prot · G909165 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag tror att det finns naturliga orsaker till densituation som vi befinner oss i. Det är nödvändigt att vi får en bättremöjlighet att nå ut till skogsägarna med de signaler som behövs för att deskall avverka virke i tillräcklig mängd. För detta krävs också stimulanser. stimulanser föreslås i propositionen, men resten får mellanskogsägarna och industrin. Av avgörande betydelse för att få fram virke är att detfinns vägar. Vi har i en reservation föreslagit en ökning av anslaget förbyggandet av skogsvägar i inre stödområdet. Det är en viktig del i dennaproblematik. Dock skall det inte byggas några vägar ovanförskogsodlingsgränsen, där man måste vara försiktig med avverkning. Det har tagits upp en diskussion beträffandejordförvärvslagen. Vi har träffat en överenskommelse i utskottet och fått ettlöfte från jordbruksministern om översyn av jordförvärvslagen. Dessa frågorbör rimligtvis tas upp i det sammanhanget. Vi har i en reservation framhållitatt om man skall kunna förse jordbrukare, skogsbrukare, kombinerade företag ochäven sågverksföretag i vissa situationer med virke, så krävs det att man fårutnyttja både den skogsmark som finns hos lantbruksnämnderna - den är inte såliten i vissa områden - och den skogsmark som ägs av domänverket, skogsbolagenoch kyrkan. Detta är nödvändigt för att man skall ha något att arbeta med. Vianser att det är rimligt att dessa frågor tas upp i anslutning till denaviserade översynen. Skogsvårdslagen har vi diskuterat i tidigare sammanhang.Vi krävde då en översyn, en förenkling av lagen. Därigenom skulle man ocksåförenkla arbetet på skogsvårdsstyrelserna. Personalen där kunde då i ökadutsträck- ning riktasina resurser mot de passiva skogsägarna, föra diskussioner med dem och ge deminformation om vad som bör göras. Jag tror att man på den vägen skulle klara aven stor del av detta. Vi har mot den bakgrunden yrkat avslag påjordbruksministerns förslag om ytterligare medel till skogsvårdsstyrelsernaför detta ändamål. Men det anförda, herr talman, yrkar jag bifall tillreservationerna 4, 6 och 8. Även jag önskar jordbruksministern en trevlig sommar, dåhan kan fundera över jordbrukets och skogsbrukets problem. 4 (vpk): Det här betänkandet från jordbruksutskottetbehandlar vissa skogspolitiska frågor, som har aktualiserats ikompletteringspropositionen. Låt mig börja med att notera att den förstärkningav skogsvårdsstyrelserna som vpk föreslog i anledning av budgetpropositionenoch som vi då inte fick gehör för nu föreslås av regeringen. Vi tror att det ären riktig åtgärd att genom en förstärkt rådgivning, information och tillsyn m.m. på skogsbrukets område försöka få en bättre virkesförsörjning och i övrigten bättre skötsel av vår skogsmark. Det finns enligt vår mening möjlighet tilloch behov av ytterligare insatser i den här riktningen. I propositionen föreslås, som vi fattade det, en ändradtillämpning av 5 § jordförvärvslagen. a. anförs: "Möjligheterna att utveckla kombinerade skogs- ochjordbruksföretg bör givetvis tas till vara där detta ger goda regionalpolitiskaeffekter. Men strävan att stärka sådana företag får inte medföra en för snävavgränsning av juridiska personers möjligheter att förvärva mark." Det varden sist anförda meningen som vi var skeptiska till. Den slutsats man kan dra av detta och vad som i övrigtanförs var att regeringen har en strävan att underlätta för juridiska personeratt förvärva jord- och skogsmark. Vi är, som jag har sagt, ganska skeptiskatill detta. Vi tror inte att det är en lösning för att behålla en levandelandsbygd. Vad vi behöver är aktiva brukare av jord- och skogsfastigheter iskogsbygderna. Åtgärderna måste då inriktas på att man skall kunna uppnå detta,inte på att underlätta för juridiska personer att förvärva sådan mark. fastslås i utskottets betänkande att regeringen inteföreslår någon ändring av jordförvärvslagen i propositionen. Ej heller förordasnågon ändring av lagens tillämpning i förhållande till vad uttaladevid nuvarande lags tillkomst . Enligt utskottets mening innebäruttalandet i förevarande proposition om jordförvärvslagens tillämpning enbeskrivning av gällande rätt. Man kan fundera över hur en beskrivning av gällande rättoch tillämpning skall kunna påverka utbudet av skogsråvaran , som det sägs ipropositionen. Rimligtvis måste detta ha varit möjligt nu och tidigare, ellerockså har inte 5 § tillämpats på ett riktigt sätt. Funderingar kring det härföranledde en viss efterforskning på området, och följande kom då fram, vilketjag vill redovisa till protokollet: Det uttalande i propositionen om jordförvärvslagenstillämpning som sägs vara en beskrivning av gällande rätt återfinns i en motioni anledning av proposition1978/79:85 om jordförvärvslagen. Samma uttalande återfinns i en reservation,fogad till jordbruksutskottets betänkande 1978/79:19. Summan av det hela äratt det som anfördes i en reservation när jordförvärvslagen beslutades avriksdagen nu är en beskrivning av gällande lag. Jag är inte så väl bevandrad i lagtexter ochtillämpningsbestämmelser, men nog kan man fundera litet över hur det hela gårihop. Vi behöver väl inte nu föra någon debatt om detta. Utskottet uttalar juatt det inte handlar om någon förändring av vare sig lag eller tillämpning, ochdet får vi rätta oss efter. Med det anförda vill jag yrka bifall till reservation 9 ibetänkandet och i övrigt till utskottets hemställan. 5 (): Både skogspolitiken och jordförvärvslagen diskuterats här i kammaren . Med hänsyntill att ingenting principiellt nytt har tillkommit vill jag begränsa mig tillatt hänvisa till kammarens protokoll av och av . Låt mig dessutom få uttala utskottsmajoritetenstillfredsställelse över de åtgärder som regeringen föreslår och planerar föratt öka avverkningarna. Det är tillfredsställande att vi har kunnat nå en såbred enighet om de rika virkestillgångar som vi har i den svenska skogen.Regeringen betonar också i propositionen vikten av en väl fungerandevirkesmarknad. Information till skogsägarna för att åstadkomma etttillfredsställande virkesutbud är en av de viktigaste åtgärderna. Detta ärgivetvis i första hand ett intresse och ett ansvar för virkesmarknadens parter.Enligt vad som uppges planerar parterna en fortlöpande, gemensamt organiseradinformationskampanj i syfte att åstadkomma ett virkesutbud som är rimligt medhänsyn till skogstillståndet och som är anpassat till skogsindustrins behov.Till detta kommer den information samt de råd och anvisningar somskogsvårdsorganisationen nu i ökad utsträckning kan ägna sig åt och som kommeratt rikta sig till de skogsägare som av olika skäl framstår som passiva. Det ökade anslag som vi i och med dagens beslut tillförskogsvårdsorganisationen kommer även det att ge utslag i ökad aktivitet inomskogsbruket. Med hänsyn till den stora betydelse som skogsnäringen har försysselsättningen och landets ekonomi måste virkesförsörjningen fungera. Därförär regeringens åtgärder ytterst angelägna. Jag yrkar bifall tillhemställan i jordbruksutskottets betänkande 1985/86:26 och avslag påreservationerna. 6BENGT KRONBLAD (s): I jordbruksutskottets betänkande 1985/86:26behandlas vissa skogspolitiska frågor och då speciellt den volymskogsavverkningen nu har. Regeringen har i årets kompletteringspropositionframlagt vissa förslag till åtgärder för att öka avverkningen. För skogsägare gäller de riktlinjer som beslutades av 1979års riksdag. Enligt detta beslut skall skogsmarken utnyttjas och skötas så, attden ger en hög och varaktig samt värdefull virkesavkastning. 1983 årsriksdagsbeslut kompletterade dessa riktlinjer genom införande av skogspolitiskamål med Prot.1985/86:165 avseende på avverkningsansvar för skogsägaren. 6junil986 Skogsråvaran är för den svenskasamhällsekonomin av mycket stor betydelse.Exportvärdet 1985 var ca eller av Sverigestotala exportinkomst, 300 000 personer är också direkt eller indirekt i arbeteinom skogsnäringen. Mot denna bakgrund är det nödvändigt med ettansvarstagande inom skogsnäringen. Jag konstaterar att avverkningarna iskogsbruket legat 10-15 miljoner m-sk under tillväxten,trots att förädlingsindustrin efterfrågat mer virke i . Detta harresulterat i ökad import av virke, vilket är dyrt för industrin och medförstora förluster för landet och dess handelsbalans. Allt fler av sågverken råkar i en akut råvarukris.Jag kan generellt påstå att produktionen hålls uppe genom att de råvarulagersom sågverken skulle arbeta med efter semestrarna har tagits i anspråk redan ivår. Utbudet av rotposter är också mycket lågt. Om inget mycketsnart händer som förbättrar situationen, torde flera förädlingsindustrier fåslå igen . Resten får arbeta med reducerad kapacitet. Jag anser att skogs- och markägarna måste ta sitt ansvarså att strukturen i . vår värdefulla skogsindustri inte allvarligt skadas.Detta skulle innebära att skogsbrukets lönsamhet långsiktigt försämras, attåtskilliga av våra mindre tätorter definitivt blir glesbygd och att våraskogsbygder blir virkesfångstom-råden för enstaka stora företag som har haftkapacitet att överleva krisen. En av anledningarna till att vår sågverksindustri harvarit framgångsrik är att den har satsat på stora råvarulager, så stora att dehar kunnat konkurrera effektivt när kontrakt med köpare av den sågade varan harupprättats. En förutsättning är då att råvaran är tryggad. Ett modernt sågverkmed rationell försäljningsorganisation kan inte fungera med "korta"råvarulager. Således är redan små råvarulager en allvarlig situation. I densituationen befinner vi oss . Enligt min mening bör därför åtgärder vidtas föratt råda bot på den onödiga och för det svenska hushållet dyrbarabristsituationen. Sakkunnigt folk inom skilda delar av skogsnäringen är överensom vilka ägarkategorier som står för den övervägande delen av underavverkningen.Det är varken storskogsbruket, privat eller statligt, eller de privataskogsägare som bebor sina fastigheter. Dessa ägarkategorier sköter sina skogarbra och avverkar i takt med tillväxten. Den grupp som nästanensam svarar för glappet i skogsbrukets råvaruförsörjning är de skogsägare sominte bor på eller i anslutning till sin skogsfastighet och/eller inte ärberoende av att bruka och sköta skogen för sin försörjning. I periferin finnsockså problemfastigheter av oftast mer temporärt slag ägda av dödsbon. Den svenska skogen är en nationell resurs och därmed intebara en angelägenhet för ägarna. Som nämnts tidigare svarar skogsnäringen förde i särklass största exportinkomsterna. Den är av avgörande betydelse för vårvälfärd och för vår framtida ställning som industrination hur den svenskaskogen sköts. Denna påtalade misshushållning måste undanröjas. Om inga åtgärder sätts in ökar den regionala obalansen med meraglesbygd och större arbetslöshet, I exempelvis län, där 18 avverkningen är mycket undertillväxt och efterfrågan, ökar obalansen samt utflyttningenfrån länet bl. a. på grund av detta oansvarigt låga samhällsansvar som skogsägarnavisar. Enligt min mening bör regeringen kompletterade ekonomiska styrmedel som redan finns, i syfte att uppnå ett fullständigttillvaratagande av den årliga tillväxten i de svenska skogarna, innebärande ettabsolut nödvändigt tillskott på minst tio miljoner nvk till den svenskaskogsindustrin. Prot.1985/86:165 6junil986 7SVEN (): Jag har inte för avsikt att inlåta mig i endiskussion . Denna debatt har vi nämligen fört tidigare. Jag vill bara till säga att bilden ärbetydligt mer komplicerad än som han ger uttryck för. Vi måste få en betydligtmer nyanserad bild även närdet gäller virkesvård m. m. än som geruttryck för. Misshushållning, oansvarighet, osv. tror jag att man skall talalitet mer försiktigt om. Vi är väl införstådda med problemen, och allaskogsägarkategorier är beredda att gemensamt arbeta för en lösning. Sådanainlägg och angrepp som gjorde ger inte någon stimulans. talar om ekonomiska styrmedel i fråga om detta vet vi var hanstår. men jag tror att skogsnäringen börjar fundera litet, 8 (): Jag måste säga till attjag djupt beklagar hans inställning att vi i vårt land inte skall agera medpolitiska beslut, med ekonomiska åtgärder i form av t. ex. stöd tillskogsvårdsstyrelsen och stöd till andra aktiviteter när det gäller skogsvårdsamt med skogsplaner som är nödvändiga för att öka avverkningen av skogartillhöriga dem som icke bebor sina fastigheter och icke är aktiva. Jagförutsätter att inte ställer sig bakom dem som jag i mittanförande räknade upp. de som icke är aktiva i skogsbruket. De skall ocksåta sitt samhällsansvar. Det är vad jag anser och vad jag framfört här men somSven kanske inte klart uppfattade. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (översyn av skogsvårdslagen) Utskottets hemställan bifölls med 238 röster-mot 70 förreservation 1 av i m.fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 3 (anslag till Skogsvårdsstyrelserna:Myndighetsuppgifter) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation2 av i m,fl, i motsvarande del. dels reservation 3 av LarsErnestam och i motsvarande del. dels reservation 4 av LennartBrunander och i motsvarande del - bifölls med acklamation. Prot.1985/86:165 Mom. 4 (skogsvårdsstyrelsernas arbetsuppgifter) 6 juni1986 Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 2 av ,,, , ... , i m.fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 6(anslag till Bidrag till skogsvård m. m,) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 2 av Anderssoni m.fl. i motsvarande del, dels reservation 3 av Ernestamoch i motsvarande del, dels reservation 4 av LennartBrunander och i motsvarande del - bifölls med Mom. 7 (rörliga kredit iriksgäldskontoret) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 9 (anslaget till byggande av skogsvägar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avLennart Brunander och - bifölls med acklamation. Mom. 12 (översyn av jordförvärvslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avArne i m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 13 (tillämpning av jordförvärvslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation8 av och , dels reservation 9 av JohnAndersson -bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 6 § På förslag av andre vice talmannen beslöt kammaren att ajournera sina förhandlingar till , då finansutskottetsbetänkanden /86:36 och 38-41 väntades föreligga. 7§ Förhandlingarna återupptogs , 8 § Anmäldes och bordlades Förslag 1985/86:16 revisorersförslag angående lokalanvändning vid myndigheter med eget lokalhållningsansvar 9 §Anmäldes och bordlades Prot. 1985/86:165 betänkanden 6juni 1986 1985/86:36 Tilläggsbudget II och tilläggsbudget III till statsbudgeten för ' /86 1985/86:38 Anslag till räntor påstatsskulden, m.m. (prop. delvis) 1985/86:39 Statsbudgetens inkomster för /87 (prop. 1985/86:100 delvis och 1985/86:150 delvis)1985//87 (prop. delvis) 1985/86:41 Statsbudget för /87 10 § vicetalmannen erinrade om att kammarens nästa sammanträde skulle ta sin början tiominuterefterdet att pågående arbetsplenum avslutats. 11 § Kammaren åtskildes , Infidem