prot · G90937 · 1985-12-31 00:00:00 — Slutsatsen i dencentermotion där de här frågorna behandlas är den att vi måste pröva vilka kravsom ställer på domstolsprövning av förvaltningsbeslut. Detär alldeles uppenbart att den frågan kommer att trycka på mer och mer, vilketockså framgår av lagrådets resonemang i vad gäller just bygg-och planlagen, Idetta sammanhang ber jag att få yrka bifall till reservation 8, har i ett par fall mera direkt krävt en förstärkningav grundlagsskyddet. Det gäller dels ett rätt komplicerat fall, dels ett annatfall som, enligt min mening, är mycket enkelt. Det komplicerade fallet gäller bättre skydd föregendomsrätt samt närings-och yrkesfrihet. Här finns en centermotion, där Sven-ErikNordin är första namn. Med tanke på alla de intrång i äganderätten som skeroch med tanke på alla de restriktioner som införts beträffande närings- ochyrkesfrihet har vi ansett att det är hög tid att till förnyat övervägande taupp hela frågan om var gränserna skall gå. Vi har tagit sikte på förstärkningav grundlagsskyddet. Därvid är vi medvetna om att det krävs noggrannaöverväganden, om vi inte skall hamna i nya, besvärliga grundlagstvister. Därförhar vi på denna punkt begärt en utredning. Jag yrkar bifall till reservation 5. Denandra frågan är mycket enkel, I centerpartimotionen kräver vi -vi har Prot. 1985/86:37 lagt fram ett konkret lagförslag - att svenska medborgaresrösträtt skall vara garanterad i grundlagen.Så är inte fallet , märkligt nog, Utiandssvenskar- ; na faller utanför och harrösträtt enligt vallagen. Detta innebär att denna Vissa grundlagsfrågorkategori kan berövas rösträtten genom ett enkelt riksdagsbeslut. Detenda motiv som jag kan se till att socialdemokrater och kommunister inte villgå med på en grundlagsreglering är det att det måste finnas planer på att vidlämpligt tillfälle beröva dessa svenska medborgare rösträtten. För ett par årsedan torgförde man ju också ett sådant förslag, men på grund av den oppositionsom förslaget väckte blev det ingenting av det hela den gången. Men man har,såvitt jag förstår, för avsikt att återkomma. På annat sätt kan man välknappast tolka de socialistiska partiernas motstånd mot en grundlagsreglering. Centerpartietanser alltså att alla medborgares rösträtt skall vara garanterad i grundlagen,och vi har, som sagt, lagt fram ett konkret lagförslag, som återges ireservation 2, till vilken jag ber att få yrka bifall. THlsammantaget yrkar jag alltså bifall till reservationerna 2, 5, 8 och10 och i övrigt till utskottets hemställan, 42 (vpk): Synen pågrundlagsfrågor har ofta en klassmässig utgångspunkt. Vilka intressen skallgrundlagen skydda och främja? De borgerliga är exempelvis mer angelägna om attskydda egendomsrätt och privat ägande än att grundlagsfästa de arbetandesrättigheter. De är mer intresserade av att grundlagsfästa utlandssvenskarnasrösträtt än av att invandrare som bor, arbetar, betalar skatt och berörs avlagstiftningen i skall få rösträtt här. Idetta inlägg skall jag ta upp en fråga som har debatterats länge och som är avstor betydelse från demokratisk synpunkt, nämHgen monarkins avskaffande ochövergång till republik. Detta krav har burits fram av arbetarrörelsen i strävanatt demokratisera samhället. Kommunisterna har vid upprepade tillfällen förtfram kravet i . Socialdemokraterna har det i sitt program, men verkarinte vilja kännas vid det. Varför är monarkinsavskaffande så angeläget? Monarkinär som statsskick en kvarleva från det feodala samhäHet, Det är oförenligt meddemokratin att uppdraget som rikets statschef är ärftligt. Monarkinsanhängare värjer sig med att kungen saknar makt och politisk ,betydelse. Mendet går inte att förneka monarkins ideologiska roll, I tidigare debatter harjag påvisat den verklighetsförvanskning som reportagen kring kungahuset utgör.Monarkin tjänar som ett medel för att sprida glans över överheten och dölja deverkliga problemen i samhället. Ävenom kungens direkta maktbefogenheter är begränsade jämfört med vad som tidigaregällt vore det fel att underskatta betydelsen av monarkin. Att ha ettstatschefssystem som ligger utanför den demokratiska processen saknar intebetydelse. Monarkinsanhängare brukar åberopa de representativa uppgifterna som motiv för att behålla kungahuset. Men behöver man ha en feodal kvarleva för detta ändamål? Det finns som bekant många länder utan kungahus som 37 1985/86:37 klarar de uppgifterna bra, kommunisterna anser att dessa uppgifter kan åvila riksda-Vissagrundlags frågor S"* talman. Talmannen har redan nu en framträdande rolloch bör ha en ställning som gör honom eller henne lämpad att fylla derepresentativa uppgifterna. Viföreslår i vpk-motioner att talman skall vara rikets statschef.Detta har vi länge hävdat - något som det kan finnas skäl att påminna om, enärdet av den aktuella debatten sett ut att vara en ny idé från , Det ärglädjande att flera börjar ge sin anslutning till denna lösning, och det finnsi dag möjligheter att stödja tanken genom att rösta på vpk-reservationen. Debattenhar inte rört sig om monarkin kontra demokratin, I stället har uppmärksamhetenriktats mot fundering om AMS-kurser för kungen efter övergången tillrepublik. En sådan debatt passar monarkins anhängare bättre än den principiellafrågan. skulle ropa fy var naturhgt, men också socialdemokratiskatidningar buade. Så tog man gadden ur den repubHkanen, skulle man kunnauttrycka det! Dettorde vara så, att den som från barnaåren genom börd varit fömtbestämd förrikets högsta ämbete också varit så privilegierad i utbildningshänseende attdet finns goda möjligheter till meningsfulla insatser även efter monarkinsavskaffande. Tvåvpk-motioner om övergång till repubHk behandlas i detta betänkande frånkonstitutionsutskottet, I den ena tecknar en framtidssagaom hur kungahuset självt lämnar arenan, I den andra, som är en partimotion,föreslås att successionsordningen utmönstras ur våra gmndla-gar och atttalmannen är rikets statschef. Påvilka gmnder avstyrker utskottet vpk-motionerna? Man anför att tidigaremotionsyrkanden avstyrkts med hänvisning till den ståndpunkt som intogs isamband med författningsreform. Fråganmåste då bli: Kan ett beslut hindra att nya steg tasför att demokratisera författningen? Detvore bättre om partierna redovisade sin syn på ett system med börds-ocharvsrätt till statschefsämbetet än att de gömmer sig bakom beslut. Monarkinsavskaffande skulle visserligen beröva vissa veckomagasin ett kärt tema förreportage och säljande löpsedlar, men det skulle motverka denideologiska fördumningen och främja demokrati och jämHkhet, Detskulle vara ett bra sätt att fullfölja arbetarrörelsens långvariga kamp fördemokratisering av samhället. Detskulle innebära avskaffande av en feodal kvarleva och utgöra ett viktigt stegför demokratisering. Jag yrkar bifaH till reservation nr 1, som innebär monarkinsavskaffande och övergång till republik. 43 (): Före mig har framträtt fyra kritiker mot delar av det aktueHabetänkandet. Dessutom innehåller betänkandet tio reservationer. Jag skaH ändåförsöka att koncentrera mitt anförande, även om det kanske måste att bli någottidsöverdrag. Dethar här tagits upp en rad viktiga principiella frågor. Den som läserbetänkandet får en inblick i hur komplicerade spörsmål utskottet ofta ställsinför, bl, a, på normgivningens område. Vi ställs också inför olika tolkningarav grundlagens innehåll, dess tillämpning och prövningen i efterhand av dennatillämpning. Jagskall inledningsvis föra här ett resonemang, som har anknytning tillreservation 5 beträffande gmndlagsskyddad egendomsrätt, näringsfrihet ochyrkesfrihet, reservation 6 beträffande inrättandet av en författningsdomstol,reservation 7 beträffande undersökning av svensk lagstiftnings förenlighet medEuropakonventionen och önskemål om inkorporering av med svenskrätt, vidare reservation 8 beträffande domstolskontroll av förvaltningsbeslufsamt reservation 10 där det krävs en viss översyn av vissa delar avregeringsformen. Tre av reservationerna stöds av samtHga borgerliga ledamöter iutskottet, två enbart av . Jagkom först i kontakt med dessa frågor som medlem fri- ochrättighetsutredning, som leddes av den framlidne landshövdingen ,Därmed kom vi in på frågan om hur införande av olika judiciella skyddsmedelskulle kunna påverka den folksuveränitetsprincip som vår författning ändå ihuvudsak bygger på. Här har ändock i den nya regeringsformen skrivits in dendemokratiska parlamentarismens princip. Den gamla formuleringen "Konungenäger att allena äga styra riket" har ersatts av regeringsformens nuvarandeportalparagraf om att all offentlig makt i utgår från folket. Mot denbakgrunden uttalade utredningen att den ordning som blandar in domstolarna idet fortgående politiska skeendet skulle inte bara stå i strid med grundläggandedemokratiska principer, utan den skulle också medföra uppenbara risker förpolitisering av domamtnäm-ningar och därmed hota rättsväsendets integritet.Utredningen ansåg därför att en ordning med författningsdomstol eller någotliknande organ av västtysk typ eller med det slag av lagprövning som förekommeri , där det sker regelmässig prövning av lagbeslut, inte kan godtas.Utredningen ansåg i stället att lagprövningsrätt av den typ som har förelegatinom svensk rättspraxis var det lämpliga kontrollinstrumentet. Dåvarandejustitieministern anslöt sig, när han lade fram sin proposition,till det här resonemanget och uttalade att ett system med författningsdomstolarär helt främmande för svensk författningstradition och svårligen går att förenamed kravet att en fri- och rättighetsreglering inte får innebära att politiskmakt överförs till icke-politiska organ. Den senare tillsattarättighetsskyddsutredningen, där och deltog, komtill samma uppfattning. , som var justitieminister i de borgerligaregeringarna , sammanfattade på ett utmärkt sätt i sin propositionkritiken mot ett aHtför långtgående juristinflytande över lagprövning i vårtpolitiska system. Han noterade vad vi alla kan instämma i, nämligen atträttighetsskyddet får erforderlig styrka först om rättighetsreg- lerna förbinds medrättsligt verkande garantier som är oberoende av de politiska organen.Emellertid, skriver , måste skydd av detta slag utformas på sådant sättatt det inte ger upphov till några förskjutningar i det vanliga poHtiska maktsystemet.Mot den bakgrunden saknar, fortsätter , tanken att införa ett system medförfattningsdomstol för kontrollen av grundlagsreglernas efterlevnad varjeaktualitet. Ett sådant system är dessutom främmande för svenskförfattningstradition. förordar i stället något slag avlagprövningsrätt inom ramen för myndigheternas vanligarättstillämpningsverksamhet. Jagvill påpeka att vad det handlar om alltså är att ha en lämplig avvägning mellande olika intressen som här står emot varandra. I proposition formulerasdet så bra att jag vill citera det: "Åena sidan kan man vara säker på att domstolarna och andra myndigheter intekommer att få någon ställning som politiska maktfaktorer, Ä andra sidan har demöjlighet att utnyttja ett oförbrukat förtroendekapital i undantagsbetonadelägen där ett ingripande måste anses befogat," Dessauttalanden är principiellt Hka riktiga som de var 1979, Mot denbakgrunden kan jag enkelt yrka bifall till utskottets hemställan, att denmoderata reservationen - är ensamma - om inrättande av ellerutredning om en författningsdomstol skall avslås. Avbetydelse för frågan om en grundlagsreglering av rättigheter är ju, som här harpåpekats, internationella åtaganden, främst genom Europarådetskonvention angående skydd för de mänskliga rättigheternaoch de grundläggande friheterna. Genom denna konvention har i likhetmed de flesta andra västeuropeiska stater förbundit sig att ge långtgåendeskydd för både egna medborgares och utlänningars individuella rättigheter,har också underkastat sig den jurisdiktion som utövas av den europeiskadomstolen för de mänskliga rättigheterna, moderat reservation yrkas - det är en nyhet - att Europakonventionensnarast bör införlivas med svensk rätt genom en s, k, inkorporation. Gentemotdet vidhåller utskottet vad det tidigare hävdat, nämligen att det avjuridisk-tekniska skäl knappast är möjligt att införliva konventionen medsvensk grundlag eftersom konventionens terminologi i många hänseenden avvikerfrån svensk lagstiftningsteknik. Detär min bestämda uppfattning, att tar man upp konventionen i grundlag så skulledet inbjuda till tolkningstvister och sprida osäkerhet om rättsläget. Fråganbelystes redan av frihets- och rättighetsutredning, och vi fann efternoggrant övervägande att det inte var någon framkomlig väg att direkt anknytagmndlagens rättighetsregler till dessa konventioner. Jag vill dock betona attutredningen i sitt beredningsarbete och regeringen, ochriksdagen i de förslag som lades fram fäste stort avseende vid de härkonventionerna. Syftet med arbetet var att ge rättigheterna ett skydd som låg inivå med konventionernas, och den ståndpunkten står fast vid. Vi kandärför avvisa den moderata reservationen i den här delen. Europadomstolenhar förklarat att genom sinlagstiftning har brutit mot konventionsbestämmelser. Avgörandet gäHdetiHämpningen av reglerna om s. k, zonexpropriation. Domstolen fann att skyddetför äganderätten enligt en artikel som åberopades var kränkt, därför attklagandena var utsatta för ett ingrepp i äganderätten som var alltförlångtgående för att vara godtagbart. Enligt domstolen skulle ingreppen däremotvarit godtagbara om klagandena hade haft möjlighet att fåexpropriationsfristerna avkortade. En sådan möjlighet finns numera, och denkränkning som tillämpningen av svensk rätt innebar enligt domstolen kan därföri klagandenas fall inte upprepas. Utskottetupprepar nu vad vi sade , nämligen att givetvis skall följainternationella åtaganden och att det måste ske en fortlöpande kontroll av densvenska lagstiftningens förenlighet med ingångna konventioner. Samtliga partierutom förenas i uppfattningen att kontrollen av svensk lagstiftningsförenlighet med ingångna konventioner bör ske genom att frågorna fortlöpandebevakas inom . Det moderata kravet i reservation 7 om enallmän översyn av det slag som förordas i deras motioner avstyrks följaktligen. Utskottetförutsätter att den uppföljning av konventionsåtaganden som fortiöpande skallske inom skall omfatta även de frågor angående den svenskaförvaltningsprocessens förhållande till som tagits upp imotioner om domstolskontroll och förvaltningsbeslut, där det också finns engemensam borgerhg reservation. Jagvill säga till : Vi står varandra mycket nära i den frågan, trotsatt utskottet har avstyrkt den begäran som uttrycks i reservation 8 om ensärskild utredning. Jag medger att efter ställningstaganden ianslutning till artikel 6.1 i konventionen rycker behovet av att pröva fråganom en vidgad domstolskontroll över förvaltningsbeslut närmare. gemensam borgerlig reservation begärs en översyn av bestämmelserna i 8 kap.samt 2 kap, 10 § andra stycket regeringsformen. Här kan jag fatta mig kort. Utskottethar förklarat sin inställning så som , dels i ettbetänkande, dels i två yttranden till skatteutskottet. Vår ståndpunkt är att enöversyn kan anstå. Vi förutsätter nämligen att både regeringen och de olikautskotten i fortiöpande bevakar att intentionerna i de härgrundlagsbestämmelserna tillgodoses i det praktiska arbetet med skatte- ochavgiftsfrågor. Jag kan därför yrka avslag på reservation 10, Iövrigt - för att nu koncentrera mig - vill jag hänvisa till utskottetsskrivningar i fråga om reservation 4 beträffande föreskrifter i grundlag ommedborgarskapets innebörd och reservation 9 beträffande precisering avbestämmelsen i 1 kap, 4 § RF, Menjag vill säga några ord om egendomsskydd och näringsfrihet. Den närmare utformningenav en expropriationsregel har varit föremål för intresse under hela det arbetesom lett fram till den nuvarande regeringsformen. Efter förändringar i treetapper har RF en bestämmelse som innebär att varje medborgare vilkens egendomtas i anspråk genom expropriation eller annat sådant förfogande skall varatillförsäkrad ersättning för förlusten enligt grunder som bestäms i lag. Vividhåller vår tidigare uppfattning att det inte är motiverat - så kort tidefter det senaste riksdagsbeslutet, vilket för övrigt föregicks av partiledaröverläggningar- att begära en ny utredning om egendomsskyddets utformning i RF, Beträffandeönskemålet i samma reservation om en grundlagsfäst närings-och yrkesfrihetvidhåller utskottet tidigare ställningstaganden. En grundlagsregel kan enligtvår uppfattning inte på det här området - eftersom alla medger att det måstegöras en hel del undantag i vanlig lagstiftning - utformas med sådan precisionatt den blir meningsfylld. Slutligennågra ord om de frågor som återkommit ofta, som något av en följetong, i våradebatter: dels frågan om övergång till republik, dels rösträttsfrågorna. Härföreligger två reservationer kommunisterna irepublikfrågan och rösträttsfrågan samt en gemensam borgerlig reservation irösträttsfrågan, som tidigare talare varit inne på. Detär inte första gången som och jag diskuterar statsskicket. Jaghar tidigare ofta haft anledning att erinra om att det inom utskottet harfunnits enighet om att denna fråga inte skall skickas till en nyförfattningsutredning. Den var föremål för ingående överläggningar inomgrundlagberedningen. Man kom då fram tiH vad som kallades Torekovkom-promissen,som innebar att statschefen enbart skulle få representativa uppgifter. De sistaformella resterna av en personlig kungamakt togs därvid bort. En del avbefogenheterna, såsom regeringsbildningen, överfördes på talmannen. På denkompromissgrunden står utskottet kvar. Det innebär ett avstyrkande av detkommunistiska förslaget om införande av republik. Beträffanderösträttsfrågorna vill jag bara hänvisa till att de befinner sigunder utredning i en kommitté som skall utreda bl, a, frågan om dubblamedborgarskap. Något förslag med anledning av den tidigare omnämndarösträttskommitténs betänkande har inte presenterats för , I avvaktanpå den nya utredningens förslag finns det inte skäl att ta några initiativ frånriksdagens sida i fråga om grundlagsregleringen av utlandssvenskarnas rösträtteller när det gäller en utbyggnad redan nu av invandrarnas rösträtt till attomfatta även riksdagsval. Med detta vill jag yrkabifaH till utskottets hemställan i alla delar. Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 44 ()replik: Vad gäller frågan om en författningsdomstol handlar det inte, OlleSvensson, om att ge domstolarna politisk makt eller om att låta domstolarna taöver beslut i sakfrågor som det ankommer på regering och riksdag och andrapolitiskt valda organ att fatta. Vaddet handlar om är att se till att poHtiskt valda organ håller sig tiH despelregler som är uppsatta i den svenska grundlagen. Det handlar om att se tillatt majoriteter icke med berått mod kör över politiska minoriteter utan att mankan komma till rätta med detta på ett rimligt sätt. Det har funnits fall, fmtalman, där det t, ex, har uppstått tvister om riksdagsminoritets rättigheter ienlighet med grundlagen. Det problemet hade vi så sent som häri kammaren, och frågan utreds nu av folkstyrelsekommittén. Motdenna bakgrund menar jag aU det finns anledning att se till att minoriteter ochenskilda medborgare verkHgen får ett effektivt skydd. Jag tror dess värre attvi nu har nått så långt att inrättandet av en författnings- domstol är den endamöjligheten att garantera detta. Jag är inte ensam om denna uppfattning. Jagnoterade med stort intresse att en framstående folkpartist och ledamot avkammaren, , i en artikel i pläderade för inrättandet av en författningsdomstol. Jag hoppas att ettantal folkpartister följer honom på denna punkt. Jagtycker att inte är tillfredsställande klar när det gäller frågan omsvensk lagstiftnings förenlighet med om mänskligarättigheter, Å ena sidan säger han att vi måste efterlevakonventionsbestämmelserna, men å andra sidan är han i praktiken icke beredd attgöra någonting för att vi verkligen skaH få till stånd en efterlevnad. Jag har,fru talman, svårt att se att någonting skulle kunna vara mera effektivt än attvi inkorporerar konventionen med svensk grundlag. Om vi inte gör det, uppstårdet läget att vi är bundna av konventionen, men inte. förrän dethar blivit ett fällande utslag i , Jag tror, fru talman, att vi medtanke på instäHning kommer att få se många exempel på detta. 45 () replik: När det gäller reservation 8 känner jag ett visst behov av att göra ettklarläggande. Jag refererade här till politiker och jurister som för endiskussion om att vi skall införa någon form av författningsdomstol. Mittanförande kunde kanske tydas så att vi från sida var beredda attstödja moderatförslaget. Det är vi dock inte. Vi är alltså inte med på denreservationen. Däremotmenar vi att det är viktigt att dessa frågor om lagprövningsrätt osv, får sinbelysning. Jag är därför tacksam för vad ordförandeOlle sade, nämligen att vi står nära varandra i detta avseende. Det ärtacknämligt att ordförande för socialdemokraternasräkning gör en sådan deklaration. Jag skall, och andra också tror jag, meduppmärksamhet läsa den formulering som kommer att återfinnas i protokollet här.Det kan väl då leda fram till att vi når enighet på denna punkt och fårstarkare skrivningar när det gäller denna fråga och en bättre harmoniseringmellan våra lagar och slutsatser. Närdet gäller rösträtten för utlandssvenskar visar det sig fortfarande vara bristpå information. Jag vill gärna understryka att när vi nu inte, som jag fruktar,får igenom vår reservation, så är det ändå angeläget att förbättra deninformation som skall gå ut till utiandssvenskar, så att den rösträtt de nu harkan utnyttjas. Anmälningsplikt tycker jag heller inte skall vara alldelesnödvändig för att man skall få vara med i en röstiängd, utan man borde kunna fåutöva sin rösträtt utan att vara offer för den här anmälningsplikten. När detgäller rösträtt och medborgarskap har vi ju ganska generösa bestämmelser i vårtland. Det är inte så svårt att bh svensk medborgare och på det sättet fårösträtt till riksdagsval. Beträffandeegendomsskyddet vill jag ytterligare understryka att när man läserekokommissionens delbetänkande Näringstillstånd, inser man behovet avattgrundlagsskydda näringsfriheten i vårt land. Där vill vi från folkpartietssida ytterligare understryka angelägenheten av att vi får ett grundlagsskydd Vissa gr un dlagsfrågor Det görs angrepp på de här friheternasom gör det ganska angeläget att få ett sådant skydd inskrivet i vår grundlag. 46 () replik: Jag hoppas att det framgick av mitt anförandeatt jag inte heller, , känner någon större sympati för attjuridiska instanser skaH få ett rejält politiskt inflytande. De skall ha sinarättsvårdande uppgifter, och de är viktiga nog. Men då måste man se till attsystemet som helhet, inklusive grundlagen, är så konstruerat att man förebyggerdetta. Antag att vi går vidare på denna väg och säger attgrundlagen stadgar detta och detta - ena halvan av anser att en lagsom kommit till i är förenlig med detta stadgande, den andra halvananser att den inte är förenlig med detta stadgande - och lagrådet har sagt attförslaget inte går ihop med grundlagen. Då riskerar vi att vi aktiverarlagprövningen. Ju fler från denna synpunkt oklara beslut fattar,desto större reell grund finns det för att lagprövningsinstitutet kommer attanvändas. Om vi då - för att säga något drastiskt - av slentrian eller medhänvisning till den praxis-skola som jag nämnde tidigare låter grundlagenförfalla eller undviker att anpassa grundlagen till de nya problem somuppkommer, riskerar vi att hamna i ett sådant läge som man är i i , där manpå grund av lagprövningsrätten har fått en högsta domstol med en mycket storreell politisk makt, Alla erkänner detta. Ingen opponerar mot det. Man tyckerenligt den amerikanska synen att det skall vara så; man har ju inte där som hososs ett parlamentariskt styrelseskick.