prot · G909140 · 1985-12-31 00:00:00 — står också bakom denna motionsom gäller judarna i , Jag inskränker mig här till att instämma i desynpunkter som har framfört. Jag vill också passa på att informera om att samtligapartiers kvinnoförbund har engagerat sig på olika sätt i frågor som rörjudarna i . besökte t. ex, representanter för samtligakvinnoförbund ambassad för att söka utverka utresetillstånd för enenskild judinna, , Vi överlämnade också ett upprop som varundertecknat av kvinnoförbunden och av fackliga organisationer. Jag tyckte attdet var angeläget att lämna denna information i sammanhanget. Vissa minoritetsfrågor m. m. Prot.1985/86:140 Anf. 65 HÄDAR (): Jag vill baraunderstryka för att en förutsättning för fred i Mellersta Östernmåste vara förhandlingar, som i sin tur bygger pä att alla staters rätt erkännsav alla i området berörda stater. Så länge som en stor del av arabländernavägrar att erkänna rätt att existera, kanske man inte heller kan räknamed att förhandlingar om de ockuperade områdena kan komma till stånd. Detta ligger litet vid sidan om ämnet. 67 HÄDAR (): Ja, men det var som först tog uppfrågan. 68 BO (vpk): Jag instämmer i att detta ligger litet vidsidan av ämnet, men jag tog upp det mer som en principiell fråga om demänskliga rättigheterna. kommer in på ett bredare problem, somjag inte skall fortsätta att debattera. Jag vill ändå förklara att det som äravgörande för att man skall åstadkomma fredliga förhållanden i äratt erkänner den palestinska nationaliteten och den palestinskanationen, 69 (): Jag hade inte för avsikt att delta i dennadebatt, men jag vill säga att det är utomordentligt värdefullt att samtliga fempartier i riksdag i en motion har kunnat ställa sig bakom kravet pårespekt för de mänskliga rättigheterna som enhälligt har antagit.Jag vill därför understryka, att vad utrikesutskottets betänkande handlar omoch vad motionären har framfört är att vi skall respektera de mänskligarättigheterna. Det gäller för det första att tillåta judarna iSovjetunionen att leva utan att bli diskriminerade och att åtnjuta rätten attutöva sin judiska religion och sina kulturella traditioner samt undervisa i ochstudera hebreiska, för det andra att upphöra med spridande av antijudiskpropaganda, för det tredje att frige alla judiska samvetsfångar och för detfjärde att tillåta de judar som så önskar att utvandra till eller andraländer. Det är respekten för de mänskliga rättigheterna som jagmed stor tillfredsställelse noterar att ett enhälligt utskott har ställt sigbakom. Det är olyckligt för denna debatt om man i sammanhanget för in frågorsom har med krissituationen i osv, att göra. Detta är två heltskilda saker. Om vi blandar ihop respekten för de mänskliga rättigheterna ochen svår internafionell krissituation, för vi inte debatten framåt. Låt mig bara avslutningsvis säga följande beträffande denturkiska minoriteten i , som också den har varit föremål förbehandling i , Ett enigt Europaråd har ställt sig bakom enresolution i ämnet. Frågan kommer upp till ny behandling under Europarådetssession i juU, Dä kommer det att anordnas en stor hearing medrepresentanter för de turkiska minoriteterna samt journalister som har varitpå platsen. Även detta är alltså enfråga som liksom den judiska frågan är föremål för Prot. Internationella åtgärderför skydd av barn Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Internationellaåtgärder för skydd av barn Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1985/86:22om internafionella åtgärder för skydd av barn, Anf.70 (): Det finns fä ting som är så grymma som när oskyldiga barn utnyttjas ochexploateras, när de får lida för vuxna människors spekulation eller när deoffras som handelsvara för att rädda sina syskons existens. Man känner enuppgivenhet när man ser och hör om 50, kanske 100 miljoner, barnarbetare ivärlden. När man annars möter lidande och nöd vill man ingripa och försöka göranågonfing, men detta omfattande barnarbete är så svårt att komma åt. Barnslidande blir nästan outhärdligt att se och ta del av. Menvi måste reagera och vi måste agera och sätta in all kraft för att skyddabarnen i världen. Vadhänder med alla dessa barnarbetare? Miljoner av dem har ingen framtid överhuvud taget. De säljs av sina fattiga föräldrar eller hyrs ut. Ofta bryts dåkontakten mellan barn och föräldrar. Barnen blir helt utlämnade och övergivna.De drivs av samvetslösa arbetsförmedlare och företagare till att arbeta långtutöver sin psykiska och fysiska förmåga. De arbetar i dåliga arbetsmiljöer.Flickor som sitter stilla i förlorar ofta förmågan att gåoch mattväverskorna i blir blinda av ett för ögonen alltför krävandearbete. Deras kroppar deformeras. Barnarbetarnahamnar i en ond cirkel. De har ingen framtid. som vi genom FN läggerned stora summor på att undanröja analfabetismen i världen blir dessabarnarbetare nya analfabeter. De får aldrig ordnad skolgång, de får inte lärasig läsa och skriva. Därmed raseras också deras möjligheter på en framtidaarbetsmarknad, Samfidigt innebär barnarbetet och den bristande skolgången attde barn som genom utbildning skulle ha blivit en resurs i sitt eget samhälletvärtom blir en börda, och samhället förlorar pä sikt i kraft och utveckling.Barnarbetet skapar också arbetslöshet bland vuxna. Vihar faktiskt aldrig förut här i behandlat frågan om barnarbete.Detta är beklagligt! Regeringen har inte tagit upp detta i någon proposition.Någon mofion har heller inte väckts i frågan. Jag väckte min motion i januarisedan jag precis före motionstidens utgång sett ett reportage i TV:s Aktuelltoch fick upp ögonen för den situation som många barn i världen befinner sig i. Numåste vi verkligen ta igen vad som försummats! Jag förväntar mig att regeringenmed kraft tar upp barnarbetet i internationella fora, och detta Prot.1985/86:140 förutsätter även utskottet. Vi måste alla hjälpa till att skapaopinion. Utskottet har behandlat motionen välvilligt och säger attdet finns anledning för och likasinnade länder att aktualisera fråganom missbruk av barnarbetskraft i internationella sammanhang. Vi har också från tagit upp barns situation i krigoch möjligheterna att skydda dem. Jag tog upp denna fråga i en motion för någraår sedan, och vi har återkommit med en motion från . Det finns FN-deklarationer om barnens rätt och skydd. Mendet är inte tillräckligt med dessa deklarationer. Det behövs ett starkare skydd- en konvention, som t, ex. Röda kors-konventionerna om bl, a, behandling avsårade i krig och om krigsfångars behandling, har uttalat att en av dessambitioner måste vara att verka för erkännande av barn som en neutral fredszon. En sådan konvention bör även ha till syfte att skydda barnsom utnyttjas i krig. Enligt är det inte tillåtet attrekrytera barn till väpnade styrkor, men vi vet att många länderbryter mot denna regel. Barn används för att röja minfält och övas frän spädålder i olika stridsmoment. Vi måste skydda barn mot sådant förtryck ochförhindra att barn skickas ut i krig eller till militära övningar. Vi har mycket att göra i riksdag ochregering, som enskilda individer och som medlemmar i olika organisationer. Vimåste göra allt som stär i vår förmåga för att skydda världens barn och ge demen framtid. Jag haringet annat yrkande än om bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Mänskliga rättigheter Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1985/86:23 ommänskliga rätfigheter. 71GÖREL THURDIN (c); Mänskliga rättigheter handlar inte bara omvissa länders regeringars förhållande till sitt lands invånare, som ElisabethFleetwood så riktigt påpekade. Mänskliga rättigheter handlar om engrundinställning hos oss alla i vårt förhällande till våra medmänniskor- i värteget land och i alla andra länder. Det handlar om kunskaper om andra människorför att nå ökad förståelse. Det handlar om vilja till solidaritet, en vilja somvisar sig i skriftliga viljeyttringar för att påverka eller utfästa men också iviljeyttringar genom konkret handling, I FN;s arbete har det visat sig hur svårt detär att nå överenskommelser mellan alla stater när det gäller begrepp sominnesluts i mänskliga rättigheter, t. ex. rätten till liv - jag tänker då pådödsstraffet -rätten till frihet och personlig säkerhet, förbud mot slaveri,tortyr och omänsklig behandling, rätten till yttrandefrihet ochreligionsfrihet. ingätts åtskilliga konventioner, dokument har skrivits under, men då Prot.1985/86:140 kontrollen är nästan omöjlig har vissa länder inte känt sig bundnai handling till undertecknade dokument. Trots alla vackra deklarationer gör en mängd stater sigskyldiga till brott mot de mänskliga rättigheterna. Jag tänker inte räkna uppalla tänkbara och kända brott och inte heller namnge några länder. Jagkonstaterar bara sorgset att så är fallet. motion om de mänskliga fri- ochrättigheterna innehåller ett flertal förslag till åtgärder, och jag tänkte taupp några av dem i mitt anförande. Vi anser att länder som och övriga nordiska länderkan vara ett slags förebild när det gäller begreppet demokrati och att vidärför här i skall verka för att sprida kunskap om den frihet som inrymsi det begreppet. Vi har därför föreslagit att tillsammans med andranordiska länder skall ta initiativ till ett FN-universitet för demokrati ochmänskliga rättigheter. Syftet med skulle vara att sprida kunskapom hur de demokratiska organen kan byggas upp, hur fria val kan genomföras ochhur skyddet för mänskliga rättigheter kan stärkas. Det här skulleockså kunna bli ett stöd i länders strävan mot demokrati från att tidigare havarit diktaturer. Utbildning ger kunskaper som påverkar attityder, och i dethär fallet gäller det attityder till medmänniskorna. Inom är vi medvetna om att det finansiellaläget liksom det politiska just nu inte är det allra bästa för att kunna fåbeslut i FN om ett sådant här universitet. Å andra sidan är det bra att förslagförs fram, så att FN-ländernas företrädare har möjlighet att tänka över förslagoch bearbeta dem. Detta kan leda till positiva beslut. Vi hoppas därföratt den här idén förs vidare. Vi har vidare begärt att regeringen skall ta nya initiativi syfte att få till stånd en internationell överenskommelse om avskaffande avdödsstraffet. Bruket av dödsstraff tycks ha tilltagit. Vi noterar tacksamt attutskottets mening är att anstränger sig ännu mer än tidigare för attförsöka motverka denna utveckling, t. ex. i form av ytterligare stöd tillfonden för tortyrens offer, något som vi också föreslagit i motionen, ochförsök med att få ytterligare uppslutning kring den ingångnakonventionen mot tortyr, I vär motion har vi också begärt fortsatta svenskainsatser för inrättande av en särskild kommissarie för mänskliga rättigheter.Det här är inget nytt uppslag - det har stått på generalförsamlingensdagordning , Men det är naturligtvis av yttersta vikt att vi frånSverige ständigt för fram den här frågan. Ett enigt utskott har också ställtsig bakom att åter prövar vilka vägar som kan finnas för att få tillstånd den här befattningen. partimotion har fått en mycketpositiv behandling i utskottet, och det är vi mycket tacksamma för. Det här ärangelägenheter som vi alla tycker är viktiga. Det är frågor som ständigt måstediskuteras och föras fram, har här som en av världens mest öppnademokratier ett mycket stort ansvar. Att människor i frihet fär föra fram sinmening och att opinioner kan bildas inom länder och internationellt utgör engrundläggande 1985/86:140 garanti för att de mänskligarättigheterna kan upprätthällas och inte i tysthet bryts ner. Bidragtdl fond för fukt- och mögelskador Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Utrikesutskottetsbetänkanden /86:24 Ubåtsövningar i fiskeomräden 1985/86:31 Tilläggsbudget III inomutrikesdepartementets område (prop. 1985/86:125 delvis) Vad utskottet hemställt bifölls. 10 § Föredrogs bostadsutskottets betänkande 1985/86:21 om bidrag till fond förfukt- och mögelskador (prop. 1985/86:125 delvis) samt 1985/86:19 om anslag tilladministration av socialförsäkring m.m, (prop, 1985/86:100 delvis). betänkande 21 ochsocialförsäkringsutskottets betänkande 19 kommer att debatteras i nu nämndordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Först upptas alltså bostadsutskottets betänkande 21 ombidrag till fond för fukt- och mögelskador. Bidragtill fond för fukt- och mögelskador 73INGELA (): Kampen mot fukt och mögel i bostadshus harvarit framgångsrik. tog en moderat motion upp problemet medskador på småhus, främst fukt- och mögelskador. Motionen har lett till att detnu finns en garanti och en försäkring för gruppbyggda småhus. I en flerpartimotion har senare krävts att insatser ocksåskall göras för dem som redan har drabbats av fukt- och mögelskador. Ocksådenna mofion har givit resultat. finns en särskild fond för fukt- ochmögelskador. har som synes drivit pä regeringen för att hjälpaenskilda människor som drabbats av skador på sina hus. föreslår regeringen att 6 milj, kr, skall tillförasdenna fond för att ytterligare forsknings- och utvecklingsarbete kring fukt-och mögelskador skall kunna bedrivas. Moderata samlingspartiet har yrkat avslagpå proposi- tionenav två skäl. För det första har flera motioner väckts med Prot.1985/86:140 krav på ytterligare medel för byggforskning. har avslagit dessa 14maj 1986 motioner med hänvisning till att forskning redan pågår. Regeringen harinte \ \ visatnågra vägande skäl för att det nu skulle behövas ytterligare forsknings- .. Vifinner därför ingen anledning att gå ifrån den tidigare bedömning- * Deinsatser som regeringen föreslår bör enligt vår mening kunna göras inom ramenför de medel som byggforskningsrådet disponerar. För det andra tycker vi att det är egendomligt attforskningsmedel skall tillföras fonden. Fonden bör enbart användas för sittursprungliga ändamål -att hjälpa dem som har drabbats av fukt- ochmögelproblem. Jag ber att få yrka bifall till de bådamoderata reservationerna. 74 (vpk); Under en följd av år har de boende drabbatsav de fukt- och mögelskador som uppkommit i flerbostads- och småhusbyggnader.Det är bra att resurser ställs till förfogande för fortsatt forsknings- ochmetodutvecklingsarbete för att komma till rätta med de omfattande problem somdessa skador har inneburit för många boende. Vpk har därför stött propositionsförslaget i denna fråga.Vi har då utgått ifrån att noggrant följer upp frågan ihela dess vidd. Vi tänker både på åtgärdandet av skadade byggnader och fortsattaforskningsinsatser. Det gäller också hur forskarrönen förs ut och omkompensationsnivån blir fillräcklig sä att alla, även småhusägare, vågar ochkan renovera de skadade byggnaderna. Följs inte den här frågan upp så som vi förväntar oss,återkommer vi i vpk med förslag pä lämpliga initiativ i den, 75 (): fattade i december månad 1985beslut om att bilda en fond att användas för att hjälpa ägare av småhus somdrabbats av fukt- och mögelskador. Detta beslut kunde glädjande nog fattas aven bred majoritet i . Fukt- och mögelskador har drabbat många människor hårt ochofta fått till följd sjukdom och stora ekonomiska förluster. har också tidigare konstaterat attmögelskador är ett av de viktigaste byggnadshygieniska problemområdena.Orsakssambanden har ofta varit svåra att klarlägga liksom ansvaret för deuppkomna skadorna. I proposition 1985/86:125, bil. 9, föreslår regeringen attden aktuella fonden skall få ett fillskott med 6 milj, kr, för innevarandebudgetär. Jag tycker det är angeläget att medel ställs till förfogande så atttillräcklig forskning och utvecklingsarbete kan bedrivas skyndsamt. Folkpartietkommer därför att stödja proposifionen när det gäller storleken på detilläggsanslag som föresläs. Däremot kan vi inte stödja propositionen när det gällerinriktningen av arbetet för att motverka fukt- och mögelskador. Bostadsministern anser att arbetet i huvudsak skall inriktas på problem i flerbostadshus, med hänvisning till att de metoder som har utvecklats för att motverka fukt- och 59 mögelskadori första hand har anpassats för småhus. Prot.1985/86:140 Jag vill dock framhålla vad som står i motion,nr 476, om behov av ytterligare insatser även vadgäller småhusbebyggelse. Bidrag till fond för fukt- och mögelskador Den statliga fonden för fukt- och mögelskador harinrättats för att lämna stöd åt ägare till småhus som drabbats av mögelskador.Vägledande för bidragsgivningen frän fonden bör vara de aktuella problemen inombostadsbeståndet och sålunda avse såväl småhus som flerbostadshus. Enligtfolkpartiets mening bör således berörda organisationer m. fl. själva fåbesluta om inriktningen av det forskningsarbete som behövs. bör integenom ett uttalande binda bidragsgivningens inriktning. Jag yrkar bifall till reservation 3, avseendemom. 2 i utskottets hemställan. 76 . (); kunde under förra fattabeslut om att inrätta en fond som skulle ha möjligheter att hjälpa drabbadesmåhusägare med att få sina fastigheter renoverade och att klara utrelationerna mellan fastighetsägarna och dem som eventuellt har slarvat ellerpå annat sätt vållat skadorna, så att det blir möjligt att få en förbättringtill stånd. Det var ett beslut som vi fattade enhälligt. Det hade också gjortsframställningar från alla partier i ett tidigare skede om att åtgärder måstevidtas och att staten skulle behöva gå in för att hjälpa till med de ekonomiskaproblemen. Redan vid det tillfället framfördes propåer om attverksamheten även skulle omfatta flerfamiljshusen. Utskottet avvisadeemellertid den tanken då, bl. a. med hänvisning till att det fanns ett annatfinansieringssystem för ombyggnad av flerfamiljshus. Skador av den här aktuellatypen skulle kunna avhjälpas genom utnyttjande av lån inom programmet förreparation, om-och tillbyggnad. har regeringen återkommit med ett förslag om att genomfonden ändå skulle bedrivas ett forsknings- och utredningsarbete för att kommafram till bra metoder när det gäller att komma till rätta med fukt- ochmögelskador även i flerbostadshusen. Utskottets majoritet tillstyrkerregeringens förslag. Vi tycker att det är bra, precis som andra har sagt härtidigare, att det arbetet nu kommer i gång. Därmed är inget ställningstagande gjort till den framtidafinansieringen. Vi utgår ifrån att den kommer att på samma sätt som nu.Därför är det viktigt att hälla isär vad som är fondens uppgift när det gällerkostnader för ombyggnader och den här speciella forskningsuppgiften som man nufår anslag till. Jag tror därför att de synpunkter som finns bl. a. ifolkpartiets motion kommer att tillgodoses. Rimligtvis kan flerfamiljshusenredan i dag ha nytta av forskningsarbete som har utförts och som i huvudsakvarit inriktat på småhusen, eftersom skadorna där har varit mest frekventa.Likaså kommer arbetet som fonden nu får möjlighet att finansiera och som berörflerbostadshusen att vara värdefullt även för småhusen. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan på samtliga punkter. gQ Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten omsocialförsäkringsutskottets betänkande 19.) Kammaren övergår nu till att debatterasocialförsäkringsutskottets betänkande 19 om anslag till administration avsocialförsäkring m. m. Socialförsäkringens administration, m. m. Socialförsäkringensadministration, m. m. 78 (); betänkande1985/86:19 behandlar anslagen till försäkringsdomstolarna,och försäkringskassorna. Inget av partierna harföreslagit någon höjning av anslagen i förhållande till propositionen, ochdärmed vore kanske inte mycket mer att säga i detta ärende. Det stora debattämnet inom socialförsäkringen har tidigarevarit besparingarna inom själva försäkringen. har emellertidanslagen till försäkringskassornas verksamhet tilldragit sig stort intressesåväl inom som utanför denna församling. Utskottet har bl. a. uppvaktats avföreträdare för , och det har också varit eninterpellationsdebatt i ärendet . Socialförsäkringarna kostar ca 150 miljarder kronor.I förhållande till detta är anslagen till administrationen av försäkringarnaskäligen små, . Med hänsyn till det samhällsekonomiska läget ärförsäkringsadministrationen underkastad samma besparingskrav som andramyndigheter. Jag måste dock säga att vi moderater har blivit alltmer tveksammatill "osthyvelsprincipen" inom försäkringsadministrationen. Detvisar sig att krav- och kontrollverksamheten inte kan upprätthållas på etttillfredsställande sätt när personalstyrkan minskas, och då kan besparingarnakosta mera än de smakar. När det gäller t, ex, bidragsförskotten finnsåtskilliga miljoner att hämta. Detta är någonting som verkligen bör studerasnoga inför nästa budgetår. Innan jag går in på våra reservationer vill jag framhålla,att vi moderater föreslagit en rad åtgärder som är positiva såväl försocialförsäkringssystemet som för personalen och naturligtvis för de människorsom berörs av försäkringen. motionerade vi om attförsäkringsanställda i ökad utsträckning skulle användas till en aktivarerehabilitering av långtidssjuk-skrivna och handikappade. Det dröjde tyvärr ändatill innan den s,k, rehabiliteringsutredningen tillsattes. Medaktivare rehabiliteringsinsatser kan långtidssjukskrivningarna förkortas, ochhär finns också stora pengar att hämta. tog ett beslut om en förändradförtroendemannaor-ganisation. Propositionen benämndes Ökatförtroendemannainflytande i försäkringskassorna m, m. Vi moderater har redankallat detta falsk marknadsföring, och vi står för det. Vid landetsförsäkringskassor uppfattar man nämligen detta beslut som ett kraftigtcentraliseringsbeslut. har det funnits försäkringsnämnder i varjekommun liksom ett antal pensionsdelegationer. Dessa organ kommer attersättas med socialförsäkringsnämnder. Vi moderater isocialförsäkringsutskottet besökte för ungefär en månad Prot,1985/86:140 Socialförsäkringens administration, m. m. sedanVärmlands läns försäkringskassa, och där fick vi höra att de fruktar att avnuvarande 23 lokalkontor i sinom tid blir 5 regionkontor, knutna till de nyaförtroendemannaorganen. Till yttermera visso skall hela omorganisationen medpersonalomplaceringar, nya lokaler och ett enormt utbildningsbehov rymmas inomnuvarande budgetramar. Jag är glad att vi moderater sade ett klart nej till dennya organisationen. När nu företrädare för olika partier talar om behovet avett väl utvecklat servicenät - inte minst i glesbygden - måste det ses motbakgrunden av det fattade centraliseringsbeslutet, som framstår som etthån mot decentraliseringstanken. Utskottets majoritet har visserligen uttalatdet angelägna i att servicen bibehålls även i glesbygden, menförsäkringskassans omorganisation kommer i praktiken att ha en helt motsatteffekt. Det är viktigt att riksdag och regering ställer upp för dedecentraliseringssträvanden som tidigare uttalats inte bara i ord utan också ihandling. Det är dubbelmoral att rösta igenom ett centraliseringsbeslut ochsedan kräva service för glesbygden. När det gäller decentraliseringssträvanden finns det ettpar intressanta motioner till vars förmån vi moderater i utskottet reserveratoss. Det är motion Sf337 av och motion Sf268 av m.fl. Andemeningen i båda är att verksamhet har decentraliserats frän riksförsäkringsverkettill kassorna och att en fortsatt sådan decentralisering bör göra det möjligtatt också överflytta personal frän verket till kassorna. I vår reservationanför vi att försäkringskassornas ökade ansvar har lett till attriksförsäkringsverket successivt kunnat minska sin personalstyrka. Vi anserdock att decentraliseringen inte lett till en tillräcklig anpassning av verketspersonalstyrka. Vi anser att en ny översyn av organisationoch ansvarsområde bör genomföras. En sådan översyn bör syfta till att undersökamöjligheterna till en decentralisering av ytterligare arbetsuppgifter frånverket till kassorna, dvs. en bättre anpassning av verkets personalstyrka tillden nya ansvarsfördelningen mellan verket och kassorna. Därmed yrkar jag bifall till reservation 1. I reservation 2 återupprepar vi det tidigare framfördamotionskravet att kassorna skall återinföra en tredje externrevisor.