prot · G90960 · 1985-12-31 00:00:00 — Det är vanligen den fattiga landsbygdsbefolkningensom drabbas hårdast. har vid tidigare tillfällen lämnat katastrofhjälptill för att lindra sådana skadeverkningar. Hjälpen har omfattat bl. a.filtar, mediciner och livsmedel samt insatsvaror för jordbruket. Den orkan som drabbade uppgesha krävt nära 700 dödsoffer. Dessutom blev många skadade och över 100 000hemlösa. Utöver de akuta hjälpinsatser som redan förmedlats bl.a. avinternationella nödhjälpsorganisationer har Världslivsmedelsprogrammet (WFP)tillsammans med det vietnamesiska vattenresursministeriet utarbetatprojektförslag för rehabilitering och förbättring av dammanläggningar ochskyddsvallar i berörda områden. Arbetena kommer att utföras som "food forwork"-projekt under den nu rådande torrperioden. WFP och regeringhar vänt sig till bl. a. angående finansieringen av denna insats. avser att stödja dennainsats med särskilt katastrofbistånd om 3 milj. kr. Dessutom kan ointecknademedel från det reguljära utvecklingssamarbetet tas i anspråk. Jag räknar medatt det sammanlagda svenska bidraget till insatsen därmed kommer att uppgå till5 milj. kr. AnL 26HANS (): Jag tackar statsrådet fördet positiva svaret. Det är glädjande att regeringen pä detta sätt ställer upp,inte bara för att lindra nöden som har uppstått genom de stora skador somåsamkats till följd av orkanen utan också har funnit en väg för att ge ettkonstruktivt projektstöd för rehabilitering och förbättring av dammanläggningaroch skyddsvallar i berörda områden. Orkanen - som följde på en orkan som drabbadeVietnam - härjade i de mellersta delarnaav och åsamkade vietnameserna inte bara stora personliga skador, son-rstatsrådet berörde. Av de träd som hade planterats för att skydda mot sand ochstormar i kustiandet slets upp med rötterna. mot havet brötsigenom på många ställen, så att risfälten översvämmades med saltvatten ochgjordes obrukbara framåt. Rapporter finns nu om att det i görs storaansträngningar för att normalisera livet och produktionen i de delar av Vietnamsom har drabbats av katastrofen. Den svenska hjälpen kommer att bli mycketvälkomnad av befolkningen i . Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på fråga 1985/86:314 om betygssystemet igrundskolan AnL 27 Statsrådet : har frågatutbildningsministern om betygssystemet i . Arbetet inom regeringenär så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Jag är inte beredd att nu föreslå ändringar i ettbetygssystem som ännu inte tillämpats i fyra hela läsår. Detta uttalandeinnebär inte att jag ser det nuvarande systemet som idealiskt, vilket jagframhållit i flera riksdagsdebatter. Därutöver vill jag uttala att jagdelar Lesjöforselevernas uppfattning att "man måste ha något att kämpa förhär i världen". Jag tror dock att både skolan och livet utanför skolan kanerbjuda större och meningsfullare mål för ungdomars arbetsinsatser än dem somutgörs av betyg. AnL 28GULLAN (); Jag ber att få tacka för svaret. Att jagvände mig till utbildningsministern berodde på att ungdomarna själva i entidning har skrivit ett öppet brev till utbildningsministern. De önskar naturligtvisatt de styrande nu skall lyssna på dem. Jag talar mycket gärna medskolministern, och jag tror att eleverna också är glada för ett besked frånhonom. Dess värre tror jag inte att eleverna blir så lyckligaöver svaret. Visserligen ger det något hopp för framtiden att skolministerninte tycker att det nuvarande betygssystemet är idealiskt, men vad eleverna ochföräldrarna i hade förväntat var säkert ett klart uttalat besked attde skall få betyg i skolan. Jag tycker att det är väldigt roligt att eleverna idet mycket hårt drabbade visar sig så aktiva och intresserade att deskriver till . Vi borde ta till vara deras positivainställning. De säger att de vill ha betyg, och de tror inte att betyg på någotsätt innebär en utslagning. De vill ha betyg, därför att betyg sporrar ochinger en känsla av att de har någonting att arbeta för. Jag delarskolministerns uppfattning att det är bra att ha saker utanför skolan att kämpaför, men vi har ingen bättre mätare när det gäller kunskap än just betyg. Inteheller finns det någon rättvisare mätare. Eleverna säger att de har fått klartför sig att man inom det socialdemokratiska partiet inte tycker om betyg ochatt det finns planer på att även ta bort resterande betyg i 8-art och 9-an.Tyvärr har eleverna alldeles rätt, för det lär ju finnas ett beslut vid densocialdemokratiska partikongressen om att dessa betyg skall tas bort. Men statsrådet brukar ju våga ha egnauppfattningar, och därför vill jag ändå fråga om inte statsrådet är beredd attge ett något rner positivt besked till Lesjöforseleverna. Kommer något nyttbeslut i frågan? AnL 29 Statsrådet ; Jag tycker inte att det finns anledning attutvidga betygsättningen i skolan, bl. a. därför att vårt betygssystem har sinabrister. Vi har också haft anledning att diskutera den saken ett antal gånger.Vi behöver emellertid ha ett urvalssystem för högre studier, och därvidlag harvi inget bättre system än betygen. Och det är därför som vi harkvar dem. När jag talade om vad man kan ha behov av att kämpa förgäller det naturligtvis inte bara saker utanför skolan. Jag tycker att manskall kämpa för Saker i skolan; att skaffa sig kunskaper och färdigheter somman har nytta av, att läsa böcker, att lära sig att lyssna på musik, att uppövasin förmåga både att ta del av konstverk och att utöva egen konstnärligverksamhet. Det är den typen av uppgifter som jag anser vara mest angelägen,inte att bara få ett papper antingen på att man har lyckats eller på att manhar misslyckats. AnL 30 GULLANLINDBLAD (m): Om väldigt mycket av vad statsrådet är vi helt överens. Men är statsrådet medveten om attsocialdemokratiska partiet faktiskt kommer helt i motsatsställning till enallt bredare folkopinion? En bred majoritet av såväl elever som lärare anser att det bör finnas fler betygstillfällen i skolan. Kan vi ändå inte få hysaen liten förhoppning om att det kommer något i den riktningen från statsrådetGöranssons sida? AnL 31 Statsrådet : Det som väldigt många i vårt samhälle uttalaroch är överens om är att vi skall ha en skola som ger eleverna goda kunskaperoch färdigheter. Många föreställer sig att bästa sättet att ge kunskaper är attsätta betyg. Jag utgår ifrån att det bästa sättet att förmedla kunskaper är attha en bra och omfattande undervisning. AnL 32 (): Om undervisningens värde och om behovet avkvalitet är vi också helt överens, men en majoritet av både elever och föräldrarvill ha fler betygstillfällen i skolan. Man vill också ha rätt att få ett annatslags betyg än dem som man får . Man önskar att vi tar bort det relativabetygssystemet och ersätter det med ett mer kunskapsrelaterat system. Kan viinte i alla fall hoppas på att ett sådant system kan komma i fråga ? Överläggningen var härmed avslutad. 2 protokoll 1985/86:60-63 Prot.1985/86:60 16januari 1986 12 § Svar på fråga 1985/86:315 om Cramérbalettensverksamhet AnL 33 Statsrådet : har frågat mig omCramérbaletten kommer att läggas ned under innevarande år. är en självständig organisation, som självfattar beslut om sin verksamhet. Jag vill emellertid framhålla att de medel somenligt förslag i budgetpropositionen beräknats under anslag förkommande budgetår enligt min mening bör göra det möjligt att bedriva enteaterverksamhet på i princip oförändrad nivå. Dessutom bör den nya formen förberäkning av anslaget underlätta långsiktiga planering avverksamheten. Enligt vad jag inhämtat har ännu inte fattatnågot beslut om verksamheten 1986/87 på grundval av förslaget i åretsbudgetproposition. AnL 34 (): Jag tackar statsrådet för svaret,som dock inte stillar de mångas oro för Cramérbalettens framtid. När kulturutskottet besökte ensemblen fickledamöterna med sig hem en förteckning över alla de institutioner,teaterföreningar, kulturnämnder och enskilda personer som stöder baletten iett upprop till . Det största intrycket gör de brev som bifogats ochsom innehåller vittnesmål om balettens betydelse för svenskt kulturliv. Bl.a.framhåller man att Cramérbaletten den verkat - -alltid arbetat helt i anda, dvs. genom att vara en liten ochlättrörlig ensemble som uppträder överallt där en tänkbar publik finns, t. ex.i skolor, bibliotek, museer, sjukhus osv. Baletten fullgör därmed en storpedagogisk uppgift genom att ständigt nå nya publikgrupper. Cramérbaletten är känd för en repertoar av hög kvalitetsom är lätt att förstå och tillfredsställer även en ovan publik. Baletten harnaturligtvis också ett värde som arbetsplats för svenska dansare. Ennedläggning av ett av landets sex professionella danskompanier skaparytterligare sysselsättningsproblem. Jag representerar ett av de län som så välbehöver just det slags kulturinsats som Cramérbaletten gör. Enligt uppgift fattas beslutet i den7 februari. Kan då inte statsrådet - med hänvisning till en stark opinion - pånågot sätt påverka förslag om nedläggning av baletten? måste självständigt få ta ställning. Jag har ingen anledning att på någon punkt ha en annanvärdering av Cramérbalettens verksamhet vid än den fört fram, men jag ser inget skäl till att regeringen på denna punkt skullefrångå strävan att ge självständighet i sin planering. Jag harframhållit att det i förslaget i budgetpropositionen enligt regeringensbedömning finns förutsättningar för en i princip oförändrad teaterverksamhet. AnL 36MARGARETA (): Det är viktigt att just dansen får kommafram. Den har nämligen fått ett ökat intresse . Man har upptäcktdansen som terapiform, dess betydelse för barns och ungdoms utveckling. Danshar införts på de estetiska linjerna i skolan, och det förekommer mycket merdans på film och i TV. Att just nu lägga ner den ena av tvåensembler måste vara mycket olyckligt för en påbörjad starkt positivutveckling. Jag gläder mig åt att vi är överens om detta och hoppasatt det går att göra någonting åt nedläggningsplanerna. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på fråga 1985/86:316 om testningen på djur avkosmetiska och hygieniska preparat AnL 37 Statsrådet . har frågat mig vilka åtgärderregeringen har vidtagit eller ämnar vidta med anledning av uttalandeom innehållsmärkning om djurtest på kosmetiska och hygieniska preparat. Regeringen uppdrog åtsocialstyrelsen att utarbeta förslag till märkningsföreskrifter för kosmetiskaoch hygieniska medel. Regeringen har överlämnat lagutskottets betänkande ommärkning av kosmetiska och hygieniska medel med avseende på djurtester tillsocialstyrelsen för beaktande i anslutning till det sålundapågående utredningsarbetet. AnL 38MARTIN (); Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Olika åtgärder måste vidtas för att man skall kunna stoppaeller åtminstone begränsa de plågsamma djurförsöken. För alla oss som strävar idenna riktning värdet en viktig framgång när i våras-bl. a. ianledning av en motion av mig och dessutom fyra andra motioner- beslöt attuttala att det bör finnas innehållsdeklaration på alla kosmetiska ochhygieniska preparat med uppgift om huruvida preparatet eller i detta ingåendebeståndsdelar testats på djur. Eftersom det är fråga om mycket plågsamma djurförsök föratt få fram dessa preparat, som inte på något sätt är livsnödvändiga för ossmänniskor, har reaktionen mot dessa djurtester blivit särskilt omfattande. Omalla kan få kännedom om att det preparat de avser att köpa är resultatet avplågsamma djurförsök torde visst köpmotstånd rftot dessa preparat uppstå,varigenom alternativa testmetoder stimuleras, eftersom icke djurtestadepreparat då kommer att efterfrågas mer än . Därigenom skulle ettflertal djur slippa utsättas för de mycket plågsamma testerna. Det är självfallet ett allmänt intresse att få enredovisning för hur regeringen avser att uppfylla hemställan ominnehållsdeklaration. Vi ser nu att betänkandet har överlämnats tillsocialstyrelsen för beaktande. Jag vill erinra om att talade omkraftfulla åtgärder- vi begärde inte Om planerad utbyggnad i av riksvägarna 44och 45 att deskulle vidtas skyndsamt; detta måste självfallet ta . Jag vill ändåfråga statsrådet när han bedömer att kan ha hunnitfullfölja det uppdrag den fått med anledning av riksdagsbeslutet. AnL 39 Statsrådet . skall redovisa en delmärkningsföreskrifter . Vi har inte bedömt det som sannolikt att manhinner bli klar med den uppgiften före , men vi utgår från att manblir klar därefter. I nuvarande läge kan vi inte säga mer än så. AnL 40 (): Jag vill då enbart tacka statsrådet för detkompletterande svaret och uttrycka min tillfredsställelse över att det går såfort att få fram förslag till bestämmelser. Överläggningen var härmed avslutad. 14 §Svar på fråga 1985/86:307 om planerad utbyggnad i av riksvägarna44 och 45 AnL 41 Kommunikationsminister ; i har frågat migom regeringen är beredd att medverka till att planerad utbyggnad inom Älvsborgslän av kommer att ske före igångsättning av utbyggnad avE 6 i . Byggandet av statliga vägar sker enligt fastställdaflerårsplaner. Dessa planer har tagits fram i en decentraliserad process. Detlokala och regionala inflytandet vid prioriteringen av väginvesteringarna ärstort. Fullföljandet av planerna sker i den takt som medelstilldelningen tillvägbyggandet medger. I årets budgetproposition har jag redovisat vissa väg- ochjärnvägsinvesteringar som ingår i den nordiska handlingsplanen för ekonomiskutveckling och full sysselsättning. Som framgår av denna redovisning avsesdessa investeringar finansieras genom den särskilda låneordning som tillskapatsi samband med handlingsplanen. Det finns således inget samband mellanutbyggnaden av väg E 6 i och den planerade utbyggnaden av riksvägarna44 och 45 i . AnL 42 i (c); Jag får tacka kommunikationsministern för svaret på frågan. Jag ställde frågan därför att man i undermänga år planerat -på ett decentralistiskt sätt, som kommunikationsministernsäger i sitt svar -för att bygga ut . Men tyvärr har dettaskjutits . Jag frågade dåvarandekommunikationsministern om utbyggnaden av dessa vägar kunde vara ifara, och han svarade exakt likadant som nuvarande kommunikationsministern gör.Men jag är inte nöjd med det svaret. Det görs här så många vackra uttalanden omdecentralisering, om det lokala och regionala inflytandet osv. Men i Älvsborgslän är man mycket förgrymmad över att det inte blir något resultat av det somman har fått vara med och planera decentralistiskt och bra. Om utbyggnaden av mellan ochSkaraborgsgränsen, som man räknade med att sätta i gång , sägervägverket nu att det inte finns medel . Utbyggnaden har förlagts till efter 1988, och vi vet inte när arbetet härmed kansättas i gång. Det talas här om en decentralistisk inriktning och omplanering på lokal nivå. Ja visst, man kan planera ända in i döden, men det ärklart att folk mister humöret när det inte händer någonting. Bådelandshövdingen och vägdirektören i har uttalat sig i denna fråga,och det gäller inte minst också partibröder till kommunikationsministern. Jag vill beträffande den särskilda låneordningenfråga: Kostar det inte alls några pengar om man lånar t. ex. 1miljard kronor till motorvägen? Prot, 1985/86:60 Om planerad utbyggnad i av riksvägarna 44och 45 AnL 43 Kommunikationsminister : Herrtalman! På den sista frågan vill jag svara att detta enligt de intentioner somnu föreligger inte skall kosta några pengar idess helhet. Som det är tänkt kommer verket alltså inte att belastas med dennakapitalkostnad. Men kommer naturligtvis att få kostnaderför att underhålla de nya vägarna, och det gäller beträffande den planeradevägen i lika väl som beträffande andra vägar. Man kan naturligtvis bli besviken om planer inte kanfullföljas exakt enligt de tider som fastställts, men avsikten är ju attplaneringssystemet skall ha en viss flexibilitet och att medelstilldelningenskall kunna variera år , AnL 44 i (c); Jag förstod att kommunikationsministern inteskulle komma att säga någonting ytterligare, eftersom väl ocksåkommunikationsministern tycker att allt det planerande av vägarna i Älvsborgslän som sker utan att någon byggnation kommer till stånd är litet beklämmande. Låt mig återkomma till finansieringenav utbyggnaden av , eventuellt till motorväg-det är ju inte säkert att detblir en sådan. Man skall låna pengar till detta, men de skall inte belastavägverkets budget förrän det blir fråga om underhåll av vägen. Vem skall dåbetala räntorna på lånen, som kanske kan komma att uppgå till ?Skall ingen betala räntor och amorteringar, eller tar regeringen dessa pengarur någon speciell kassa? Jag tycker att det vore intressant omkommunikationsministern ville redovisa var dessa kostnader kommer att hamna. Hur man slutgiltigt skall lösa den frågan ärdet väl nu för tidigt att diskutera, men man har på planeringsstadiet varitöverens så långt att dessa kostnader inte skall belasta budget underutbyggnadstiden. Det innebär att detta projekt inte konkurrerar med sådanavägprojekt som det nu gäller. Kärnan i denna fråga är ju huruvida den planeradevägen i 1985/86:60 kommer att knuffa ut andraprojekt ur planer. Så kommer inte att ske. Omskyddsåtgärder vid viss järnvägskorsning i Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på fråga i985/86:308i om skyddsåtgärder vid vissjärnvägskorsning i AnL 46 Kommunikationsminister ; har, med hänvisning till attsvåra trafikolyckor inträffat vid en järnvägskorsning i , frågat migom jag är beredd att skyndsamt vidta åtgärder så att den aktuella korsningensnabbt förses med bommar. Kollisioner mellan tåg och vägfordon är den klart störstaolycksposten vid SJ, Jag anser det därför väsentligt att säkerheten vidjärnvägskorsningar snabbt förbättras. Regeringen har därför i åretsbudgetproposition föreslagit att anslaget till SJ för säkerheten vidplankorsningar nära fördubblas till ca 25 milj, kr. Enligt de ramar som dragit upp för SJ är det SJsom beslutar om var och hur olika säkerhetsåtgärder skall sättas in, SJ arbetarnu intensivt på att höja säkerheten vid plankorsningarna. Enligt vad jagerfarit håller SJ på med att installera bommar vid den aktuella korsningen,vilka kommer att tas i bruk , AnL 47 (); Jag tackar kommunikationsministern försvaret,SJ har aHtså äntligen tagit itu med den här frågan och lovar nu att man skallvara färdig med bommarna till . Vi får verkligen hoppas att manuppfyller detta löfte. Det är mycket beklagligt att det har tagit så många åroch att det skall ha behövt inträffa så många olyckor innan man nu kom framtill att det måste sättas upp bommar. Järnvägskorsningen som det här gäller har blivit väldigtmycket trafikerad , vilket har ökat olycksrisken ochsannolikt bidragit till det stora antalet olyckor, varav några med dödligutgång. Jag vill passa på tillfället att ställa ytterligare en fråga tillkommunikationsministern: Har kommunikationsministern och SJ den inställningen vid den ökade satsning på säkerhetsanordningar som skall göras genastförsöker bilda sig en uppfattning om på vilka ställen trafiken har ökat påsenare tid, så att man verkligen åtgärdar de korsningar där det har blivit enny olycksbild och större olycksrisker? AnL 48 Kommunikationsminister : Jag förutsätter att SJ fortlöpande gör den typen av bedömningar i sitt arbete med dehär frågorna. Som jag nämnde i svaret, ökas anslaget kraftigt , upp till 25milj, kr, från 11 milj, kr. Dessutom bör tilläggas att SJ i rätt storutsträckning bidrar med 22 egna medel till kostnaden för desäkerhetshöjande åtgärderna. satsar SJomkring 60 milj, kr, på säkrare järnvägskorsningar nästa budgetår. Jag utgårifrån att om det sker ändringar i trafikflödet, så anpassar man sig efter det isina prioriteringar, AnL 49 (); Jag tackar kommunikationsministern för detkompletterande svaret. Jag räknar alltså med att man kommer att arbeta utifrånden dagsaktuella situationen och verkligen ta itu med de särskiltolycksdrabbade korsningarna. Tack än en gång! Prot, 1985/86:60 Om planerad överföring av godstrafik från landsvägtdljärnväg Överläggningen var härmed avslutad. 16 §Svar på fråga 1985/86:317 om planerad överföring av godstrafik från landsvägtill järnväg har frågat mig om dels vilkaåtgärder jag planerar vidta för att genomföra beslut om enöverföring av godstrafik från landsväg till järnväg, dels vilka konsekvenserdetta konkret kommer att få för näringslivet och dess transportbehov. Låt mig först slå fast att regeringens mål när det gällerden s, k, kombitrafiken, dvs, främst trafiken med trailers på järnväg, ärmycket högt ställt - nämligen en årlig volym om , Dettasammanhänger med regeringens tilltro till järnvägens utvecklingsmöjlighetersåsom de kommer till uttryck järnvägspolitiska beslut. Redan nu ärvolymen uppe i jämfört med ca bara sedan.Dessutom har - - bildats ett särskilt kombibolag -S-Combi - med uppgift att stimulera den fortsatta utvecklingen. Jag ser mot den här bakgrunden positivt på möjligheternaatt det uppsatta målet på skall kunna uppnås. Jag förutsätteratt SJ skall kunna klara detta på sina egna meriter, dvs, genom att kunnaerbjuda kunderna en kvalitetsmässigt och prismässigt konkurrenskraftig produkt.Jag tror därför inte - såsom utvecklingen nu ser ut - att det kommer att krävasnågra ytterHgare åtgärder från regeringens sida, AnL 51 (); Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret. När riksdagenför fattade sitt beslut om avgasbestämmelserna, var detefter en något virrig omgång i utskottet som man kom fram till att bifallaregeringens hemställan om ikraftträdande , Som bekant biträdde vårt partidet förslaget, I sammanhanget träffades emellertid en uppgörelse i utskottetmellan regeringspartiets företrädare och kommunisterna. För attvpk skulle gå regeringen till mötes skulle man tillfoga en skrivning om attföra över gods från landsväg till järnväg. Med tanke på hur vpk har agerattidigare är det inga som helst tvivel om att den bakomliggande tanken är entvångsöverföring. Det är mot denna bakgrund som jag har ställt frågan. Om personalbristen vid daghem Kommunikationsministern säger isitt svar att storleken på den årliga volymen skall vara år1990, Det är ingenting nytt. Man har uppnått . Det skall alltsåbli en femdubbling. Kommunikationsministern kan väl själv inte tro att dettaskulle kunna genomföras på frivillig väg, SJ har haft en lång följd av år på sig att övertatransporten av en del av godset, men man har misslyckats. Såvitt jag kan sefinns det inga realistiska möjligheter att man skall klara av det nu heHer, Somjag ser det måste det bli fråga om någon form av tvångsöverförmg om siffran 3miljoner ton skall kunna uppnås. Min fråga till kommunikationsministern blir slutligen: Ärministern beredd att säga att det aldrig någonsin kommer att handla omtvångsöverföring av godsmängden för att få över den från landsväg till järnväg? AnL 52 Kommunikationsminister ; Jag utgår från vad som sägs i fattade beslutoch de motiveringar som finns för besluten, I dessa finns inga som helstöverväganden om tvångsåtgärder. Med hänvisning till den, som jag sade, positiva start somden här verksamheten har fått förstår jag inte varför man över huvud tagetskall spekulera över att tvångsåtgärder kan bli aktuella, AnL 53 (): Jag tackar kommunikationsministern för dettasvar, och jag tar det som ett löfte. Jag skall verkligen bevarariksdagsprotokollet från dagens debatt för framtiden. Överläggningen var härmed avslutad. 17§ Svar på fråga 1985/86:298 om personalbristen vid daghem har frågat mig om jag avseratt vidta några åtgärder som förbättrar förhållandena för föräldrar när daghemtvingas stänga på grund av personalbrist, pekar på att föräldrar i sådana situationertvingas ta tjänstledigt och därmed drabbas av inkomstbortfall. Vidare tvingasföräldrarna betala full daghemsavgift även för . En viktig utgångspunkt för svensk barnomsorg har alltidvarit att daghemmen skall vara öppna föräldrarna förvärvsarbetar.Detta är ett av skälen till att daghemmen blivit så uppskattade av föräldrarna.Att som antyder skapa särskilda förmåner för föräldrarna när ettdaghem tvingas stänga innebär risker för att man luckrar upp en viktig princip.Min principiella utgångspunkt är i stället att daghemmen skall fungera närbarnen och föräldrarna behöver dem.