prot · G909128 · 1985-12-31 00:00:00 — Socialministernhänvisar till en förstärkning av försäkringskassornas administrationsanslagutöver huvudförslaget för både innevarande och nästa budgetår. Men sanningen ärväl den att försäkringskassorna inte får några nya pengar, och det var nyapengar de behövde. Förstärkningarna skall ske genom omprioriteringar.Direktiven för kassorna innebär direkta besparingar på 14milj, kr. Därutöver skall kassorna skrapa fram 15 milj. kr, för att klaraarbetet med arbetsskadeförsäkringen och ytterligare 33 milj, kr. förförstärkningar för andra prioriterade områden. Det är alltså frågaom omfördelningar. Riksförsäkringsverketpåpekar i sin anslagsframställan att de 15 miljonerna tillarbetsskadeförsäkringen inte löser problemen med de länga handläggningstiderna.Enligt innebär det bara att situationen på kassorna intekommer att förvärras. Arbetsskadeutredningenhar gjort den bedömningen att ärendebalansen inom arbetsskadeförsäkringen äveni fortsättningen kommer att öka år , och därmed även väntetiderna förbeslut, trots gjorda omfördelningar. Situationenpå försäkringskassorna är ytterst allvarlig. Personalen är slutkörd,övertidsuttaget är större än någonsin och rättssäkerheten inomsocialförsäkringssystemet är hotad. Hur bedömer regeringen situationen förnärvarande inom försäkringskassorna? Anf.65 (): I sitt svar på Margö interpellation sägersocialministern att det åligger att följa upp verksamhetenpå försäkringskassorna och att uppföljningen är ett arbete som pågårkontinuerligt. Resultaten kommer sedan till uttryck bl. a, i verkets anslagsframställningför kassorna, säger socialministern. Då undrar jag: Lyssnar regeringen påriksförsäkringsverket? Tydligen inte, eftersom inte fåttde medel man begärt i sin petita. borde ju ändå besittakompetensen att bedöma vad som behövs ute i de olika kassorna. Det är ju deberäkningar som varje kassa gjort som ligger till grund för anslagsframställningentill regeringen. Det är alltså inte som skall lastas föratt kassorna får för litet pengar. Attanslagen till försäkringskassorna för administration av socialförsäkringen nuär otillräckliga står helt klart. har uppvaktats avFörsäkringsanställdas förbund, vi får uttalanden från avdelningar ute i länen,och vi som sitter i försäkringskassestyrelser är dessutom väl införstådda medden besvärliga situation som råder . Jag behöver inte beskriva den - dethar Margö gjort. Socialministernsäger att en förstärkning av försäkringskassornas admini strationsanslag har skett. Jag vill påstå att detta inte är sant. I stället har kassorna drabbats av nedskärningar och ålagts tunga besparingskrav. 1985/86:128 kassorna har vi försökt att rationalisera, effektivisera och spara, Imitt eget län och min egen kassa - i - har vi gjort stora "T ' TT '. ansträngningar för att minska lokalkostnaderna. Om administrationen . . , , , , .... ... . 1Jönköping, där centralkontoret och lokalkontoret för finns, har ' hyrts ut. Närdet gäller lokalkontoren ute i länet samarbetar vi med arbetsförmedlingen, medlandstinget och med kommunerna för att pressa ner kostnaderna. Vi haromvandlat lokalkontor till servicekontor eller filialexpeditioner. Vid detsenaste sammanträdet diskuterade vi indragning eller nedläggning av lokalkontorute i länet. Dettaser vi i som mycket olyckligt, eftersom det är glesbygden somdrabbas. En försämring av service på ett område drar tyvärr också med sigförsämrad service på andra områden. De lokalkontor som bUr kvar får svårt attklara av ytterligare arbetsuppgifter som läggs över på dem. Det drabbar jupersonal som är överhopade med arbete. Detta får konsekvenser förförsäkringen och ytterst för de försäkrade. Dettai sin tur rimmar dåligt med den vackra text vi kunde läsa ibudgetpropositionen: "Medtanke på den stora betydelse som socialförsäkringen har för medborgarna är detväsenthgt att försäkringskassorna ges möjligheter att ge en god service ochförutsättningar att på ett - för samhället och de försäkrade -tillfredsställande sätt handlägga försäkringsärendena," Detblir omöjligt att leva upp till detta om besparingskraven fortsätter. skallde som arbetar ute på kassorna enligt interpellationssvaret göra en redovisningav konsekvenserna för verksamheten med resurstilldelning enligt huvudförslaget,vilket innebär nya besparingar. Minfråga är: Kommer regeringen att bry sig om dessa redovisningar? Om inte, dåmåste man ute på kassorna jämsides med budgetarbetet börja planera förytterligare neddragningar, omprioriteringar och omprövning av rutiner. Detta ärinte positivt för kvaliteten på försäkringshandläggningen. Det går inte att pådetta sätt upprätthålla god service, Anf.66 (): Det är naturligtvis stor oro ute bland personalen på många verk ochmyndigheter på grund av de allmänna besparingssträvandena inomstatsförvaltningen. Oronkan röra den egna arbetsbördan, som ofta ökar, trots att en hel delrationaliseringar gjorts vilka egentligen skulle få till effekt attarbetsbördan minskade. Oron gäller ibland eventuell indragning av den egnatjänsten. Mennär det gäller försäkringskassorna och liknande myndigheter gäller nog oronframför allt att man inte skall kunna ge kunder eller patienter en tillfredsställandehjälp och service. Justför att undvika negativa effekter har försäkringskassorna vid en del tillfälleninte behövt tillämpa den nedskärning som huvudförslaget annarsinneburit. Vi har just nu frågan omanslag till administration av socialförsäkring m.m. uppe till diskussioni socialförsäkringsutskottet. Det finns i det 72 sammanhanget inga motioner om ökade anslag frånnågot parti. klart att vi i utskottetär angelägna om att de besparingar som inte heller försäkringskassorna klararsig undan inte får leda till oacceptabla inskränkningar i t, ex, serviceneller i kontorsnätet. Vi måste ju försöka undvika att allmänheten får enförsämrad service. Jagär, liksom Margö , riksdagsledamot för och kännernaturligtvis liksom hon oro för Stockholmskassornas arbetssituation. De ärverkligen hårt pressade av alla de olika behov och ofta svåra krav som finns iett storstadsområde. Men jag vill också att vi skall vara uppmärksamma påsituationen i glesbygdsområdena. för sedan behandlade propositionen omökat förtroendemannainflytande i försäkringskassorna hade vi från folkpartihällen reservation tillsammans med centerledamöterna, där vi betonade vikten av attförsäkringskassornas lokalkontor behålls väl decentraliserade i länen. Vimåste ta regionalpolitiska hänsyn. Ävenom det - som statsrådet säger - är riksförsäkringsverketsuppgift att följa upp verksamheten hos försäkringskassorna, har vi isocialförsäkringsutskottet förutsatt att också regeringen noga kommer att följautvecklingen på det här området. Detär nämligen viktigt att rättssäkerheten inte åsidosätts. Det är något som vifrån folkpartihåll har understrukit i flera motioner. Naturligtvisskall t, ex, inte för höga summor utbetalas till försäkringstagarna. Inteheller för små ersättningar får felaktigt utbetalas, vilket kan bli fallet, ompersonalen inte tillräckligt hinner utreda ärendena eller kontrollerautbetalningarna. Från har vi i olika sammanhang sagt att de svagagrupperna i samhället inte får komma i kläm - och det gäller naturligtvis äveni den här frågan. 67 (): I likhet med vill jag erinra om att inget partiunderdetta har ansett sig ha några extra medel till försäkringskassornasorganisation. Däremot föreligger det ett par intressanta motioner; de behandlasi ett betänkande från socialförsäkringsutskottet som vi ännu inte har redovisatför kammaren. I dessa pekar motionärerna på möjligheterna att decentraliseraviss verksamhet från till försäkringskassorna. Det är enmoderat och en socialdemokratisk motion. Jag tror att de är värda att beakta,även om jag är medveten om att viss decentraliseringsverksamhet har pågåttsedan länge. Viär från moderat håll givetvis helt införstådda med den besvärligabudgetsituationen. Men kanske kunde man ändå från regeringens sida någotsnabbare ha uppmärksammat det väckta moderata förslaget att vi istället för att rationalisera bort försäkringskassepersonal skulle ha använtdenna personal till ökad rehabiliteringsverksamhet. Där är det nämligen storapengar att hämta. Det är de långvariga sjukskrivningarna som kostar pengar. Enrehabiliteringsutredning är nu tillsatt - jag är medveten om det. Men tyvärrdröjer det väl innan vi får se något resultat av den. Medan gräset växer kanskekon dör, vad vet jag? Situationen för försäkringskassorna är i varje fallallvarlig. Jag kan intyga att det är så, eftersom jag är anställd vid en Om administrationen av socialförsäkringen försäkringskassaoch brukar jobba där om somrarna. En av orsakerna till att situationen är så besvärlig ärarbetsskadeförsäkringen, som i administrativt hänseende är nästan omöjlig atthantera. Jag vill här erinra om det enligt moderat uppfattningalldeles felaktiga beslut som tog för bara någon vecka sedan,nämligen beslutet med anledning av propositionen om, som det hette, ökatförtroendemannainflytande i försäkringskassorna m, m. Det kallar jag en falskvarubeteckning. Det kommer inga nya resurser till kassorna. skall rymmas inom nuvarande budgetramar, men den kommer attförorsaka väsentligt ökade kostnader. Jag vill bara hänvisa till sådana sakersom lokalkostnader, vilket blir aktuellt i mitt län, och utbildningskostnader,I mitt län står vi inför risken att tre lokalkontor läggs ned. Inom kassorna uppfattas omorganisationen som ett förstabeslut om en stark centralisering. I befarar vi t. ex. att det inomnågra är kommer att finnas bara 5 lokalkontor i stället för nuvarande 23. Det har här talats vackert om glesbygd, men jag villerinra om att det bara var vi moderater som sade nej fill denna,som jag kallar det, centraliseringsåtgärd, Jag kan gärna erkänna att vi moderater har blivit alltmertveksamma till om man i fortsättningen kan tillämpa osthyvelsprincipen. Vikanske kan förlora mer än vad vi tjänar på att fortsätta med att rationaliserabort försäkringskassepersonal. Jag vill fråga socialministern om regeringenändå inte är beredd att tämligen snart gå oss moderater till mötes i dennafråga, så att försäkringskassepersonal kan användas till ökad rehabiliteringsverksamhet.Då kanske vi löser flera problem på en gäng. Jag lyssnade med intresse pä inläggen idebatten. Jag fick vänta ända tills och gjordesina inlägg innan någon ärligt sade att det inte väckts några motioner tillårets riksdag med krav på nya medel. Margö sade att det behövs nyamedel, men såvitt jag vet har inte heller hennes parti väckt någon motion omdetta. Jag håller med dem som deltagit i debatten om att det ärangeläget att vi inte får en försämrad service. Likaså instämmer jag ibeskrivningen av den besvärliga situation som personalen i många fall har. Detär i många sammanhang ett psykosocialt problem, som jag tycker att det finnsall anledning att se allvarligt på, I mitt "byråkratiska" svar, som MargöIngvardsson kallade det, har jag redovisat vad som ligger fill grund förarbetet inför nästa budgetår. Vi skall i anslagsframställningarna få inredovisningar av vilka effekter det blir av ett treårigt alternativ medytterligare besparingar. Till Margö liksom till jag inte säga annat än att vi måste ha ett sådant här utförligt underlagför nästa budgetarbete för att kunna försäkra oss om att försäkringssystemetskall fungera, frågade om regeringen kommer att bry sig omredovisningarna, och jag vill till det säga att vi ju inte hade begärt dem omvi inte tänkte bry oss om vad som kommer fram av dem. Jag tyckeratt det är angeläget att vi får en försäkring som fungerar och att personalen påförsäkringskassorna ges möjlighet att utföra sina arbetsuppgifter. Men fördagen kan jag inte säga mer än att vi inför nästa budgetår har att behandla detunderiag som vi får in, och det kommer att vara betydligt utförligare än det vihaft tidigare. Närdet sedan gäller huvudalternativet för besparingar vill jag säga att detta istort sett har fortlöpt - eller om det var 1981, är detalltså fråga om treåriga tidsberäkningar. Jagtycker att det finns all anledning för oss att med tillförsikt se fram mot detkommande budgetarbetet, eftersom vi då kommer att ha ett bättre underlag. Jagnoterar, som jag sade inledningsvis, att det inte harframkommit några förslag om ytterligare medel, och därför tycker jag att detkanske är ett något sent uppvaknande från de ledamöter som har deltagit idebatten. 69 MARGÖ (vpk): Jag tror inte att det behöver falla tillbaka bara på mig om jagerkänner att det minsann inte alltid är så lätt att tränga igenom texten ibudgetpropositionen och förstå innebörden bakom orden. är det t, o, m,svårt att förstå ett interpellationssvar. Närjag läste budgetpropositionen trodde jag på regeringens löften om attförsäkringskassorna skulle tillföras ytterligare medel för administrationen.Därefter blev jag informerad av försäkringskassorna och även av riksförsäkringsverketom att så inte var fallet, utan att det bara rörde sig om en omfördelning avmedel. Det är bakgrunden till att vpk inte väckte någon motion i frågan. Nuhar vi emellertid blivit uppmärksammade på att försäkringskassorna är i en akutsituation. Dehär nedskärningarna i administrationen handlar ytterst om rättssäkerheten. Ombesparingarna i administrationen leder till ökade kostnader för socialförsäkringentotalt har man ju ändå inte vunnit något med besparingarna. Det finns enundersökning från , redovisad 1983, som visar att därbetalade ut för mycket i kommunalt bostadstillägg, motsvarande 6,6 milj. kr.,på grund av att man inte hade tid att kontrollera beloppen. Med utgångspunkt isiffrorna från gör kassorna den uppskattningen att det i hela riketskulle kunna röra sig om 150 milj .kr. bara i för mycket utbetalda kommunalabostadstillägg. Sedanär det klart att det å andra sidan också kan förekomma att folk fär ut för htetpengar. Då skulle man kanske cyniskt kunna säga att det blir en utjämning ochatt det inte spelar så stor roll för försäkringen som helhet. Men vad dethandlar om är alltså rättssäkerheten - att människor får de rätta beloppen frånförsäkringen. Jaguppfattar socialministerns uttalande här som en garanti för attregeringen kommer att ta försäkringskassornas konsekvensbeskrivningar på allvaroch att regeringen också drar konsekvenserna av dessa redovisningar. Anf.70 (): Jag förstår mycket väl att socialministern inte kan göra någrautfästelser i det här ärendet, och vi är ju också realister. Vi vet att vi Om administrationen av socialförsäkringen inte har någon särskild källa att ösa ur, men jag tyckerdet är bra att vi för den här lilla diskussionen. Jag vill särskilt peka på återkravsverksamheten - att vikanske har möjlighet att få in mera pengar, inte minst inombidragsförskottssystemet, om vi har en effektiv återkravsverksamhet där. Det ärsäkerligen åtminstone en halv miljard som ligger ute och som vi kan få tillbakaom vi blir effektiva på detta område. ligger tyvärr också stora delar av sjukkontrollennere. Jag tror att man inför kommande anslagsbedömningar måste se detta så kanske hellre behåller en och annan anställd och därigenom klarar av denmycket viktiga verksamheten än att man kortsiktigt gör vissa personalinskränkningar. Vidare tror jag att socialministern kan hålla med mig omatt vi moderater inte har "vaknat upp sent". Redan för tre eller fyraår sedan skrev vi vår motion just om de rehabiliterande åtgärderna, och jag vetockså att regeringen har tagit fasta på förslagen . Jag tror det är viktigt att seförsäkringskassan/som betalande myndighet när det gällersjukskrivningar, pensioner och annat och som en viktig länk i detrehabiliterande arbetet. Kanske skulle man kunna tänka sig vissa omplaceringarfrän länsarbetsnämnd och AMS till och kassorna. Jag tror att just personal, som har varit van vidsnabba omställningar och som också har visat att den kan klara av nyauppgifter, skulle kunna göra ett väldigt gott jobb och utföra nya viktigaarbetsuppgifter. Vi kanske skulle kunna spara pengar på litet sikt, om vi ladeutbetalningar och rehabilitering under samma hatt. Detta varabara ett litet tips. 71 (): Socialministern säger att besparingarna har pågått sedan1981, Ja, det har de gjort. Jag kommer också ihåg att den gång då besparingarnabörjade var de inte populära. Det förekom demonstrationer, där ropen skållade:"Sparka inte oss, sparka regeringen!" Oppositionen sade den gången ivalrörelsen att med en ny regering skulle det inte bli några besparingar inomdetta område. har åren gått och besparingarna fortsätter; någonstansfinns smärtgränsen. När nu gör anslagsframställningar,med framställningar från försäkringskassorna som grund, är det ju också viktigtatt titta pä dessa framställningar. Jag tror inte att försäkringskassorna ärute med oförskämda krav. Man arbetar mycket seriöst i försäkringskassorna. Jag ser fram emot att regeringen, när redovisningarna frånförsäkringskassorna kommer och de negativa konsekvenserna anges skall tahänsyn till detta och tilldela försäkringskassorna ytterligare medel. Det finns inte några motioner iärendet, och några sådana borde egentligen inte behövas med den bakgrund somjag har tecknat. 72Socialminister : Herr talman! Jag kan försäkra att regeringenkommer att ta konsekvensbeskrivningarna på allvar. Jag kan också hålla med omatt det i alla sådana här sammanhangfinns en smärtgräns som inte kan överträdas. Jag vill också, när talar om besparingar,säga att naturligtvis är inte några besparingar populära, men alla vet att dethar varit nödvändigt, och är nödvändigt, att göra besparingar för att få balansi ekonomin. Men än en gång vill jag framhålla att beskrivningar som kommer infrån och från andra håll kommer vi att ta på allvar. Om administrationen av socialförsäkringen Överläggningenvar härmed avslutad. 6 § Anmäldes och bordlades betänkande1985/86:20 Skatten på fartygsbränsle och flygbränsle (förs, 1985/86:8) 1985/86:23Anslag till domstolsväsendet (prop, 1985/86:100 delvis) 1985/86:24 Disciplinförseelserav krigsmän, m,m, (prop. 1985/86:9) 1985/86:25 Tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /86 (prop, 1985/86:125 delvis) 1985/86:27 m, m, (prop, 1985/86:100 delvis) 1985/86:20Avgivande av förklaring enligt arfikel 46 i den europeiska konventionenangående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggandefriheterna (prop, 1985/86:94) 1985/86:14 Anslag till Sjöfart m, m, (prop, 1985/86:100 delvis) 1985/86:20 Vissa anslag inom område (prop, 1985/86:100 delvis) 1985/86:18Anslag till lokala skattemyndigheterna (prop, 1985/86:100 delvis) 1985/86:19Anslag till länsstyrelserna m, m, (prop. 1985/86:100 delvis) 1985/86:20 för fastighetsdata m.m. (prop. 1985/86:100 delvis och1985/86:112 delvis) 7 § Kammaren åtskildes .