prot · G909162 · 1985-12-31 00:00:00 — En sådan region ärde se.x nordligaste länen, och här föreslås lidigarelägganden för 265 milj. kr.Dessa åtgärder innebär att 600-800 bygg- och anläggningsarbetare kan ges sysselsättningunder den kommande vintern. De projekt som regeringen föreslår innebär intebara satsningar för byggfolkel ulan även en satsning för bättre transporter ochutbildningsmöjligheter och innebär därmed ett främjande av tillväxten i dessalän. har uppsökande verksamhet bedrivits blandarbetslösa byggnadsarbetare. Detta har skett i nära samverkan mellan SvenskaByggnadsarbetareförbundets lokalavdelningar och arbetsförmedlingen. AMS harutrett denna verksamhet och konstaterat att den gett positivt resultat. Iutredningen sägs bl. "Arbetslöshetsperioderna har genom denna verksamhetförkortals och de lediga platserna har tillsatts snabbare. Insatserna harblivit särskilt värdefulla rned hänsyn till kontaktmännens goda kännedom ornbranschen och de arbetslösas personliga och sociala situation." Eftersom de berörda enbart har positiva erfarenheter avdenna verksamhet, föreslås i propositionen att medel för denna fortsättningsvisbör avsättas. När det gäller den uppsökande verksamheten är utskottetinte enigt. har i reservation nr 8 yrkat avslag och föreslår attverksamheten skall ske inom ramen för de vanliga arbetsrnarknadspolitiskainsatserna. Det är bara att konstatera att de resurser som finns intemotsvarar de insatser sorn gjorts, så därför faller motiveringen förmoderaternas r-eserva-tion av sig själv. Avslutningsvis vill jag kommentera denmoderata reservatio nen 7, som behandlar strukturstödet. tycks ha haft väldigt bråttom då de läste arbetsmarknadsministerns förslag i kompletteringspro- 141 Prot.1985/86:162 4junil986 positionen.Deras motförslag har baserats på resonemang som har föga med fakta i ärendetatt göra. När det gäller både reservationerna 7 och 8 samt det särskildayttrandet om tidigareläggning av byggande överensstämmer det de säger inte medförslagen i propositionen och inte heller med verkligheten. I reservation 7 skriver att det vore olyckligtatt bygga upp speciella företag för skyddad sysselsättning inom byggbranschen,och man jämför då med Samhällsföretag. Detta påstående överensstämmer inte alls med verkligheten.Det finns ingen avsikt i propositionen att bygga upp speciella företag. Alltarbete för de som är anställda i Galaxen skall ske i befintliga byggföretag.Det är inte heller fråga om skyddad sysselsättning, utan det gällerrehabilitering och anställning med lönebidrag. Det är alltså stor skillnad motvad som gäller i Samhällsföretag. Vidare påstår att företagen måste anställaicke handikappade för att klara av arbetsuppgifterna. Även detta är fel.Galaxen behöver inte anställa icke handikappade personer. Personer såsominstruktörer och arbetsledare finns redan och ingår i den ordinariearbeiarkåren i resp. byggföretag som ger sysselsättning åt dessa människor. Men det allvarligaste i reservationen är den kallsinnighetsom visar när man konstaterar att det inte är realistiskt att räknarned alt dessa människor skall kunna återgå till den reguljära arbetsmarknaden.Redan pä förhand dömer ut dessa människor. I sin motion hänvisarman till de fria marknadskrafterna. Avsikten med Galaxen är, som jag sade tidigare,rehabilitering, med en målsättning att återföra av de placeradetill den öppna arbetsmarknaden. Denna rehabilitering skall ske med stöd avbyggbranschens anpassningsgrupp inom resp, län. Anpassningsgruppen är ettorgan som tillsatts av parterna och där även Bygghälsan och arbetsförmedlingeningår. Jagskall avsluta med att yrka avslag påreservationerna 7 och 8 och bifall till utskottets hemställan. Förslagen i betänkandet innebär verkligen ett nytänkandeom ett socialt ansvarstagande för de människor som i finns byggbranschen.Tyvärr tvingas jag konstatera att som vanligt inte är beredda attta detta sociala ansvar utan går emot utskottsmajoriteten utan att de har någotannat realistiskt alternativ. Anf.146 (): Projektet kom i hög grad till på de ungaseget initiativ och efter kontakter direkt med och och de berörda ungdomarna själva kunde uppleva hur samhället bryddesig om en utsatt grupp. De kämpade och hade en lyhörd regering som tog sig frågor. På en del håll har det särskilda projektet för20-24-åringar upplevts som en favör för enbart och de unga som bor där.Visst kan detta vid en ytlig bedömning se ut så. Men den studie som t. ex.riksrevisionsverket gjort visar att det här projektet inneburit en billig formav insatser. Tar man in alla effekter kanske samhället har vunnit påverksamheten. ungdomarnahar den definitivt varit bra. Tyvärr innebär nu budgetens rent skenbarautgiftssumma del här negativa synsättet. Det statliga stödet till projektet med ungdomsarbete för20-24-åringar hade som förutsättning att kommunen för genomförandet skulle fådisponera medel motsvarande de kostnader för beredskapsarbete. A-kassa och KASsom staten skulle ha haft om projektet inte genomförts. Utgiften för kommun har varit större än statensegen insats. Det betyder att staten inte haft utgifter för beredskapsarbete,arbetslöshetsstöd eller KAS till ungdomarna, Motionsledes har vi socialdemokrater från länföreslagit en fortsatt satsning pä projektet ungdomsarbete. Detta har dock intekunnat villfaras i betänkandet frän arbetsmarknadsutskottet. Detta är attbeklaga. De borgerliga partierna har varit negativa till den härspeciella satsningen. Det är bara vi socialdemokrater på Örebrobänken och vpksom i någon form önskar en fortsatt satsning på projektet. Det leder tyvärrinte till bifall till önskemålen. framhåller arbetsmarknadsministern liksom utskottet idet aktuella betänkandet att projektet varit mycket bra. Det kan nu fortsättaefter de reguljära principer som finns, framhåller man. Jag måste uttryckavissa tvivel till denna optimism. Dessa andra former har sin bestämda volym ochsin begränsning för t. ex. beredskapsarbete. Men låt oss avvakta och sevilket resultat som utskottets förslag får. I voteringen kommer de socialdemokratiska ledamöterna frånÖrebro län att lägga ner sina röster. Vi kommer således inte att stödjavpk-reservationen. Den innehåller inte samma krav som vi ställde i densocialdemokratiska motionen. Vi avvaktar och fär med tiden se hur utvecklingenblir. Blir utvecklingen som vi befarar kommer vi i stället att återkomma medvåra krav. Men vi får hoppas att det är regeringens förslag och förslaget ibetänkandet som kommer att visa sig vara framgångsrika. I så fall får vi varaglada över utvecklingen. Prot, 1985/86:162 4junil986 147BENGT WITTBQM (m) replik: Jag tycker att lät ungefär somjag tror att han låter när han försöker förklara för förvånadesocialdemokratiska väljare i varför hans eget parti i regeringsställningavskaffar Örebromodellen. Jag förstår att det inte är så lätt att produceratrovärdiga argument för det. I valrörelsen i sade ni ju inte: Rösta påsocialdemokraterna så lovar vi på länsbänken att motionera om ett bibehållandeav Örebromodellen efter att den socialdemokratiska regeringen har dragit inanslagen och mer eller mindre medverkat till en nedläggning. Det var inte detni sade. Ni sade: Rösta på socialdemokraterna för att Örebromodellens framtidskall garanteras. Ni skrämde med vargen, men funderade ni intetillräckligt mycket på vad er egen regering och ert eget parti skulle komma attgöra. inlägg i denna debatt visar en sak,nämligen att den ton och den svansföring som socialdemokraterna hade ivalrörelsen - det gäller inte bara i Örebro-var litet för hög. Det besvärande för er är emellertid att det inte är enborgerlig regering som har kuperat den, utan det är era egna socialdemokratiskapartivänner. Prot.1985/86:162 4junil986 148KARL-ERIK (vpk) replik: kan inte rösta pävpk-reservationen. Flans utspel här i kammaren är att beklaga. Den reservationbeträffande Örebromodellen som vpk har fogat till betänkandet skiljer sigmycket litet från den socialdemokratiska motionen. utspel här ikammaren och hans motion är enbart till för att legitimera hans arbete. Anf.149 () replik: sade att vår egen regering hade avskaffatÖrebromodellen. Ja, det är riktigt. Örebromodellen som arbetsform är avskaffad,rneni gengäld står det i utskottets betänkande att det nu finns möjligheter attfölja den modellen - givetvis rned begränsningar och volym - i helalandet. Del är en inbjudan till alla kommuner, och jag har en allvarligförhoppning om att kommunerna tillsammans med arbetsmarknadsmyndigheternaskall kunna skapa en verksamhet som verkligen kan leva upp tillÖrebrornodellens idé. Sedan säger att vi använde en alltför högtonart i valrörelsen. Men del kanske inte är riktigt. Det pågår en utvecklingmot Örebromodellen. och vi har alltså ändå vunnit något. Den största förändringen i åsiktshänseende har väl ändåBengt Wittbom själv stått för. Han står bakom följande mening i det betänkandesom vi nu har att behandla: "Örebroförsökets värde som fungerande modell för hurungdomar kan stödjas med värvning av utbildning och arbete är inte ifrågasattfrån något håll." - Alltså står för åsikten att del nu intefinns någon kritik alt framföra mot denna Örebromodell. Det är något helt ochradikalt nytt som nu stöder. Det skall noteras i protokollet sornen framgång. Vi är naturligtvis stolta över att vi har fått över t.o.rn. BengtWittbom på den ståndpunkten. När del gäller och hans önskemål att viformellt borde stödja hans reservation, vill jagsäga, att del inte spelar såstor roll om det blir 19 eller 25 röster. Vi har avgivit vår röstförklaring. Vihoppas naturligtvis att del nu skall bli en sådan utveckling som regeringen ocharbetsmarknadsutskottels majoritet föreslår. Blir så fallet har vi anledningatt vara nöjda. 150 () replik: Jag tycker att det mest anmärkningsvärda,, är att ni skall lägga ned rösterna. Hur skall ni förklara dethemma? Ni gav ju en garanti i valrörelsen. Er främste företrädare i Örebrokommun, Axel Gisslen, gav en garanti. Han sade: Vi hade borgerlig majoritet ochnär fick någonting att säga till orn försvann Örebromodellen ochstatsbidragen drogs in: Blev det socialdemokratisk regering skulle Örebromodellenfortsätta. Del minsta man kan begära är ändå, tycker jag, alt nisocialdemokrater på länsbänken skulle löpa linan ut och rösta för att den skallvara kvar. Det är väl inte så noga om det råkar vara någon liten formulering ivpk-reservationen som inte passar precis. Formuleringar är ni ju numera vanaatt hantera -åtminstone verkar det så om man lyssnar till . Det låternästan som om Örebromodellen skall leva vidare fastän den inte Prot.1985/86:162 skall det. När det sedan, herr talman, gäller betänkandetsformulering, som vi står bakom, vill jag säga följande: För det första har låtit lura sig av deförgrovningar som finns i beskrivningen av vad moderata samlingspartiet harstått för i valrörelsen och står för . Därför tror han nu att det harinträffat något nytt. För det andra måste också ett politiskt parti visa litethänsyn när kolleger i andra partier har det svårt. - De formuleringar somarbetsmarknadsministern och utskottsbetänkandet har om värdet avÖrebromodellen, som sedan slutar i en nedläggning och indragning avstatsbidragen, kan vi inte beteckna som något annat än en vacker begravning. Vihar tyckt att det är lämpligt att delta i den. 151 (vpk) replik: Jag vill börja med att hålla med BengtWittbom i det han sade. Det hade varit ärligare, och övrigas-ledamöter, att rösta på vår reservation. Det är tydligen så blandsocialdemokraterna att man skriver motioner för att stilla hemmaopinionen, menman vill inte stödja reservationer som har ett likartat innehåll. Det skall bli intressant att se konsekvenserna av detta när detkommer fram i att Örebromodellen läggs ned. 152 () replik: Det är helt naturligt att vi från län varintresserade av att Örebromodellen skulle få fortsätta i den form den haftunder . var detta inte möjligt, utan vi får acceptera den form som nuföreslås. Vi får pröva detta och se hur det utfaller. Det kan hända att ocksådet blir lika framgångsrikt, det hoppas vi verkligen. Om inte, så får viåterkomma. Det är den ståndpunkt jag deklarerar. Vi är tveksamma, och det ärmed anledning av denna tveksamhet vi lägger ned våra röster. Det är enmarkering vi gör. I övrigt vill jag på allvar framhålla för just i denna form visserligen inte fortsätter nästabudgetår, utan den går över i en annan form som är möjlig att vidareutveckla ihela landet. Det är ingen dålig framgång för en modell som har varit prövad iÖrebro. De borgerliga var emot idén då, men läser vi i betänkandet att inteens har någon kritik att framföra mot denna modell. Det är också enframgång att vi har fått att ställa upp för den åsikten. Tredje vice talmannen anmälde attKarl-Erik och anhållit att till protokollet få antecknatatt de inte ägde rätt till ytterligare repliker. 153 (): Jag noterar att arbetsmarknadsutskottet hargjort en välvillig skrivning när det gäller folkhögskolornas möjlighet att ordna särskilda kurser för arbetslös ungdom. 10 protokoll 1985/86:161 -162 1985/86:162 4junil986 Lokalisering av grundskollärariinjen, rn. I utskottets betänkande kan man läsa: "Utskottet villavslutningsvis påpeka att regeringen i denna del inte uttryckligen begär att skall återta det ovan nämnda, tidigare beviljade bemyndigandet ." Det aktuella bemyndigandet gäller bl. a. rätt att medgefolkhögskolor möjlighet alt ordna kurser för arbetslösa ungdomar utanför denallmänna folkhögskoleramen. Den ramen är avsedd att hindra att folkhögskolornablir alltför stora. Det är enormt viktigt att regeringen utnyttjar den härmöjligheten. Det finns goda skäl. En enkät bland landets 125 folkhögskolor visar all 41skolor planerar sammanlagt ca 100 kurser av det härslaget redan i höst.Planeringen innebär, att behövs utöver kvoten. Ca 1 500elever kommer att delta. Enkäten visar också att endast 5 av de 41 skolornaberäknar kunna genomföra kurserna utan nya elevveckor och mer pengar. 22 av de41 skolorna är helt negativa till möjligheten. Bäst vore det om beslutade enligt förslaget ivår motion, som lagts till grund för reservation 6 i det här betänkandet. Därstår det bl. a.: "Detta beslut innebär ett medgivande att sådan utbildningfår bedrivas utanför den allmänna folkhögskoleramen. Innevarande budgetår får sådanundervisning enligt regeringens beslut omfatta totalt högst . Utöver gällande sedvanligt statsbidrag kan för dessa kurserlämnas ett bidrag för folkhögskolans faktiska merkostnader rned högst 25 000kr. per kurs." Trots all jag hyser hopp om att regeringenskall utnyttja den chans till insats för de arbetslösa ungdomarna somutskottets förslag innebär, tar jag det säkra för det osäkra och yrkar bifalltill reservation 6. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten omutbildningsutskottets betänkande 37.) 154 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debatterautbildningsutskottets betänkande 27 om lokalisering av grundskollärariinjenm.m. Lokaliseringav grundskollärariinjen, m.m. Anf.155 (): Det äri dag ett årsedan fattade beslutom en ny lärarutbildning för i form av en grundskollärarlinje medtvå inriktningar, en mot tidigare årskurser och en mot . Tidigarelärar-naskall kunna undervisa i årskurserna 1 t. o. m. 7, senarelärarna i årskurserna4 t. o. m. Vi moderater anser att detta beslut var ett från skolanssynpunkt olyckligt beslut. Vi avvisade förslaget därför att det var ett dåligtförslag och krävde en annan inriktning av utbildningen, som svarar mot de kravpå kvalitet i utbildningen som man måste ställa. I utbildningsutskottets betänkande 1985/86:27 behandlasregeringens förslag om var grundskollärariinjen skall lokaliseras. Ireservation 1 till betänkandet återkommer vi och yrkar att hosregeringen begär nytt förslag om framtida lärarutbildning enligt de riktlinjersom vi anger i reservationslexten. Det finns fortfarande möjlighet förriksdagen att ändra sitt tidigare beslut. I avvakten pä nytt förslag till framtidalärarutbildning anser vi att nuvarande utbildningsplaner och utbildningsortertills vidare bör behållas. Jag yrkarbifall till reservation 1. 1 ett särskilt yttrande påpekar vi tillsammans medfolkpartiet att regeringens förslag till lokalisering av lärarutbildningenhänför sig till den modell som majoritet tidigare fattat beslut om.Eftersom vi har föreslagit en helt annan modell, har vi i det här läget intetagit ställning till vilka orter som skall ha vilken typ av utbildning ochomfattningen av den. Vi kommer därför att avstå vid eventuella voteringar i lokaliseringsfrågorna. fattade majoritet beslutom att vitsordet Väl godkänd inte längre skall ges i lärarutbildningen. Någramånader senare beslutades att prioriteringen av skicklighet framför andrasakliga grunder vid tillsättning av statliga tjänster skall ges stöd i lagen omoffentligt anställda. Vad händer nu när nyutexaminerade lärare söker tjänst?Alla har betyget Godkänd. Ingen har större skicklighet än andra i fråga omteoretiska kunskaper och förmåga att fullgöra uppgifterna. Vem skall få tjänsten? Tänker man sig möjligen att även idel här fallet tillgripa lottning? En blivande lärare, som har skaffat sig godaämneskunskaper, bör ges chans att få visa det. Det är heller ingen omöjlighetatt ge vitsordet Väl godkänd även i lärarskicklighet. Jag yrkar bifall till reservation 11 ochdärutöver också till reservationerna 9 och 10. Lokalisering av grundskollärariinjen, rn. 156YLVA (): I utbildningsutskottets betänkande 27behandlas lokaliseringen av den beslutade nya grundskollärariinjen. Ireservation nr 2 har framhållit att det är bäde möjligt och kloktatt upphäva det tidigare beslutet och lägga fram ett nytt förslag. Jag tänkerinte redovisa alla de skäl som finns för en annan lärarutbildning än denbeslutade, utan nöjer mig med de allra tyngsta. Vårt ställningstagande grundar sig på våra krav påkvalitet. Vi anser nämligen, att ju bättre kunskaper lärarna har, desto bättreutbildning får eleverna i och gymnasiet. Den beslutadelärarutbildningen innebär utan tvivel en sämre kvalitet på högstadielärarnasutbildning. De skall undervisa i fyra ämnen i stället för i tre, i ett av demefter endast en termins studier. Dessa lärare skall dessutom ta emot elever från årskurs 4,vilket betyder att de också måste vara väl förtrogna med läsinlärningensmetodik. Var skall tiden för denna utbildning tas? Är det ytterligare ämneskunskapersom skall tunnas ut? Prot,1985/86:162 I Lgr 80 trycks inycket hårt på attundervisningen skall ske med ett 4 juni1986 övergripande arbetssätt och atteleverna skall få lära sig se sammanhang och Lokalisering av grundskollärariinjen, rn. Detta ställer oerhörda krav pä lärarnas ämneskunskaper. Vi pekar också på vikten av att sambandet mellangrundskola och gymnasium upprätthålls, när näst intill samtliga ungdomar i enårskull går vidare till gymnasieskolan. gör man del omöjligt förlärare all växla mellan de olika skolformerna. anser också att de humanistiska ämnena börstärkas inom ramen för gymnasielärarutbildningen. Vi anser t. ex. att det skallkrävas 80 poäng, dvs, studier, för att bli behörig att undervisa isvenska. När det gäller yrkesutövare som i generation eftergeneration har inycket stort inflytande på fostran av barn och ungdom är detspeciellt viktigi att de för yrket allra mest lämpliga tas ut tillutbildningen. Att ta in kandidater enbart på grundval av betyg är då ett ganskatrubbigt instrument. Vi föreslår därför att man skall starta försöksverksamhetmed lokal intagning där kompletterande metoder används. I vår har beslutat alt skicklighet skallprioriteras vid meritvärdering i statlig tjänst. harsocialdemokraterna tagit bort de graderade betygen när det gäller bedömningenav lärarkandidaternas ämneskunskaper. Det verkar så myckel rner märkligt somdel fortfarande finns möjlighet att få betyget Väl godkänd, om man läser päjuristlinjen eller skall bli civilingenjör. Utskottsmajoriteten säger alt man förutsätter att det nyameritvärderings-systemet, som skall lämna förslag till, skallta hänsyn till "unga, duktiga lärare". måste man fråga. Detsyns ju ingenstans om den ena läraren har bättre ämneskunskaper än den andra.Skall man kanske intervjua metodiklektorerna på lärarhögskolorna? Det voremyckel intressant att fä ett svar på den frågan. Faktum kvarstår: En skola där ledningen har krav påkvalitet har ingen chans alt avgöra om en ny lärare är "skicklig"eller inte. Dessa lärare kommer alltså att missgynnas vid ettanställningsförfarande. I ett särskilt yttrande har gjort klart attdel föreliggande förslaget till lokalisering hänför sig till den modell förlärarutbildningen som socialdemokraterna och har fattal beslutom. För att realistiskt kunna beräkna konsekvenserna för denmodell sorn vi har föreslagit krävs en omfattande utredningsorganisalion, därt. ex. UHÄ:s kompetens är oundgänglig. Sorn oppositionsparti förfogar vi inteöver denna organisation. Vi har därför avstått från att ta ställning till vilkaorter som skall ha vilken typ av utbildning och i vilken omfattning. Vi kommersåledes att avstå i eventuella omröstningar som gäller sådana frågor. Avslutningsvis ber jag att få yrka bifalltill reservationerna 2, 9, 10 och 11, 157 (): För ungefär ett är sedan beslutade kammaren om riktlinjer för dennya lärarutbildningen. Efter en hel del förändringar i förhållande till regeringensursprungliga förslag blev det. som vi nu kan bedöma, en bra lärarutbildning.Nu skall vi ta ställning till var någonstans lärarutbildningen 148 skall bedrivas. Tyvärr präglas regeringens förslag på den här punkten avnedläggningar. Man skall lägga ned all lärarutbildning i och i , man skall lägga ned utbildningen av högstadielärare i och rnanskall lägga ned utbildningen av gymnasielärare i , Det är alltså någotav en slorslakt på lärarutbildningar som regeringen har föreslagit och somkammaren nu inbjuds att delta i. Denna kraftiga centralisering av lärarutbildningen äregentligen inte en följd av att vi nu får en ändrad lärarutbildning.Huvudorsaken är minskade elevkullar i främst . Regering ochriksdagsmajorilet vill inte att de resurser som frigörs genom att antaletelever minskar skall utnyttjas för välbehövliga kvalitetsförstärkningar iskolan. I stället vill nian dra in dessa resurser till statskassan sombesparingar. Med minskade elevkullar behövs del naturligtvis färre lärare.Redan befintliga lärare kommer all friställas, och behovet att utbilda nyalärare blir mindre. Det är huvudorsaken till alt regeringen nu vill minskaantalet lärarutbildningsorter. Från sida har vi en annan syn på hur man skallhantera den situation sorn uppstått genom minskade elevkullar. Vi ser i dettaen unik chans att utan ökade statsutgifter väsentligt förbättra kvaliteten iutbildningen, bl. a. genom att öka lärartätheten. Vi anser att man bör ta denchansen. Det gör att vi inte accepterar den neddragning av lärarutbildningensom rnan nu har förutsatt. Därför är det ocksä logiskt för oss att hävda attlärarutbildningen bör bedrivas på oförändrat antal orter. Men, herr talman, även om vi i likhet rnedsocialdemokrater, moderater och folkpartister hade bedömt det som nödvändigtatt skära ned lärarutbildningen, skulle vi ha ansett att antaletutbildningsorter borde ha bibehållits. Enligt vår uppfattning ligger detnämligen ett stort värde i alt ha en decentraliserad organisation förlärarutbildningen. Vi vet att det finns en klar benägenhet hos lärare att sökatjänst ganska nära utbildningsorten. Vill vi ha en god täckning över landet avlärare, är det alltså viktigt rned en decentraliserad organisation. En sådan ärviktig också med hänsyn till att lärarhögskolorna utgör en bas förfortbildningen. När det gäller högskolorna i och innebärnedläggningen av lärarutbildningarna också en allvarlig utarmning av basen förhögskoleverksamheten. Visserligen tillför man dessa högskolor tekniskutbildning-del är bra, helt enkelt därför att det behövs mer av kortaretekniska utbildningar-, men detta kan aldrig ersätta den roll somlärarutbildningen spelar på dessa högskoleorter. De utgör nämligen i hög gradbasen även för övrig utbildning, t. ex. i samhällsorienterande och humanistiskaämnen.