prot · G90986 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:86 1 § Kompletteringsval till utskott Socialdemokratiska riksdagsgruppen har som suppleant iskatteutskottet under ledighet anmält hans ersättare . Talmannen förklarade vald till suppleant i skatteutskottet () 2 § Justerades protokollet för den 17 innevarande månad. 3 § Meddelande om debatt med anledning av rapport omlevnadsförhållandena i I den beslutade försöksverksamheten med vissa ändringar iriksdagens arbetsformer ingår bl. a. att debatter skall kunna anordnas iaktuella ämnen som inte på annat sätt tas upp till behandling i underden . Genom skrivelse har moderatasamlingspartiet , med hänvisning till en av SCB offentliggjordrapport om levnadsförhållandena i , föreslagit att en sådan debatt skallanordnas med anledning av denna rapport. Efter samråd med de av partigrupperna utsedda ledamöternaav talmanskonferensen har jag beslutat att en debatt i defta ämne skall inledadet arbetsplenum som utsatts till , , . Skrivelsen, som lades till handlingarna, hade följandelydelse: Allt färre människor i kan leva på sinalöner. Antalet socialbidragstagare har ökat under en följd av ar. Moderatasamlingspartiet har länge varnat för följderna av regeringens politik samtföreslagit ätgärder för att vända den negativa utvecklingen fill dess motsats.Förslagen syftar till Meddelande om debatt ttied anledning av rapportörnlevnadsförhållandena i att ökatillväxten, skapa möjligheter fill ökade arbetsinsatser och ökadsysselsättning. För detta krävs bl. a. skattesänkningar, besparingar ochavregleringar. har alarmerande rapporteroffentliggjorts om nyfattigdomen bl. a. av SCB. Enligt uppgift skulle så mångasom ca 1,4 miljoner hushåll nu ligga under gränsen för skälig levnadsstandardenligt normer eller precis ovanför denna. Regeringen har inteantytt några planer i avsikt att komma till rätta med problemen. Höjda bidragtill barnfamiljerna finansierade med höjd skatt som i stor utsträckning betalasav samma familjer är de enda signaler som har utgått från . Moderata samlingspartiet anser att den ovan redovisadeutvecklingen av antalet socialbidragstagare och de allt större svårigheternaför vanliga människor att leva på sin lön motiverar att snabbt färmöjligheter att debattera den nu hastigt aktualiserade allvarliga situafionen,i all synnerhet som inte pä annat sätt kommer att behandla fråganinom . Vi hänvisar till vad anfört isitt betänkande 1984/85:36 om att "det vore värdefullt om friståendedebatter i aktuella ämnen under försöksverksamheten kunde anordnas vidbehov". En lämplig tidpunkt för debatten vore, enligt vår mening,. 4 §Föredrogs och hänvisades 1985/86:107fill socialutskottet 5 § Föredrogs men bordlades åter Konstitutionsutskottetsbetänkande /86:15 betänkande 1985/86:22 Justitieutskottetsbetänkanden /86:1,5-17 betänkanden /86:5-7 6 § Anmäldes och bordlades 1985/86:94Avgivande av förklaring enligt artikel 46 i den europeiska konventionenangående skydd för de mänskliga rättigheterna och de 7 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1985/86:127 av () till statsrådet om hälsoproblemen på daghem: I den moderata familjepolitiskapartimofionen föreslog vi en genomgripande sammanställning ochundersökning av hälsoförhällandena i barnomsorgen vad gäller såväl barn sompersonal. Förslaget motiveras av att forskningsresultat visat att barn kan farailla vid daghemsvisfelse beroende på infektionsriskerna. Uppgifter har ocksåkommit fram om hög missfallsfrekvens hos personal vid vissa daghem, På moderat initiativ berördes frågan också underriksdagens allmänpolitiska debatt . har förskolebarnens hälsosituationuppmärksammats i betydande utsträckning i massmedia. Därvid har det framkommitatt världens största undersökning om öroninflammationer hos barngenomförs i och att man där har entydiga belägg för att daghemsbarndrabbas oftare än andra barn. Ju yngre barnen är när de börjar pä dagis, destofler öroninflammationer får de. av barnen i en årskull blir s.k. öronbarn och har då haft minst sex öroninflammationer . Följdverkningarna är inte klarlagda, menhälsomässigt negativa konsekvenser kan inte uteslutas. Varnande röster har höjts också i fråga om daghemsbarnenspsykiska hälsa, bl. a. med hänsyn till täta personalbyfen och, som en följd avdetta, mänga vuxenkontakter. Jag vill erinra om den stora vikt man i officielltfäster vid hälsopolitiska insatser. Detta dokumenteras eftertryckligt i HS 90.Jag anser att det är av väsentligt hälsopolitiskf intresse att grundligtundersöka förskolebarnens hälsoförhållanden och de hälsoproblem förskolemiljönkan innebära för såväl barn som personal. Statsrådet har förövrigt i allmänpolitiska debatt sagt sig vara beredd "att taupp frågan och överväga ytterligare åtgärder". Medhänvisning till vad jag anfört vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådetvidta med anledning av rapporterna om hälsoproblemen för barn och personal pådaghem? 1985/86:128 av Margö (vpk) tillsocialministern om de kommunala bostadstilläggen; harkartlagt skillnaderna i kommunernas utbetalning av det kommunalabostadstillägget. Det visar sig att dessa skillnader är oacceptabelt stora. Borman i är högsta KBT . , men bor man i kan man sommest få . Så stora är skillnaderna inom ett län. Vid enjämförelse över hela landet är differensenännu större, . mellan högsta och lägsta belopp. Det kommunala bostadstilläggets storlek har en avgörandebetydelse för ekonomin för de pensionärer som enbart har folkpension ochpensionstillskott. Men bostadstilläggen har inte förbättrats i takt medprishöjningarna, de har i stället försämrats. Ett stort antal kommuner har intehöjt bostadstilläggen . PRO:s undersökning visar också att KBT i 81 kommuner är sålågt att pensionärer som enbart har folkpension och pensionstillskott befinnersig under socialbidragsnormen. I 84 kommuner ligger KBT på en sådan nivå attdessa pensionärers inkomst motsvarar socialbidragsnormen. Medanledning härav frågar jag socialministern: Anserregeringen att det är acceptabelt med så stora skillnader mellan kommunerna ikommunalt bostadstillägg? Kommerregeringen att föreslå några förändringar vad gäller det kommunala bostadstilläggetför att det skall bli rättvisare över landet? 1985/86:129 av (vpk) tillkommunikationsministern om den s. k. Bärbyleden genom : Sträckningen av väg 55 genomUppsala tätort har ännu infe fått någon tillfredsställande lösning. avutredningar och diskussioner om alternativa förslag har inte fört fråganframåt. En halvmesyr i form av den s.k. Bärbyledens etapp 1 genomfördes förnågra år sedan, men eftersom den inte fick en naturlig fortsättning har densnaraie förvärrat än förbättrat situationen. Tung trafik leds genom denna inpå smågator med alla de problem som en sådan trafikström medför. Omvänt när dentunga trafikens förare märkt problemen söker de sig andra och för dem bättrevägar genom bebyggelsen. Detta har medfört onormal belastning på gator ochtrafikleder som aldrig varit avsedda att ta emot denna trafik. Lösningen ligger i att få till stånd en utbyggnadav Bärbyledens etapp 2. Där har under hela den tid diskussionen pågått funnitstvå alternativ, ett syd- resp. nordplacerat. Det sydliga alternafivet harkritiserats och förkastats av många på grund av att det går för nära centrum,genom bostadskvarter och spolierar en mycket förnämlig och gammal kolonianläggning.Det ställer sig också dyrt på grund av kraven på skyddsvallar m.m. Det nordligaalternafivet, som undviker dessa problem, har stupat på att en mindre, periferdel av flygflottiljs, F 16. område måste tas i anspråk för utbyggnaden.De militära myndigheterna, som helt naturligt och korrekt slår vakt om sinaintressen, har inte genom statsmaktens försorg förmåtts att avstå från dessamarkområden. Det är emellertid ett absurt förhållande att en allvarligtrafiksituation inte kan lösas därför att skilda statliga myndigheters intressenkolliderar. De som blir lidande är trafikanterna, de boende i de berördaområdena och därmed samhället som helhet. En dragning av väg 55 genom Uppsalaenligt Bärbyledens nordliga alternativ är det snabbaste och billigaste säftetatt lösa de akuta trafikproblemen. Jag villfråga kommunikationsministern: Är kommunikationsministern villigatt medverka till en lösning av trafikproblemen i genom att den s. k.Bärbyledens andra etapp får en dragning enligt det nordliga alternativet? Om så inte är fallet, vilka andralösningar förordas av kommunikationsministern? 8§ Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1985/86:397 av (vpk) fill statsrådetIngvar om hanteringen av giftig fenol vid Kema Nobels fabrik iStockvik: rann varm.giftig fenol ur cisternerna vid Kerna Nobels fabrik i strax söder omSundsvall, Massan svämmade över en skyddsvall som inte klarade så storavolymer, och tonvis med fenol rann via en avloppsbrunn ut i avloppsnätet,förstörde ett kommunalt reningsverk och fortsatte ut i havet. Detta är inte den första miljöskandalen vidStockviksfabrikerna. Har jordbruksministern för avsiktatt låta undersöka de närmare omständigheterna kring händelsen och Kema Nobelshantering av de stora mängder giftig fenol som används i företagets produktion? 1985/86:398 av von der Esch (m) till finansministernom beräkningen av underlaget för tilläggsbelopp vid uträkningen av statliginkomstskatt: I sitt svar på förste vicetalmannens fråga (1983/ 84:333) om rätten att kvittaunderskott i villafastighet mot inkomst av kapital vid beräkning av underlagför tilläggsbelopp, säger finansministern: "Regeln gäller utaninskränkning även för makar." I Deklarationsupplysningar för Löntagare skriverriksskatteverket på s. 33 angående underlag för tilläggsbelopp: "Har tvåmakar båda underskott av schablontaxerad fastighet och därutöverkapitalinkomster, får var och en av dem kvitta underskott upp till 30 000kr. "-således helt i överenstämmelse med finansministerns uttalande. Lagtexten medger emellertid endast den av makarna rätttill kvittning som har såväl den högsta A-inkomsten som villaunderskottet ochkapitalinkomsten, då underlaget för tilläggsbelopp beräknas. Endast iundantagsfall ändrar en spärregel detta förhållande. Var tredje heltidsarbetande beräknas komma överbrytpunkten. Åtskilliga av dessa har till följd av RSV:s förbiseende, sombekräftas av RSV, redan nu helt oförskyllt ådragit sig ikvarskatt och avgifter. Skattelagstiftningen är nu så snårig att inte endastallmänheten går bet på tolkningen. Prot.1985/86:86 ingenting i finansministerns ellerRSV:s ovan återgivna formuleringar tyder på att mandär varit medveten om dessa lagtextens fallgropar- tvärtom. I vart fall harallmänheten i förlitan på RSV:s upplysningar - spridda i massupplaga - blivitvilseledd och drabbas därmed helt oförskyllt av betydande kvarskatteroch avgifter. Är finansministern beredd att vidta några åtgärder medanledning härav 1985/86:399 av () tillutbildningsministern om tidpunkten för förslag till om vissaförändringar inom högskolan: Den nye statssekreteraren iutbildningsdepartementet, , framför i en intervju i en rad intressanta tankar om önskvärda förändringar iden svenska högskolan. På flera punkter strider de helt mot vadsocialdemokraterna arbetat för. Det gäller t. ex. avskaffande avregionstyrelserna, avskaffande av UHÄ och ökad vikt vid ämneskunskaper påbekostnad av starkt arbetsmarknads-anpassade kortkurser. Tillsammans med det resurstillskotttill högskolan som det av allt att döma finns majoritet för i skullede framförda förslagen kunna innebära en markant förbättring av situationeninom högskolan. Jag vill därför fråga utbildningsministern: När avser regeringen att framläggaproposition om de förändringar inom högskolan som en företrädare fördepartementet uttalat sig för? 1985/86:400 av () till statsrådet om beredningen av frågor om styrning av skolväsendet: I årets budgetproposition anmälerregeringen en rad frågor inom skolans område som kräver beslut av riksdagen.Det gäller exempelvis frågan om ändringar i statsbidragssystemet förgrundskolan, demokratiberedningens betänkande Skola för delaktighet ochskolförfattningsutredningens slutbetänkande. Det gäller vidare sådana frågorsom förändringar i systemet för fortbildningen av lärare och behörighetsfrågor. Det gäller även den mer övergripande frågan om styrning avskolan och ansvarsfördelningen mellan den centrala och den lokala nivån. I budgetpropositionen (1985/86:100 bil. 10. s. 48) sägerföredragande statsrådet: "För att skapa klarare riktlinjer när det gällerdessa frågor avser jag att ta initiativ till en samlad beredning av frågorrörande styrning av skolväsendet. Resultatet av en sådan beredning bör kunnaligga fill grund för ställningstaganden i ett antal frågor som kommer att varaaktuella ." Medanledning härav vill jag ställa följande fråga: I vilka former avser statsrådet attdenna beredning skall ske och vilken tidsplan gäller för beredningsarbetet? 1985/86:401av Ae () till utbildningsministern om indelningen ihögskoleregioner: Allt fler ifrågasätter högskoleregionernasexistens. Man menar bl. a. att de innebär ett onödigt mellanled som ger störrebyråkrati och tröghet. Denna kritik har också speglats i massmedia. har kritiken mot blivitallt kraftigare i . Detta beror pä att man menar att styrelsen irimlig utsträckning ej tillgodoser länets synpunkter. Mot denna bakgrund vill jag fill utbildningsministernframställa följande fråga; Avser utbildningsministern affvidta några åtgärder vad gäller indelningen i högskoleregioner? 1985/86:402 av i (m) tillförsvarsministern om modernisering av hemvärnefs handeldvapen: Hemvärnet är en ytterst viktig deli vårt försvar, framför allt då mobilisering ej hunnitgenomföras. Tyvärr består hemvärnsförbandens beväpning av föråldrad och omodernmateriel. T. ex. utgörs den stora delen av hemvärnefs handeldvapen av gevärMauser m/96, ett vapen som är . Detta skall jämföras med demoderna vapen en eventuell angripare förfogar över. Är försvarsministern bereddmedverka till att hemvärnets handeldvapen moderniseras? Om svaret bli ja, ivilken takt? 1985/86:403 av (vpk) fill justitieministernom val av jurymän i tryckfrihetsmål: Vid val av jurymän i tryckfrihetsmåletmot uteslöt justitiekanslern en juryman med motiveringen attdenne som medlem i kommunisterna kunde vara en säkerhetsrisk. Eftersom JK:s agerande inte synesslå i överensstämmelse med grundlagen och de krav som bör ställas på en underregeringen lydande hög ämbetsman, vill jag fråga justitieministern om detinträffade ger anledning till några åtgärder från regeringens sida. 1985/86:404av i (c) till industriministern ombefolkningsutvecklingen i : Industriministern besökte nyligenÄlvsborgs län. uttryckte industriministern sin storaglädje över länets utveckling. Jag kan inte dela industriministerns positiva syn påutvecklingen i länet. Dalslandsdelen upplever återigenen negafiv befolkningsutveckling. Medanledning härav vill jag fråga industriministern: Vilka åtgärder ämnar regeringenvidta för att förhindra en fortsatt utflyttning från ? Prot.1985/86:86 1985/86:405 av () till finansministern omskärpt beskatt-25 februari 1986 ning av förmåner vid förvärv avkonvertibla skuldebrev: Meddelande om frågor Konvertiblaskuldebrev, som längre fram kan omvandlas till aktier enligt en på förhandfastställd låg kurs, är den senaste i raden av metoder bland styrelseledamöteroch högre tjänstemän i börsföretag att sko sig på småaktieägarnas bekostnad.Mångmiljonbelopp har på detta sätt förts över. De börsefiska aspekterna avdessa omfattande affärer i konvertibler granskas nu enligt uppgift avregeringens s. k. , och lösningar för kommissionens del blirmöjligen krav pä större redovisningsskyldighet till bolagsstämman och därmedsmåaktieägarna. Konvertiblerna har emellertid också en skattemässig sida.Om man direkt säljer aktier i ett bolag till förmånspris till styrelseledamöteroch topptjänstemän betraktas detta som en löneförmån och förmånsvärdetbeskattas. Skaffar man sig däremot billiga aktier via konvertibla skuldebrev ärdet inte längre fråga om skattepliktig förmån, även om villkoren är sådana attde som fått teckna konvertiblerna med till visshet gränsande sannolikhet kommeratt göra stora förtjänster. Mot bakgrund av den allt större handeln med konvertibleroch de skattefördelar som är förknippade med dessa vill jag frågafinansministern: Vilka möjligheter har Leo-kommissionenatt också lägga fram förslag till en skärpt beskattning av de förmåner som utgår vid större förvärv av konvertibla skuldebrev? Om inte avseratt ta upp skattefrågan, är då statsrådet beredd att ta initiativ till att denna utreds i annan ordning? 1985/86:406 av () till statsrådetBirgitta om det planerade bytet av ånggeneratorer för : harhemställt hos regeringen att få disponera de reserverade medlen för upphandlingav nya ånggeneratorer för . Enligt regeringens beslut får Vattenfallinte utan regeringens medgivande upphandla material att använda vid byte avånggeneratorer i . Statsrådet har i svar på interpellation1984/85:91 anfört att en förutsättning för bytet är att det godkänns av desäkerhetsgranskande myndigheterna. Denna förutsättning har uppfyllts. För att skall kunna utföra ånggeneratorbytetsom beräknat 1989, måste de preliminära beställningarna bekräftas av Vattenfallinom . När avser statsrådet fatta beslutom hemställan att få disponera de reserverade medlen förupphandling av nya ånggeneratorer för ? 9 § Kammaren åtskildes .