prot · G90940 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:40 Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för den 21 innevarande månad. 2 § Upplästes och lades till handlingarna följande frånvalprövningsnämnden inkomna Berättelse om granskning av bevisför riksdagsledamot och ersättare valprövningsnämnden har frånriksskatteverket inkommit bevis om att Per ArneAglert (fp), , utsetts till ny ledamot av fr, o, m, den 1december 1985 sedan () avsagt sig uppdraget. ersättareför riksdagsledamöter har utsetts , , och , (båda fp),har vid sammanträde denna dag granskat bevisen och därvidfunnit att de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap, 1 § vallagen, 3§ Svar på interpellation 1985/86:39 om kommunalt engagemang i företags- ochnäringslivsverksamhet Med hänvisning till några kommunersengagemang i näringsHvsverksamhet har frågat mig om jag haruppmärksammat den ökande användningen av "avsiktsförklaringar" istället för borgen vid kommunala lån och om jag i så fall avser att vidta någraåtgärder. har vidare frågat mig om jag avser attutreda de kommunala revisorernas roll på det sätt som skisseras iinterpellationen eller vilka eventuella andra åtgärder jag avser att föreslåför att förbättra kommunernas följsamhet till kommunallagen med avseende på denkommunala kompetensen. I den utredning av kommunernas näringspolitiska verksamhetsom statens industriverk har gjort på regeringens uppdrag (SIND 1984:8) har detinte Omkommunalt engagemang iföretags- och näringslivsverksamhet framkommit något som tyderpå att kommunerna i sin näringslivsverksamhet utfärdar s, k,avsiktsförklaringar. och bankinspektionen har inteheller kännedom om att det på det kommunala området har förekommit avsiktsförklaringari någon större utsträckning. Jag kan därför inte dela att s, k, avsiktsförklaringar har blivit en förhållandevis vanligföreteelse på det kommunala området. Jaghar i fråge- och interpellationssvar vid förra redovisat mininställning till förfaranden som innebär att kommunerna sätter sig över givnaregler för den kommunala verksamheten eller trotsar domstolarnas avgöranden ikommunalbesvärsmål. Jag betonade då att sådana förfaranden är oacceptabla. Jagnämnde också att jag ville invänta visst ytterligare beslutsunderlag.Väsentliga delar av detta underlag föreligger . JKhar till regeringen överlämnat ett beslut i ett klagoärende. harockså JO i ett beslut tagit upp frågan om att vissa kommuner har satt sig överförvaltningsdomstolarnas avgöranden i kommunalbesvärsmål, I sina beslutaktualiserar JK och JO olika åtgärder som enligt deras mening kan övervägas. Jagvill meddela att regeringen avser att tiUsätta en utredning,med uppdrag att förutsättningslöst pröva den ifrågavarande problematiken ocheventuella åtgärder som kan vara påkallade i denna fråga. 2 (); Jag ber attfå tacka civilministern för svaret. Detär en gammal välbekant fråga som vi diskuterar. Det gäller kommunernasnäringslivsengagemang och kommunernas sätt i vissa fall att bryta mot ellerkringgå lagen. Imin interpellation har jag visat på en förhållandevis ny metod att kringgålagen. Vid krediter till näringslivsverksamhet tecknar inte kommunen borgenutan i stället en "avsiktsförklaring", ett "letter ofintent". Som jag påpekade i interpellationen känner inte svensk rätt legal form som heter avsiktsförklaring. Dettaleder till två utomordentligs väsentliga frågor; Är en avsiktsförklaringjuridiskt bindande vid exempelvis en konkurs, eller är de avgivna löftenaendast en moralisk förpliktelse, utan rättskraft? Och vad händer då om kommunenbetalar ut pengar enligt ett "letter of intent"? I LjusneKätting-fallet hade det kunnat inträffa att 20 miljoner av kommunala medelbetalats ut utan en juridiskt bindande förbindelse. Kommunens skattebetala rehade uppenbart inte fått något som helst vederlag för en sådan utbetalning. Åandra sidan: Vad hade hänt om kommunen inte hade stått vid sin "moraliskaförpliktelse"? Hade det då inte bidragit till att borgenärer, i det härfallet för Kätting, fått felaktiga signaler om sina engagemang i företaget? Jagtycker att bruket av avsiktsförklaringar är väl värt att observera förcivilministern. Vi kan lägga in olika valör i orden "förhållandevisvanligt". Vid mina kontakter både med tjänstemän på ochmed bankinspektionen har jag fått bekräftat att den här typen av handlingarinte är ovanliga. Civilministern bör därför se noga på det här. civilministern attavsiktsförklaringar är bindande beslut, precis som ett borgensåtagande? Imin interpellation påpekade jag att det borde finnas förebyggande korrektiv motkommuners överträdelser av kommunallagen. hade kommunalborgmästareneller magistraten den uppgiften. Kommunens revisorer kunde få den uppgiften omman gjorde en mindre ändring i KL, Har civilministern för avsikt att ta uppdenna möjHghet i direktiven till den utredning som aviseras i svaret? Som jagpåpekade i interpellationen kan kommunens revisorer enligt nu gällande KLanhängiggöra förvaltningsfrågor när behov föreligger. Däremot kan de inte taupp avsiktsförklaringar som granskningsärenden. Men om vi i KL 1:15 skulle gekommunens revisorer befogenhet att ta initiativ, skriftligen eller muntligen,för att upplysa fuHmäktige om eventuella oklarheter i deras hantering, så trorjag att detta skulle bli ett förebyggande korrektiv. Man skuHe helt enkeh dratillbaka tvivelaktiga förslag. Då skulle vi inte heller få så mycketkommunalbesvär som vi trots allt har . Harcivilministern några vägande invändningar mot mitt resonemang? Jag tydergivetvis brist på svar som en accept på mitt sätt att resonera både iinterpellationen och här. Fråganom den kommunala kompetensen har varit föremål för många utredningar underårens lopp. Under den senaste mandatperioden hänvisade civilministern allafrågeställare till bl, a, stat- och kommun-beredningens samt JK:s och JO;spågående utredningar. Dethar inte hänt så mycket. Jo, JO och JK har kommit med svar. Men stat-ochkommun-beredningens arbete är för mig numera helt fördoh, trots att jag sitteri referensgruppen. Jag har faktiskt inte sett någonting från stat- ochkommun-beredningen , Jag måste fråga: Pågår något arbetedär, eller är det avslutat? Omman nu tillsätter ytterligare en utredning, är det då inte risk för attde härfrågorna inte blir föremål för lagstiftning ? Hur länge skallde nu mycket oklara och otillfredsställande förhållandena gällande denkommunala kompetensen och en del kommuners minst sagt dubiösa handläggning avsådana här ärenden få fortgå? Dåligaregler på det här området innebär faktiskt en fara för rättssäkerheten ochtilltron till lagen. Jag måste fråga civilministern; Hur ser egentiigentidsschemat ut för den utredning som aviserades i interpellationssvaret? Omkommunalt engagemang iföretags- och näringslivsverksamhet Det är tvåhuvudområden som tar upp. Detena gäller vilka åtgärder som behöver vidtas för att kommunerna skall följalagar och bestämmelser. På den punkten annonserar regeringen nu enförutsättningslös utredning. Detandra gäller avsiktsförklaringar. Min mening där är att sådana sannolikt mesthör hemma inom näringsHvet och inte bör få någon spridning inom den kommunalakompetensen. Näringslivet har en viss kultur när det gäller beslutsfattande,den kommunala och offentiiga en annan. De fakta som vi har på detta områdesäger också att avsiktsförklaringar inte skulle vara så ofta förekommande. Omman ser generellt på kommunallagstiftningen är 5Riksdagens protokoll 1985/86:39-42 Om kommunalt engagemang iföretags- ochnäringslivsverksamhet det ocksåså, att icke bindande förpliktelser, moraliska uttalanden, inte kan anses varajuridiskt bindande. Jag menar alltså att avsiktsförklaringar av det slag somMargit tar upp har liten omfattning , och min mening är att deinte bör få någon spridning på det kommunala området. Den första konkreta frågeställningen gällde alltså närkommunerna inte följer lagar och bestämmelser. Regeringen annonserar nu att visätter till en utredning, frågar om hennes förslag omförebyggande revision kan tas med där. Jag är tveksam till hur mycket vi skallprecisera i de kommande direktiven. Jag vill säga att jag har fått ett förslagfrån demokratiberedningen om en förstärkt revision i kommunerna. Men den tarinte sikte på den typ av förebyggande insatser som föreslår. När det gäller att följa kommunala lagar skall de juristeroch förvaltningstjänstemän som finns och politikerna se tiH attlagarna följs. Jag är tveksam till om man med en förändrad revision skullekunna klara den problematiken. Däremot sätter vi alltså till en utredning somförutsättningslöst skall se över detta. Det betyder att den är oförhindrad attpröva vad den anser kan vara påkallat. till frågan om det regelsystem som reglerar vadkommunerna får göra på näringspolitikens område, där stat- ochkommun-beredningen arbetar. Vad som har hänt hittiHs är att det har kommh ettunderlag i frågan, SOU 1982:20. Därmed har vi ett faktaunderlag som stat- ochkommunberedningen kan arbeta vidare efter. Jag avser nog att säga till stat-och kommun-beredningen att i det fortsatta arbetet prioritera den frågan, såatt vi så fort som möjligt kan få ett sakunderlag i vad gäller dennaproblematik. 4MARGIT (); Jag får tacka igen, för dessa förtydliganden,först och främst angående avsiktsförklaringar. Det är riktigt att denna praxisbörjade i näringslivet. Men i och med att kommunerna har skaffat sig kommunalabolag och även dotterbolag till dessa kommunala bolag har denna praxis sprittsig. Jag tycker det är bra att civilministern gjorde vissaförtydliganden-som ordföranden i kommunstyrelsen i egentiigen bordelyssna på -om att avsiktsförklaring och borgen inte är detsamma, vilket dennaordförande faktiskt hävdat i olika intervjuer. Jag tycker det är bra att visäger att avsiktsförklaringar inte är bindande och att, om det skall finnas sådanahär engagemang, de skall försiggå i juridiskt gihiga former. Hade inte LjusneKätting fått spekulanter hade vi kunnat få en ordentlig skandal. Den andra fråga som jag tog upp gällde de kommunalarevisorernas ställning. Det är alldeles riktigt att demokratiberedningen intetar upp den här synpunkten på den kommunala revisionen. Det tror jag faktisktberor på att man har glömt historien. Det är mycket få här i som minnsatt magistraten och kommunalborgmästaren hade en bevakande roll. Det är viktigt att vi får bevakare som är fristående frånkommunstyrelsen. Revisorerna är kommunfullmäktiges revisorer, medan dejuridiska tjänstemän som finns ute i kommunerna är knutna till kommunstyrelseneller nämnderna. Det är en mycket väsentHg skillnad, som jag tycker att viskall observera.Jag hoppas verkligen att denna fråga tas upp i utredningen. I vad gäller den kommunala kompetensen och över huvudtaget förnyelsen av kommunallagen menar jag att det är mycket viktigt att vifår mer precisa regler om näringspolitik. Den börjar mer och mer gåstick i stäv mot den statHga, Vi kan ta kommuns satsning påtegeltillverkning som ett exempel. Själva kommunallagens konstruktion skapar dessutom vissaproblem. Kommuner där det inte förekommer kommunalbesvär kan genomföra iprincip olagliga kommunala beslut, medan kommuner där det anförs kommunalbesvärinte får göra det. Detta har uppfattats som oriktigt och som att kommunallagenär felaktig. Det har också lett till vissa trakasserier mot kommunmedborgaresom överklagar. Allt detta är mycket skadligt för rättssamhället ochtHltron till rättssystemet. Därför, herr civilminister, tycker jag att det ärviktigt ätt vi snart får ett nytt lagförslag. Jag hoppas att det skall skeunder . Blir det verkligen så? Om slopad moms på mat, m. m. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Meddelande om svar på interpellation 1985/86:66 Jag vill meddela attjag på grund av arbetsbelastning inte kan besvara interpellationom inkomstpolitiken inom den i riksdagsordningen föreskrivna tiden fyra veckor.Enligt överenskommelse med interpellanten kommer interpellationen att . 5 §Svar på interpellation 1985/86:56 om slopad moms på mat, m. m. i har ställt tvåfrågor tiH mig, den ena om matpriserna och den andra om reallöneutvecklingen.Han har frågat mig dels om jag är beredd att ta några initiativ för att sänkamatpriserna, t, ex, genom ökade subventioner eller slopad matmoms, dels vilkaandra åtgärder regeringen är beredd att vidta för att människor med vanligainkomster skall kunna klara sig på sin lön. En utredning, som deltog i, har visat attdet är tekniskt möjligt men besvärligt att sänka mervärdeskatten på livsmedel.De fördelningspoHtiska effekterna av en sådan åtgärd är små. Utredningen visaratt inte ens en helt slopad mervärdeskatt på hela livsmedelsområdet - finansieradgenom en höjning av skattesatsen för övriga varor och tjänster - skulle medföranågra betydande förbättringar av vare sig barnfamiljernas ellerlåginkomsttagarnas ekonomi. Bland de välkända svårigheterna med en slopad skatt pålivsmedel finns sådana som en ökande administration hos skattskyldiga ochskattemyndighe- 1985/86:40 termed kostnadsökningar, kontrollsvårigheter och risk för skattebortfall som följd. Om slopad moms på mat, m. m. Jag vill också slå fastföljande; Att öka subventionerna av livsmedel är ett ineffektivt sätt attbedriva fördelningspolitik på, eftersom stödet inte i önskvärd utsträckning nårdem som avses. Av det skälet är jag inte heller beredd att förorda en ökning avlivsmedelssubventionerna. Den väg som regeringen i stället valt är inriktad påstöd till de mest utsatta grupperna, t, ex, i form av ökningar av barnbidragen.Detta är ett väsentligt bättre instrument för att bedriva en effektivfördelningspolitik. På andra fråga vill jag svara följande. Omvi utgår från en metallarbetare, kan vi konstatera en mycket positivreallöneutveckhng , Då steg reallönen efter skattgenomsnittligt . var trenden däremoten helt annan. Genomsnittligt urholkades köpkraften med drygt 1,underdenna tidsperiod. förlorade en verkstadsarbetare mer än enmånads lön, ,har den nedåtgående trenden brutits. Att många ändå upplever att de har enkärvare ekonomisk situation förklaras av att reallönerna efter försämringarnaunder åren 1976 till 1982 ännu inte nått upp till den nivå där de var 1976, Engrundläggande förutsättning för en gynnsammare reallöneutveckling är attsvenska företags konkurrenskraft förbättras. Därmed ökar deras möjligheter bådeatt trygga de anställdas arbeten och att ge lönehöjningar som leder till ökadköpkraft, Anf.7 HANS i HaHstahammar (vpk); Jag får tackafinansministern för svaret på mina frågor, Finansministeminleder sitt svar med att nämna den utredning om helt eller delvis slopad momspå livsmedel som jag var med i. Jag antar att han gör det därför att han tyckeratt jag borde ha tagit intryck av utredningsmajoritetens förslag om attmatskatten inte borde avskaffas, men finansministern vet ju att jag hade enavvikande mening. Jaglevererade som sagt en reservation med motsatt åsikt, där jag visade att mangenom att i högre grad finansiera en sänkning av priserna på mat med åtgärderutanför det normala konsumtionsområde som är mervärdeskattebe-lagt får ettmycket bättre fördelningspoHtiskt resultat, vilket ligger i sakens natur.Eftersom den underbara nattens skattesänkningar då var ganska aktuella, pekadejag i det sammanhanget på att man kunde riva upp den uppgörelsen, som främstgynnade höginkomsttagare, och att man kunde öka kapitalbeskattningen för att påså vis få en mycket bättre effekt av en slopad matmoms än man får genom att ökamomsen på sådana varor som även familjer i vanliga inkomstlägen konsumerar. Vifrån vpk har härefter motionerat om införande av en realränteskatt, vilket utreds . Enligt vad jag förstår skall ett resultat av den utredningen presenteras , I ger en sådan beskattning mellan 9 och 12 miljarder i inkomst. Jag vill peka på att man genom att tillämpa den typen av beskattning som man genomför skattelättna- 68 der när det gäller matkostnaderna skapar ettviktigt inslag i en fördelningspo- litik som syftar tiH attbeskatta kapital och reala tillgångar och minska utgifterna för vanligt folkslevnadskostnader. Med en politik i den riktningen skulle finansministern kunnahålla det löfte han givit, nämligen att han inte skall öka det sammanlagdaskattetrycket i samhället. Nuavvisar finansministern också tanken på livsmedelssubventioner, som jag iutredningen accepterade som ett sätt att lindra effekterna av livsmedelsmomsen.Utredningen som sådan hade faktiskt en mer positiv inställning till detta äntill att slopa själva skatten. Efter vad jag minns var det nog bara moderaternasom hade avvikande mening. De föreslog då det som finansministern nu föreslår,nämligen ökade selektiva åtgärder, t. ex. ökade barnbidrag, och nej tillsänkta matpriser. Menproblemet är enligt min mening litet större än så. Den senaste tidens debatt omnyfattigdomen har avslöjat att försörjningsproblemen för befolkningen är långtstörre än man ansett tidigare. Det är inte bara barnfamiljer som ligger illatill. Jagvill i det sammanhanget passa på att ge finansministern ett erkännande för atthan nu har tillsatt en kommitté som skall utreda frågan om varför det är sådåligt ställt och varför det finns en så stor nyfattigdom. Även om man integått så långt som till att tillsätta den låginkomstutredning som vi krävde i enmotion men som vi fick avslag på de här frågornabörjade uppmärksammas i tidningarna, är det bra att man nu försöker gå pådjupet och undersöka var problemen ligger. Jagtror att det är reallöneutvecklingen och som en spegelbild av denna ökningarnaav mat- och hyreskostnaderna som ligger bakom den här utvecklingen. Utöver dengrupp människor som har en inkomstnivå som gör att de direkt har sökt socialbidragtror jag det finns en mycket stor del av befolkningen som ligger näst intHl dennivån. Om utvecklingen med pressade eller stillastående reallöner fortsätter,kommer snart en mycket stor del av befolkningen att ingå bland dem som behöverolika bidrag för sitt uppehälle. Det är då märkligt att man från regeringenssida säger att det går bra för . Man säger att företagen går bra, attvinsterna är goda, att aktiebörsen slår världsrekord och att densocialdemokratiska politiken i stort är lyckad, men trots det drabbas jumänniskorna hårt i sin ekonomiska vardag. Det här rimmar väldigt illa. Jagtycker inte att man kan säga att det går bra för förrän man också medgott samvete kan säga att det går bra för de svenska medborgarna. Finansministernnämner ökade barnbidrag som ett ahernativ till slopad matmoms. Eftersom jagförstår att jag inte kan övertala finansministern att slopa matmomsen eller attöka subventionerna på mat, vore det intressant att få reda på vadfinansministern kan tänka sig att göra i stället. Budgetarbetet är kanske klartnu, så att finansministern kan lätta något på förlåten. Momsen på mat kostarför en normal tvåbarnsfamilj , , beroende på hurmycket mat man köper. Detvore också intressant att få en Hten inblick i hur finansministern ser påmomsens automatiskt fördyrande och skattehöjande effekt. Jag vet inte hur storaprishöjningarna blir vid nyåret - det har spekulerats om - men om vi somett enkelt räkneexempel antar att det bHr en 5-procentig matprishöjning vidnyåret, blir prishöjningen genast med momsen. Omslopad moms på mat, m. m. Om slopad moms på mat, m. m. 1985/86:40fungerar det - skatten på mat ökar automatiskt utan att någon tar 29november 1985 några beslut om skattehöjningar. Statens inkomster av moms på mathar ökat från 1978 till ca 13 miljarder . Under tiden1978 till 1984 har nettoskatten på mat ökat . Detta har utretts i encentermotion, som jag just har läst. Matpriserna i sig, rensade från moms, harökat med . Ävenom finansministern inte aHs är intresserad av att sänka matpriserna och göra någotingrepp via slopad matmoms eller via subventioner, undrar jag omfinansministern inte finner det mycket oroande att beskattningen på en sånödvändig och viktig konsumtion som mat ökar undan för undan. sompriserna går upp, vilket kan bero på produktionskostnader, mellanled,handlarnas vinster osv,, och i sig är ett problem för vanHgt folk, förvärraseffekten genom momsen. Jag tycker att det finns alla skäl att titta på momsenpå mat utifrån en litet mer kreativ position än den som finansministern nupresenterar. Det är klart att om man, som i gör, utgårfrån att man kan sänka matmomsen och finansiera det med någon annan skatteformsom inte drabbar hushållen, då får man fram stora effekter av varje form avmomssänkning. Jag skulle vilja påstå att under den föratsättningen kan en aHmänsänkning av momsen ge ungefär samma fördelningspoHtiska verkningar som ensänkning av matmomsen. Men det är ju förutsättningen som är mycket märklig: attdet skuHe gå att plocka in så där i höjd skatt utan attnågon medborgare i kände av denna skattehöjning. Det orimHga ikommunisternas ekonomiska analys är att de skattehöjningar niföreslår aldrig märks någonstans i vår ekonomi. Ur tomma intet kommer dessaskattepengar inflygande till budgeten och kan användas för att finansiera enuppsjö av skattesänkningar och utgiftsökningar, som vpk excellerar i här iriksdagen. Detta är ett falsarium. På den typen av luftslott kan man inte byggaett stöd till vare sig bamfamiljerna eller någon annan grupp i samhället. Om viger oss på att beskatta bort vinster, försämra lönsamheten, skärpaavkastningskraven på investeringar kan det till en början måhända vara så attdetta inte märks, men kommer effekterna fram, när företagenslutat investera, när ökningen av antalet jobb har upphört och förbyts imotsatsen osv. Jagmenar inte att det är uteslutet att skärpa beskattningen på kapital och på vinster - vi håller ju på att utreda realränteskatten. Men man får inte tro att dessa skattehöjningar skulle kunna få en sådan omfattning som vpk talar om utan att det skulle märkas i vår totala ekonomi och få effekter på sysselsättning, reallöner och därmed på den allmänna välfärden. Det är tråkigt att ni i vpk skall fortsätta att om inte lura er själva så i varje falllura andra med att vi skulle ha stora okända skattekällor som vi kunde ösa ur men som regeringen av något skäl väljer.att inte ösa ur. Om det var så som vpk säger, att det finns en massa pengar att ta utan att någon kommer att fara illa av det, då skulle vi naturligtvis göra det. Det må vara att begåvningsreserveni vårt land inte finns i den , men så urbota dumma är vi inte 70 att vi inte skulle ta den chansen om den fanns. Jagvill säga detta därför att vpk i alla sammanhang driver linjen att regeringen,socialdemokratin, av något skäl skulle avstå från att försöka förstärkastatsbudgeten och därmed lätta bördorna för vanligt folk. Närdet gäller realränteskatten tycks utgå ifrån att vi kan användaden till att sänka andra skatter. Det är möjligt att man kan göra en sådankoppling. Men bortser då helt från att vi har ett mycket stortbudgetunderskott och att detta budgetunderskott i sig har allvariigafördelningspolitiska verkningar. Detstora budgetunderskottet har lett till en mycket hög ränta iSverige och drivit på kostnader och inflation. nämnde själv atthöga hyror är ett problem för många människor. Vad kommer de höga hyrorna ur?Jo, i hög grad ur de höga kapitalkostnaderna, via en alldeles för högräntenivå. Enansvarig regering måste ta med i sina kalkyler att kan vi minskabudgetunderskottet, kommer vi att kunna sänka räntorna och få mindre tryck påpriser och kostnader. Det är den mest effektiva hjälp vi kan ge till människorsom plågas av att maten är dyr och att det är dyrt att bo. Sedanvill jag bara säga att människorna ju inte har drabbats hårt av vår ekonomiskapolitik. Tvärtom har de svenska hushållen faktisktfått en förbättring av sin köpkraft. Det som de drabbades av var den ekonomiskatillbakagången och reallönesänkningama under de sex borgerliga regeringsåren.Jag tycker att vi borde kunna vara ense om det. brukar vpk ändå erkännaatt det var som människor verkligen drabbades av denekonomiska tillbakagången, inte av det uppsving vi har haft med ensocialdemokratisk regering. Centerpartietskalkyler om skatten på mat har jag inte sett och kan därför inte kommenteradem. Jag tycker dock att siffrorna är litet märkliga.