prot · G909153 · 1985-12-31 00:00:00 — a. harjagfått ettbrev från en psykolog och socialinspektör vid , vilken som sinuppfattning hävdar att musikterapi kommer att få mycket stor betydelse församhällets försök att komma till rätta med missbruksproblematiken. Från Lundhar jag fått en lång skrivelse, där man understryker att utbildningen imusikterapi vid i med undantag för några kortare5-10-poängs-kurser är den enda utbildning av detta slag som gesi . Musiken imedicinen - musikterapi, en kompletterande terapiform. I började man med denna terapi redan efter andravärldskriget. finns den vid ett nittiotal universitet. Vid några av dessages endast doktorandutbildning. Initiativet följdes i och vidmusikhögskolan i 1959. För övrigt finner man nu dennamusikterapiutbildning, som varierar från tre till beroende på förkunskapsvärdering,i de flesta länder,bl. a. , , , , , , Norgeoch , är således i detta hänseende något av ett u-land.Den enda nu existerande utbildningen hos oss är just den som vi här diskuterar,nämligen 40 poäng vid i . Musikterapi är tillämplig i alla stadier av en människasliv, från det prenatala stadiet till det obotligt sjuka. Väsentligt är ocksåatt notera musikterapins betydelse på det sociala området: inom narkomanvården,inom kriminalvården och inom alkoholistvården. Ur biträdande klinikchefens vid sektorsklinik.Långbro sjukhus, , skrivelse vill jag citera följande: "psykiatriska klinik har sedan längeetablerat samarbete med iStockholm. Från psykiatrins sida betraktas musikterapi, denna form av ickeverbal terapi, som mycket väsentligt inslag i behandlings- ochrehabiliteringsprocessen."" har - enligt anvisning från UHÄ -omprioriterat fyra platser vid musiklärarlinjen till en påbyggnadslinje förmusikterapi. Denna utbildning ansågs nämligen så angelägen att man var tvungenatt vidta denna omprioritering. Vad hände sedan? Jo, fann vi attutbildningsdepartementet i budgetpropositionen i stället'"flyttat"" - jag anser att det är ett vänligt ord i det härsammanhanget - resurserna från i till högskola.Här gällde det per capita-kostnaden för fyra platser. Det var just de pengarnaman behövde för att kunna genomföra utbildningen. UHÄ hade hävdat att kvalitetsförbättringar skulle ske inombefintliga ramar- observera således att i inte begärtnågon ökning av medlen för detta mycket angelägna utvecklingsarbete! I ställetdrabbades man av en rnedelsminskning och disponerade således mindre äntidigare. Jag finner det högst märkligt att utskottets majoritet haravstyrkt vår motion. Såvitt jag kan förstå måste det helt enkelt bero påbristande kunskap i frågan. Låt mig påminna om vad jag sade i början av mittanförande: Under denna motion står ledamöter från fyra partier. Endast vpk stårutanför, fastän man hade tillfälle att vara med om rnan hade velat. För oss motionärer är det självklart att försöka främja ensnabb utbyggnad av musikterapikunnandet i vårt land, till hjälp för sjukamänniskor med behov av hjälp, och förhoppningsvis bot, genom musikterapin. Jagvädjar faktiskt till er som lyssnar att bifalla reservationen från moderatasamlingspartiet och . Om kammaren inte så gör-och risken ärnaturligtvis stor; vi vet ju alla hur arbetet fortlöper här - så drabbar dettungt många lidande människor, och förblir ännu ett u-land pådet här området. Jag yrkarsåledes, fru talman, bifall till reservation 5. Jag vill avsluta mitt anförande med några ord direkt tillutskottsmajoritetens företrädare . Hon sade i sitt anförande attsocialdemokraterna anser det korrekt att om kan avstå från fyraplatser, skall dessa kunna överföras till . Men det är ju inte fråga omatt avstå. Det är ett faktum att ombetts ochuppma- näts attomprioritera inom befintliga ramar för att kunna ge den här utbildningen. Jaghoppas att jag har kunnat förklara det sammanhanget för . Jag vill sluta med en direkt fråga: Anser korrekt att , som av myndigheterna uppmanats att inkomma medförslag till omprioritering och effektuerat detta, därefter får se sornresultat att regeringen och eventuellt riksdagsmajoriteten i stället berövarmusikhögskolan resurser som den tidigare haft? Jag räknar med att BarbroNilsson skall svara mig på den frågan. 19BARBRO () replik; Jag vill mycket kortfattat upprepa vad jagsade i mitt anförande: Vi i utskottet har slagit vakt om utbildningsplatser. Vihar inte tagit ställning mot rnusikterapiverksamheten. 20 () replik: Det var ett kort och tunt svar. Det gäller enutbildning som är viktig för många människor i alla delar av landet, och somskulle kunna få hjälp på detta sätt. Jag tycker att om man får något klargjort för sig, dåskall man väl kunna erkänna att man haft fel. Vi är ju inte ute efter någotpartipolitiskt gräl. kan se att också partikamrater till hennestår bakom motionen. Vi är ute efter att hjälpa dem som har det svårt, se tillatt också får möjlighet att använda denna terapi för att stödja sjukamänniskor. Jag hadehoppats att få ett mer uttömmande svar. 21 (): Som ett föredöme för flickor att välja icketraditionella s. k. kvinnolinjer vore det värdefullt med fler kvinnligatekniklärare i . Det föreligger en stor brist på utbildadetekniklärare, och kvinnliga sådana saknas nästan helt. Vid högskolan i , som utbildar lärare i bl. a.teknik, fysik och matematik, är andelen kvinnliga elever inomtekniklärarutbildningen . Vid intagningen var det 1 flickabland 60 elever, och 1985 var det 7 av 60. Tekniklärarutbildning finns också iHärnösand, och där har man gjort liknande erfarenheter. Att procenttalen är så låga beror bl. a. på följandeantagningskrav fill utbildningen: n avlagd ingenjörsexamen vid teknisk linje igymnasieskolan (4-årig eller 2-årig med komplettering) D tekniskyrkesverksamhet (heltid) n fem terminers tjänstgöring i (minsthalvtid), där teknik ingått Vid granskning avansökningshandlingar har kunnat konstatera att kvinnligasökande har speciellt svårt att till fullo klara de två sista kraven. Jag motionerade därför under allmänna motionstiden om attanslaget till tekniklärarutbildningen i skulle förstärkas med 720 000 kr.för att utbildningen skulle kunna förlängas med en förtermin för flickorna,varigenom de kunde få den praktik som fordras för att de skall kunna antastill utbildningen. På högskolan i har ambitiösa lärare planerat hur ensådan utbildning skulle te sig; man skulle bl. a. utnyttja lediga platser inomAMU för praktiken. En sådan satsning skulle vara en naturlig uppföljning avtidigare försök att öka flickors val av tekniska yrken. Det är sorgligt attutskottet avstyrkt min motion. Utskottet hänvisar till att regeringen gett SÖ uppdragetatt redovisa behovet av fortbildning för lärarna, så att dessa kan uppnå denbättre kompetens som motsvarar den nya krav. Utskottet sägervidare att frågan om tekniklärarna skall behandlas av UHÄ. Det är underligt att utskottet bara förbigick mittförslag. Några planer borde man ju ha om hur andelen kvinnor skall öka. Vi harju mycket goda erfarenheter av de få kvinnor som gått eller går påtekniklärarutbildningen. Med särskild tanke på de sista dagarnas uttalanden omsvårigheterna att få sökande till de tvååriga yrkeslinjerna borde utskottet havisat en öppnare attityd. Det är alltid bra med goda förebilder. Det är därförviktigt att få in flickor på lärarutbildningen för teknik. Jag tänker inte yrka bifall till min motion - det ärmeningslöst. Jag förutsätter emellertid att SÖ tar del av mina synpunkter ochatt UHÄ och tar intryck av motionens innehåll. Qm inget radikalt görs är risken påtaglig attvi nästan enbart får män som tekniklärare. Då kommer samhället attgå miste om värdefulla erfarenheter och kunskaper. Jag kommer att bevakafrågans fortsatta behandling och återkomma på något sätt. 22MARIANNE (): Att dimensionera utbildningen så att den påbästa sätt passar de behov av personal som finns inom skilda områden är svårt.Detta märks inte minst inom förskollärarutbildningen. För endast några få årsedan hade nyexaminerade förskollärare mycket svårt att få jobb, och de somtänkte söka till denna utbildning blev avrådda på grund av svårigheterna påarbetsmarknaden. Säkert är detta en av orsakerna till att vissa platser på endel linjer inte har kunnat fyllas. Man tänkte tydligen inte då på den planeradeutbyggnaden av barnomsorgen. är situationen emellertid en helt annan. De som genomgår denna utbildning är garanterade jobb, och inte bara det. Det råderbrist på utbildad arbetskraft. Hans Nyhage, och harju här talat om bristen på utbildad personal inom barnomsorgen i Västsverige.Jag skall inte orda mer om detta. Hade man vetat tidigare vad man vet hade med störstasäkerhet beslutet om nedläggning av förskollärarutbildningen i aldrigfattats. Egentligen borde man ha vetat vad som skulle hända. Fattar man beslutom en utbyggnad av barnomsorgen, borde man självfallet också tillgodose behovetav utbildad personal. En ökning av förskollärarutbildningen i Prot.1985/86:153 med 30 platser förlagda till bör därför ges högstaprioritet. Med detta yrkar jagbifall till motion nr A417 yrkande 12. Med detta anförande, vari () instämde,var överläggningen avslutad. Mom. 1 och2 (principer för dimensioneringen av viss högskoleutbildning, m. Utskottets hemställan bifölls med 241 röster mot 71 förreservation 1 av Per m. fl. Mom. 4 (antalet platser för ekonomlinjens basblock iSkövde /88) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation2 av Per m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 5 (inrättande av och planeringsram för hotell- ochrestaurangekonom-linje) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3av Per m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 9 och 10 (kontors- och distributionslinje samt linjeför storhushåll och restaurang) Utskottets hemställan - som ställdes motreservation 4 av Per m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 16 (resursförstärkning för ekonomlinjen ochjuristlinjen) Utskottes hemställan bifölls med 159 röster mot 153 förreservation 5 av m. fl. Mom. 17 (internationella ekonomutbildningens längd, m. Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot 152 förreservation 6 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 20 (ett uttalande om en statlig ADB-linje) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avPär och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Prot.1985/86:153 betänkande 23 Mom. 1(planeringsramar för tandläkarlinjen) Utskottets hemställan - somställdes mot dels reservation 1 av m. fl., dels reservation 2 avYlva och , dels reservation 3 av ochLarz - bifölls med acklamation. Mom. 2(uttalande om tandläkarutbildning m. m. i ) Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 16 förreservation 4 av . 9 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 5 (planeringsramar för rehabiliteringslinjensinriktning mot sjukgymnastik) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 153 förreservation 5 av m.fl. Mom. 9 (huvudmannaskapet för de medellångavårdyrkesutbildningarna) Först biträddes reservation 6 av m. fl.med 78 röster mot 14 för reservation 7 av . 220 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 225 röster mot 86för reservation 6 av m. fl. Mom. 11 (den studiesociala situationen för studerande påpåbyggnadslinjer till hälso- och sjukvårdslinjen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avBjörn - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 (planeringsramar för förskollärarlinjen ochfritidspedagoglinjen) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservafion1 av m.fl., dels reservation 2 av , delsutskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmotion Ub565 av Hans Nyhage och , dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motion A417 av LennartBrunander i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 2 (omprövning av tidigare riksdagsbeslut att lägganed viss förskollärar- och fritidspedagogutbildning) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering bifölls med 250 röster mot 57 för utskottets hemställan medgodkännande av den i reservation 3 av m. fl. 4 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 5(utbildningsarvode för vissa blivande lärare) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 4 av m.fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 6 (planeringsramar för musiklärarlinjen m.m.) Först biträddes reservation 5 av m.fl. med121 röster mot 40 för reservation 6 av och . 151ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 158 röster mot116 för reservation 5 av m. fl. 37 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 7 (planeringsramar för ämneslärarlinjerna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 av PärGranstedt och - bifölls med acklamation. Mom. 12 (en högskoleenhet för fysisk fostran och idrott) Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 38 förreservation 11 av och . 2 ledamöter avstod från attrösta. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 5(skådespelarutbildning i ) Utskottets hemställan bifölls med 295 röster mot 13 förreservation 1 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 6 (försöksverksamhet med alternativjournalistutbildning) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 152 förreservation 2 av m.fl. Mom. 11 (viss medelsanvisning till ) Utskottets hemställan bifölls med 264 röster mot 46 förreservation 3 av och . Mom. 12 (anslag till Utbildning för kultur- ochinformationsyrken) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avYlva och - bifölls med acklamation. Övriga monient Utskottetshemställan bifölls. Talmannenövertog ledningen av kammarens förhandlingar. Prot.1985/86:153 5 § Föredrogs 1985/86:20 om invandrarpolitiken(prop. 1985/86:98 delvis och 1985/86:100 delvis), 1985/86:23 om invandrarpolitiken (prop. 1985/86:98 delvis)samt 1985/86:21 om flykfingpolitiken ochutlänningslagen m. m. 1985/86:129 och prop. 1985/86:133). Voteringarna om socialförsäkringsutskottets betänkande 20,betänkande 23 och socialförsäkringsutskottetsbetänkande 21 äger rum sedan debatten i alla dessa betänkanden har avslutats. Först upptas socialförsäkringsutskottets betänkande 20 ominvandrarpolitiken och betänkande 23 ominvandrarpolitiken. I fråga om dessa betänkanden hålls gemensam överläggning. När kammaren tar ställning till denframtida invandrarpolitiken så betyder det ett stadfästande av de principersom antog , då målen för invandrarpolifiken sammanfattadesi de tre begreppen jämlikhet, valfrihet och samverkan. Dessa mål har styrt den praktiska politiken på områdetsedan dess och skall så göra framöver också. Under de år som gått sedan målen jämlikhet, valfrihet ochsamverkan antogs har invandringen till i väsentliga delar ändratkaraktär. Den tidigare invandringen av arbetskraft frän europeiska länder harupphört, medan flyktinginvandringen från mer avlägsna länder ökat. Allt flerkommer också till som anknytningsfall, dvs. främst för att gifta sigeller bo samman med en person bosatt i . Hälften av alla invandrarbarn har en förälder som är svensk och en som invandrat. Det svenska samhället har blivit etniskt mångskiftande.Att många människor i har sitt ursprung i eller en personlig anknytningtill andra länder och kulturer innebär en utomordentlig styrka för oss. Vi har tillförts nya kulturella impulser och nyaspråkkunskaper, och våra internationella kontakter och utvecklingsmöjligheterhar vidgats. Invandrarna är en stor tillgång för det svenska samhället.Detta kommer också till uttryck i den proposition som regeringen lagt fram omden framtida invandrarpolitiken. Innebörden i denna proposition kan egentligensammanfattas i ett enda ord: gemenskap. Den grundläggande utgångspunkten för den svenskainvandrarpolitiken är ju att de som får bosätta sig här, de skall omfattas avsamma rättigheter, ha sammaskyldigheter och erbjudas samma möjligheter som övriga medbor- Prot.1985/86:153 gare. Delagar och normer som gäller i vårt land och vårt samhällssystem - för ~ ~ värnet avdemokratin och för mänsklig samlevnad - måste genomsyra invandrarpolitiken.Jämlikhet mellan människor oavsett deras ursprung, lika rättigheter för kvinnoroch män, tolerans mellan olika befolkningsgrupper och respekt för denpersonliga integriteten hör till de värderingar som invandrarpolitiken vilarpå. Jämlikhet handlar om att uppnå samma rättigheter förinvandrare som för den övriga befolkningen. Men inte minst handlar det om attskapa likvärdiga möjligheter. Invandrares behov av arbete, bostad och socialservice skall naturligtvis tillgodoses inom ramen för den generellaarbetsmarknads-, bostads- och socialpolitiken. För att invandrare skall kunna behandlas likvärdigt medandra krävs ibland särskilda åtgärder. Detta illustreras påtagligt i desärskilda arbetsmarknadsprojekt som regeringen stöder ekonomiskt. Projektengår ut på dels att underlätta för de invandrare som i detsvenska arbetslivet nu riskerar jobben på grund av strukturomvandlingar, delsatt stödja de invandrare som ännu inte fått en plats på svensk arbetsmarknad.Inom ramen för projekten finns också speciella insatser för invandrarkvinnor. Regeringen kommer att noga följa utvecklingen ochresultaten av dessa projekt. Vår förhoppning är att vi senare under detta årskall kunna dra preliminära slutsatser av dem för att få en grund för fortsattainsatser. Valfrihetsmålet innebär att de som invandrat till Sverigeskall ges goda möjligheter att bli ekonomiskt och socialt integrerade isamhället. Som fullt integrerade samhällsmedlemmar måste de kunna leva ochverka i den svenska kulturgemenskapen och kunna utveckla sitt egetkulturarv. Det är därför vi stöder en aktiv tvåspråkighet genomhemspråksundervisning. Det innebär inte att man kan välja bort det svenskaspråket. Utan svenska klarar man sig inte i det svenska samhället. Den dyrköptaerfarenheten har en del gjort som arbetat inom industrier och branscher som nugenomgår strukturförändringar, t. ex. varvsindustrin. Stöd till invandrarnas egna organisationer är ocksåviktigt för möjligheterna att utveckla det egna kulturarvet. Dessaorganisationer har blivit en ny del av Folkrörelsesverige. Att det ibland kanuppstå kulturkollisioner beror ofta på olika uppfattningar i frågor som t. ex.synen på familjen, barnuppfostran, sexualitet och samlevnad, kvinnans ställningeller frågor som har sin grund i livsåskådningen. På sådana områden bör man gå varsamt fram och söka praktiskalösningar i generös anda i stället för att hävda principer som-motverkar ellerförhindrar just de praktiska lösningarna. Alla invandrarpolitiska åtgärder syftar ytterst till attfrämja gemenskapen i samhället. Detta uttrycks också i det tredje invandrarpolitiska målet, samverkan. Ömsesidig solidaritet och gemenskap mellan människor av olika ursprung förutsätter samverkan mellan likvärdiga parter. I denna samverkan ligger också ett gemensamt ansvar för det demokratiska samhällets utveck- 27 På kommunal- och landstingskommunal nivå har vi löst dettagenom rätt för invandrare, som inte är svenska medborgare, att delta i valen. Ifråga om riksdagsvalen har vi tyvärr inte nått en lösning . Invandrarnas egna organisationer har en viktig roll intebara för det egna kulturarbetet utan också när det gäller samverkan med olikadelar av det svenska samhället. Som jag sade har organisationerna blivit en delav Folkrörelsesverige, och därför föreslår vi nu att de får ett ekonomisktstöd från samhället som motsvarar deras roll. Det betyder dels att stödet ökar, dels att det får en nykonstruktion. Stödet skall inte längre specialdestineras till olikaverksamheter utan blir en helhet inom vilken invandrarorganisationerna självagör sina prioriteringar. Det säger sig självt att invandrarpolitiken innebär ettavståndstagande från alla uttryck för etnisk intolerans. Etnisk diskrimineringi vilken form den vara må är oacceptabel och skall motarbetas. Det ärväsentligt att samhället genom sina beslut är fullkomligt glasklart pä denpunkten. De tendenser till diskriminering som bl. a. iakttagits påarbetsmarknaden liksom förekomsten av vissa små men högljuddainvandrarfientliga grupper visar på nödvändigheten av att sätta sig tillmotvärn - även om det å andra sidan finns klara vittnesmål om att svenskarnasinställning i gemen till invandrare utvecklats i en klart positiv riktning. Kammaren har därför att ta ställning till både enskärpning av straffet för olaga diskriminering och en utvidgning av den kretssom reglerna omfattar samt till inrättandet av en speciell ombudsman mot etniskdiskriminering. Det finns bestämmelser på olika områden somsyftar till att förhindra diskriminering, men vi har bedömt det som behövligtmed en särskild ombudsman, som får till uppgift att dels i individuella fall geråd, dels på ett generellt plan tillse att gällande rättsregler på området iakttas.Det ankommer också på ombudsmannen att kartlägga behovet av ytterligareåtgärder mot etnisk diskriminering. Regeringen kommer noga att följautvecklingen på området. Av den redovisning regeringen lämnaderiksdagen om flyktingpolitiken framgår att tog flerinitiafiv internationellt för att få till stånd en rättvisare fördelning avansvaret mellan länderna. FN:s flyktingkommissaries bedömning är attflyktingsituationen i världen är värre än och attkonsekvenserna aldrig varit så svåra att överblicka. Detta ställerstora krav på såväl flyktingkommissarien som på de enskilda ländernasregeringar när det gäller handlingsberedskap och en konsekvent och rättvisflyktingpolitik. skedde en kraftig ökning av antaletasylsökande till . Detta har inneburit problem när det gällerhandläggningstiderna för utlänningsärenden, eftersom våra resurser inte vardimensionerade för den situationen. Vi var heller inte beredda på de nya problemsom uppstod för identifieringen av människor som förstörde sina handlingar ochpass. En del gjorde det därför att de blivit lurade att tro att de på så sättbättre skulle styrka sin flyktingstatus, andra för att de var medvetna om attderas flyktingskäl inte var tillräckligt starka men att detta var ett sätt attkomma igenom prövningen. Det är mot den bakgrunden som förslaget skall ses, attpolisen får ta en Prot. 1985/86:153 utlännings fingeravtryck om denne inte på annat sätt kan styrka sinidentitet. Vad Omhändertagande av pass beträffar är det självklart att detta endast bör vara en åtgärd i undantagsfall. Handläggningstiderna ökade alltså hos såväl polisen sominvandrarverket och på ett sätt som varoacceptabelt från individuella och humanitära synpunkter. Genom omprioriteringoch genom att tillföra permanenta resurser förstärktes redan under fjolåretdessa tre instanser. En särskild krisgrupp tillsattes också underjustitieministerns ledning. Det ökade antalet asylsökande innebär också problem för dekommuner som enligt det nya flyktingmottagandet, vilket infördes den 1 januari1985, förklarat sig beredda att ta emot flyktingar. Särskilda insatser hargjorts för de kommuner som tidigare saknade erfarenhet av flyktingmottagning. Sammantaget har kommunerna visat en imponerande förmågatill smidighet och beredvillighet att lösa de problem som uppstod. Allt flerkommuner är nu beredda att sluta avtal med statens invandrarverk, vilket ärmycket glädjande. Dock vill jag peka på ett problem som rör framtiden. Jagtänker på bostadssituationen och vill understryka nödvändigheten av attkommunerna i sina bostadsförsörjningsplaner också räknar medflyktinginvandringen , så att planerna utgår från realiteter. Den möjlighet till omprövning av egna beslut som statensinvandrarverk föreslås få kan väntas ge en avsevärd förbättring när det gällerhandläggningstiderna. Genom att verket kan ompröva överklagandeärenden, som avarbetsmarknadsdepartementet återremitterats dit, bör få ökademöjligheter att snabbare behandla mer komplicerade ärenden. Redan i dagtillförs ungefär hälften av överklagandeärendena sådana nya uppgifter attinvandrarverkets yttrande i sig innebär en omprövning. Nyordningen innebär alltså en administrativ förenkling medbibehållna rättssäkerhetsgarantier för den enskilde.