag harinte i det här sammanhanget tänkt fördjupa mig i den, åtminstone inte i dettaanförande. Med det sagda, herr talman, yrkar jag bifall tillkulturutskottets hemställan i betänkande nr 16 och avslag på de femreservationerna, 24 () replik: Jag vill bara kort säga till det är alldeles riktigt att höjningen av avgiften för de sändandeföreningarna inte blev så stor som man först befarade. Men jag skulle viljapåstå att den ändå är tillräckligt stor för att många av de mindre föreningarnaskall känna det som en mycket stor belastning. En grundtanke bakom närradions tillkomst och med dessverksamhet var att man på det sättet skulle kunna öka yttrandefriheten, vidgademokratin och främja en mångfald i etern. Det är naturligtvis mycket viktigt.Det är många små föreningar som tycker att avgiften, även om höjningen blevnågot mindre än man hade befarat, är ett hot mot deras möjligheter attfortsätta sända. Jag tror att det ligger mycket i det. Jag är förvånad över attAnders inte känner någon som helst oro för de mindre föreningarna medsmå möjligheter ekonomiskt, 25 () replik; Om möjligheterna för de mindre föreningarnavill jag säga till att utvecklingen när det gällernärradion varit mycket positiv. Det är oomtvistligt att det i mycket storutsträckning är mycket små föreningar som deltar i verksamheten. Med denförväntade ökningen av antalet sändningstimmar anser jag att det finns storamöjligheter att hålla kostnaderna på ungefär nuvarande nivå, och det vill jagbeteckna som en rimlig kostnad. Det finns många andra myndigheter vilkasverksamhet finansieras med avgifter. Det finns också en poäng i detta,nämligen att det nu finns ett intresse från närradioföreningarnas sida atthålla den statliga administrationen på det här området på en låg nivå. Jag ärövertygad om att de inser detta sitt intresse och kommer att bevaka det. Jagtycker alltså att det är en ganska lyckad konstruktion vi nu har. 26 (); Under min korta tid som riksdagsledamot harjag hunnit notera hur mycket av det som sägs och sätts på pränt i detta hus som blir en fråga mera om vikten av språkliga formuleringar än om tyngden hos själva argumenten för ett visst ställningstagande. Prot.1985/86:139 Reservation nr 1 i kulturutskottets betänkande 16 utgöringet undantag. 13 maj1986 Både utskottsmajoriteten ochreservanterna vill ha ett uttalan- de omutlokalisering av kabel- och närradionämndernas kansli. Menskillnaden, herr talman, är den, att medan utskottets majoritet riktarpekpinnen mot regeringen och talar om att den bör överväga möjligheten attlokalisera de båda nämnderna till någon ort utanför , vill folkpartietoch med sin reservation markera att vi inte för ett ögonblicktvivlar på att regeringen kommer att följa vad som gäller för lokalisering avstatliga verk och göra sina överväganden därefter. Med detta berjag att få yrka bifall till reservation nr 1, Överläggningen var härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter debatten om kulturutskottetsbetänkande 17,) Kammaren övergår nu till att debattera kulturutskottetsbetänkande 17 om anslag till kyrkliga ändamål m, m. I fråga om detta betänkandehålls gemensam överläggning för samtliga punkter. 28 (): utgick betydande statsbidrag tillsvenska kyrkans verksamhet. Det större beloppet utgjorde statens ansvar förskatteutjäm-ningsbidrag till inkomstsvaga kyrkliga kommuner. räknadesstatsbidragen upp till samfunden utanför med en målsättning somFrikyrkorädet då hade att nå upp till en storlek av av statsbidraget tillsvenska kyrkan. Den senare målsättningen fullföljdes icke minst under denicke-socialistiska regeringstiden. När skatteutjämningen till de kyrkliga kommunerna fr. o.m, förändrades att utgå över kyrkofonden var en av orsakerna att statengenom en allmän ekonomisk återhållsamhet på skilda områden i samhället ocksåreducerade statsbidraget till kyrkans skatteutjämning. Därtill var de gällandereglerna också mindre känsliga för förändringar i en församlings skatteunderlag. Vid den bedömning som gjordes inför omläggningenberäknades att kyrkofonden genom en höjning av kyrkoavgiften från pastoratenmed per skattekrona från tidigare till tillsammans med ettdåvarande statsbidrag på 88 miljoner skulle klara den nya skatteutjämningen,och det gällde särskilt att åstadkomma en bra utfyllnad till de fattiga, småförsamlingarna. Efterdetta beslut och på förslag från den socialdemokratiska regeringen harstatsbidraget först halverats för att nu helt upphöra. riksdagenföljt upp vad ett enhälligt kyrkomöte upprepade gånger uttalat; Berövainte kyrkan detta bidrag! 24 Min fråga är: Hur kan moderater,folkpartister och socialdemokrater ha så olika uppfattningar påkyrkomötet och här i ? Statsbidragen till de frireligiösa samfundenhar vi med rätta också fortsatt att räkna upp. Varfinns solidariteten med de små församlingarnas medlemmar i , somvill ha ett kontinuerligt och givande gudstjänstliv i en aktiv, öppen svenskfolkkyrka? Idet framlagda slutbetänkandet av kyrkokommitté räknarkommittén med att skatteutjämningens garantinivå måste sänkas för det storaflertalet pastorat och församlingar, om den tidigare utgående finansieringenskall hålla. Detta lovar självfallet inte gott. Änhar möjlighet att handla solidariskt och framsynt, genom att stödjacenterns reservation i föreliggande betänkande, I denna yrkar vi på att 90miljoner skall utgå till kyrkofonden för delfinansiering av skatteutjämningen, Idettasammanhang vill jag också påminna om att kyrkan har berövatsstora belopp genom slopandet av och därmed kyrklig beskattning avjuridiska personer. På grund av detta har i 1982 ärstaxeringsunderlag förlorat ca 170 miljoner. Kompensation utgick första året med50 % eller 85 miljoner. föreslås ytterligare stora neddragningar. Till dettafår vi anledning att återkomma i ett annat sammanhang. Dock bör det finnas medockså vid bedömningen , Iutskottets betänkande behandlas också en motion om möjligheter att inrättaytterligare prästtjänster. Utskottet redovisar kyrkokommittésbedömning. Självfallet har jag ingen invändning mot denna redovisning. Låtmig endast konstatera att vi har stor prästbrist i landet. Deinrättade drygt 2 900 tjänsterna kan inte besättas. Om vi inrättar ytterligareprästtjänster, kommer också vakanserna att öka. Detta kommer, som alltid, attgå ut över glesbygdsförsamlingarna. Vi måste alltså öka prästutbildningen, ochtill dess att den har utökats måste vi vara restriktiva med inrättandet av nyaprästtjänster. Utskottetföreslår att skall ge regeringen till känna följande: Om ett stiftdrar in en prästtjänst, skall man ha rätt att inom stiftet men i ett annatpastorat inrätta en ny prästtjänst, I sig kan detta anses både rimligt ochriktigt, men det finns, som jag har påpekat i det särskilda yttrandet, tvåsaker som bör observeras. Omdet förslag som kyrkokommitté har lagt fram vinner bifall iremissomgången och senare i beslutsinstanserna, kan vi ha möjligheter att göra en ny fördelning av antalet prästtjänster i landet. Om stiften ges rättatt fördela tjänsterna, bör man inom stiften även ta hänsyn till pastoratstyp,dvs, E, F eller landsbygdspastorat. Det är självklart att glesbygdspastoratenbehöver ett större antal prästtjänster per invånare än tätortspastoraten, om deskall kunna hålla samma service. Tillsist vill jag understryka utskottets skrivning angående lösningen av frågan omden andliga vården vid kriminalvårdsanstalterna. Modellen finns att hämta fränorganisationen av den andliga vården vid våra sjukhusanläggningar. Enligt1982 års kyrkokommitté skall den andliga vården vid sjukhus,kriminalvårdsanläggningar och inom försvaret bli en uppgift för den nya stiftsorganisationen.Det blir intressant att se hur man ytterligare kan effektivisera och samordnadenna betydelsefulla verksamhet, och dä närmast inom stiften, , Med det anförda yrkar jag bifall tillreservationen och i övrigt till utskottets hemställan. Anf.29 (): betänkande nr 17 om anslagtill kyrkliga ändamål m. m, har samlat en bred majoritet i utskottet. Det finnsendast en centerreservation och ett särskilt yttrande. Enigheten gäller såvälregeringens förslag till statsanslag för kyrkliga ändamål i proposition 100bil. 15 som behandlingen av de sex motioner som väckts. Regeringens förslag till anslag, som sammanlagt uppgårtill drygt 104 milj. kr., fillstyrks till alla delar av utskottet - jagåterkommer strax till centerreservationen. Även ett antal motioner har fått envälvillig behandling av utskottet. En socialdemokratisk motion, Kr336 av ochBerndt , om lokalstöd till trossamfund har tillstyrkts. Utskottetföreslär att ger regeringen bemyndigande att överskrida anslaget avsysselsättningsskäl. Därmed jämställs bidrag till byggande av trossamfundenslokaler med bidrag till allmänna samlingslokaler. Enligt utskottets förslagavser bemyndigandet också anslagsposten Bidrag till restaurering av äldre domkyrkor. Genom bifallet till denna motion tillgodoses även delar avmotion Kr337 frän . En annan folkpartimotion, Kr338 om den andliga vården vidkriminalvårdens anstalter, har likaledes fått en välvillig behandling på såsätt att utskottet förutsätter att ett förslag skyndsamt framläggs för att lösafrågan. Utskottet understryker det värde som andlig verksamhet har för mängaintagna pä kriminalvårdsanstalter. En motion som resulterat i att utskottet föreslår etttillkännagivande är motion Kr264 om prästtjänster. Utskottetföreslår visserligen avslag på motionens krav att flera prästtjänster skallinrättas och att intresset för prästutbildning skall stimuleras, men utskottetanför som sin mening att en smidigare tillämpning av bestämmelserna för att fåinrätta nya prästtjänster bör kunna åstadkommas genom att man inom samma stiftfår inrätta en tjänst inom ett pastorat om man drar in en tjänst påannat håll inom stiftet. Detta är i linje med kyrkokommitténs framlagdaförslag, enligt vilket antalet prästtjänster och deras fördelning mellanstiften och inom stiften skall bli en inomkyrklig fråga, som regeringen inte allsskall befatta sig med. Mot denna bakgrund är det med viss förvåning jag noteratKarl särskilda yttrande, där han anför tveksamhet till den ökade frihetför stiften som utskottet föreslår att regeringen skall medge , KarlBoo har ju ändå undertecknat kyrkokommitténs betänkande och där inte haft någoninvändning mot ökad kyrklig frihet i detta avseende. Så, herrtalman, till den enda reservationen, föreslår att ett statsanslag till kyrkofonden med 90milj, kr, för inomkyrklig skatteutjämning skall införas. Utskottsmajoritetenkan inte se att det statsfinansiella läget nu är sådant att vi till denkyrkokommunala delen av samhällsekonomin skulle kunna öka överföringen frånstaten som vi drar in miljarder från primär- och sekundärkommuner.Det särskilda anslaget till kyrkofonden för skatteutjämning mellan församlingarfanns . Men redan i budgetpropositionen 1983 förutskickadesatt anslaget skulle avskaffas. Det är nu . att upprepa kravet i sin motion om återinförande av anslaget. Någranya argument framförs emellertid inte vare sig i motionen eller i reservationen. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan idess helhet och avslag på reservationen. 30 () replik; Jag har inga invändningar mot utskottetsförslag om att det skall bli möjligt att förändra fördelningen av prästtjänsterinom stiften så att de skall kunna inrätta en ny tjänst inom ett pastorat om dedrar in motsvarande tjänst inom ett annat. Vad jag menar är, att om kyrkokommitténsförslag går igenom, kommer den nya organisationen att vara tillämpbar redan1989. Utskottet har därutöver inte sagt någonting om att maninom stiften även bör ta hänsyn till pastoratstyp. Enligt min mening är detviktigt att ta hänsyn också till detta vid fördelningen av tjänster inom ettstift. Beträffande värt yrkande om 90milj, kr, i anslag till kyrkofonden för skatteutjämning vill jag säga att detinte är så att man nu tillför kyrkan ett nytt bidrag, utan man återställer detbidrag som successivt har dragits in ; det är de 88 miljonernasom nu föreslås utjämnade till 90 miljoner. Jag tycker att det här är fråga omatt visa solidaritet mot och mot de fattiga, oftast småförsamlingarna och att hjälpa till att bibehålla värdet av den skatteutjämningsom infördes , kyrkokommitté har för sin del gjort denbedömningen, som jag sade i mitt anförande, att om inte dessa pengar kommertill och om inte kyrkoavgiften kan höjas, måste man reducera just effekten pågarantinivån. Det skulle enligt mitt sätt att se vara mycket olyckligt. Anf.31 () replik; säger nu att han instämmer iutskottets förslag när det gäller den uppmjukning av bestämmelserna för inrättandeav prästtjänster som utskottet föreslår. Men i sitt särskilda yttrande skriverKarl att han är tveksam och att han tycker att vi härifrån borde kunna geföreskrifter för stiftens bedömning. Det är litet uppseendeväckande, närkyrkokommittén med som ledamot har föreslagit att prästtjänsternatill såväl antal som inrättande och fördelning helt skall bli en inomkyrkligfråga, där varken regering eller riksdag skall ha någonting att säga till om ifortsättningen. Vi menar att vårt förslag är ett steg i den riktningen. När det gäller de 90 miljonerna vill jag säga att detanslaget ändå är en begränsad del av finansieringen av den inomkyrkligaskatteutjämningen. Huvuddelen kommer ju frän den allmänna kyrkoavgiften. Utjämningen tillförsamlingarna kostar 482 13 maj1986 milj. kr. De 90 miljonerna kan juinte ha den avgörande betydelse som ~ här vill ge sken av. 32 () replik; Det är ändå så, , att de 90miljonerna utgör av finansieringskapitalet, och det är en ganskabetydande del. Sedan vill jag säga till att när jag intehar reserverat mig, så innebär ett särskilt yttrande ett biträdande avutskottsmajoritetens skrivning. Jag ville ha anfört de synpunkter som återfinnsi det särskilda yttrandet. Jag skall inte tala om varför, men jag hade denuppfattningen att det inte var fråga om att ge regeringen till känna ett visstuttalande utan var fråga om en allmän skrivning, och då kunde jag vara med. Mennär man ger regeringen till känna att en sådan här ny ordning skall kunnatillämpas, vill jag gärna för min del poängtera att man inom stiften - detkommer jag att säga också i kyrkliga sammanhang-skall ta hänsyn tillpastoratstypen. Vi har ändå från den här församlingen anledning att slå vakt omgudstjänstlivets tillgänglighet i små församlingar ute iglesbygden. Jag tycker att alla skall ha rätt till gudstjänst i sin hembygdskyrka under rimliga och givna förutsättningar, 33 () replik; När det gäller.prästtjänsterna tycker jag attKarl måste bestämma sig. Är för en frihet inom kyrkan att regleraantalet och fördelningen av prästtjänster, eller är det en frihet underförmynderskap som det särskilda yttrandet andas? Skatteutjämningsanslaget på 90 milj, kr, är någonting somriksdagen beslutade skulle upphöra.