prot · G90979 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:79 1 § Justerades protokollen för den 6 innevarande månad. 2 §Svar på interpellation 1985/86:107 om energipolitiken har noterat den snabbaökningen av elkonsumtionen i och ställer med anledninghärav tre frågor till mig: 1,' Vilka åtgärder är statsrådetberedd aff vidta för aff möta den snabbt stigande efterfrågan pä el? 2, Vilkaenergislag kan statsrådet tänkas ta i anspråk? 3, Är statsrådetvillig att mot bakgrund av den uppkomna situationen ompröva sinavvecklingsstrategi för kärnkraften? Som svar pä den första frågan villjag inledningsvis peka på de riktlinjer för elanvändningspolitiken somriksdagen lagt fast mot bakgrund av energipolitiska proposition.Utgångspunkten för denna politik är att vi har, och sannolikteff antal år framöver kommer att ha, en god tillgång på el till låga kostnader.Eftersom tillgängen pä el kommer att bli mer begränsad , bör el iförsta hand reserveras till de områden där den är svår att ersätta. Under enövergångstid bör emellertid den goda tillgången på el utnyttjas för att ersättaolja, främst inom uppvärmningssektorn där den senare kan ersättas genomsparande samt övergäng till inhemska bränslen, naturgas och solenergi, I nuvarande elproduktionssystem ligger, enligtkraftindustrin, den optimala nivån på elanvändningen inkl, nätförluster vid ca135 TWh . Upp till denna nivå kan elproduktionen i huvudsak ske till lågarörliga kostnader. Vid större efterfrågan stiger de rörliga kostnaderna mycketkraftigt pä grund av att oljeeldad kraftproduktion måste sättas in i alltstörre utsträckning. Ökar efterfrågan ännu mer, till över per är, kanleveranssäkerheten för el bli problematisk. har elförbrukningen ökat snabbare än vadsom förutsatts i tidigare gjorda elprognoser. beräknaselförbrukningen inkl, nätförluster uppgå till drygt , Det är i och försig positivt om den produktionskapacitet med låga rörliga kostnader vi harsnabbt kan utnyttjas fullt ut för att producera nytfig elenergi som ersätterolja och kol, dvs, att Prot.1985/86:79 optimum nås. Men om elförbrukningen sfiger utöver defta så att ocksådyrare kraft måste utnyttjas, ökar kostnaderna församhället drastiskt. Den nuvarande expansionen av elanvändningen måste därfördämpas, och det relativt snabbt. finns det emellertid faktorer somtalar för att så kan komma att ske spontant. Således kan en betydande del avökningen hänföras fill de senaste årens kalla vintrar och fill högkonjunktureni industrin. Övergången fill elvärme i småhussektorn antas ha passerat sinkulmen. Kraftföretagen har börjat ändra sin marknadsföring av el i syfte atthålla igen stegringen. Energiverkefs senaste prognos över elefterfrågan angeren avsevärd sänkning av ökningstakten, från som vi haft desenaste fem åren, fill 1 ä för resterande del av , tillkallade jag, efter regeringensbemyndigande, en utredningsman med uppgift att utreda bl, a, vissa frågorrörande utnyttjandet av el. Utredningen, som tog sig namnet utredningen om eloch inhemska bränslen, , väntas presentera förslag utifrån hittillsgenomförda studier. Den senaste tidens uppgifter om elkonsumtionens kraftigaökning föranleder emellertid en snabb ytterligare utredningsinsats för attnärmare kartlägga situationen och eventuella behov av statliga ätgärder. Jagavser därför att begära regeringens bemyndigande att lämna ELINtilläggsdirektiv. Som svar på andra fråga vill jag förstta tillfället i akt att deklarera att det är helt uteslutet att ta någon nyelproduktion i anspråk så länge en anpassning av konsumtionen tillproduktionsresurserna kan ske genom hushållning och effektivisering eller genomövergång från elvärme till annan uppvärmningsform. Jag är väl medveten om attdet trots sädana åtgärder kan komma 'att krävas nytillskott av kraft i systemetunder kärnkraftsavvecklingen. För detta ändamål fortsätter utbyggnaderna avvattenkraft inom den av beslutade ramen /år, Vidare är detangeläget att fjärrvärmesystemen i landet i ökad utsträckning kan utnyttjas förmottrycksprodukfion. Jag avser att ta upp diskussioner medkommuner, energiföretag och kraftföretag i denna fråga. Vindkraften kan bliaktuell som elproduktionskälla i , N uvarande verksamhet på områdetsyftar till att utveckla vindkraften sä långt att man klart kan se om den kangöras användbar i större skala i det svenska elsystemet. Om det visar sig attdessa ätgärder inte räcker, måste vi i sista hand hålla öppet för ytterligarevattenkraftsutbyggnad och för utbyggnad av fossilkondens. har i sittbeslut med anledning av den energipolitiska propositionen i juni 1985fastslagit att det ytterligare bör övervägas vilken roll vattenkraften kankomma att spela i samband med kärnkraftsavvecklingen, I detta sammanhangundantogs dock utbyggnad av de fyra huvudälvarna. Mitt svar pä tredje och sista fråga ärkort: ett klart och entydigt nej! 2 (): Jag vill tacka energiministern för svaret på interpellationen. På minförsta fråga, hur vi skall möta den snabbt stigande efterfrågan pä el, noterarjag att energiministern svarar att den optimala nivån på elanvändningen enligtkraftindustrin ligger på ca . Är detta också fru Redan nu förbrukar vi, som det står i interpellationssvaret, 130TWh, I praktiken har vi med andra ord bara kvar någonting som ligger inomfelmarginalen. , då det inte var exceptionellt kallt,gick vatten- och kärnkraften för fullt, men det räckte inte. Vi fick också ta ianspråk miljöovänlig mottryckskraft frän kol och olja. Dessutom fick vi köra enmindre kvantitet oljekondens, som sprutar ut både svavel och kväve. Det härvisar hur allvarligt läget är. Sanningens minut närmar sig. Det går inte längre attskjuta de obehagliga problemen framför sig. Energiministern måste gå tillbeslut. Denna uppfattning är jag inte ensam om. Vattenfallsgeneraldirektör sade - och det satt och lyssnade på -att de begränsade energitillskotten är oroande på bäde kort och lång sikt. Fören trygg elförsörjning behövs enligt generaldirektören en beredskap iform av en planeringsreserv. Generaldirektör sade: "Jag anser attdet är nödvändigt att ha en sådan reserv, i första hand i form avkolkondens," Beredskapen är med andra ord låg. Snara åtgärder måstefill. Varför delar infe energiministern bedömning?Vattenfall sitter dock inne med en betydande sakkunskap, recept är att den nuvarande expansionen måstedämpas och det relativt snart, Elvärmen i alla småhus skall strypas. Kommunernafär köra i gång med miljöovänliga bränslen som kol, torv och olja. Det här kommer inte svenska folket att tycka om. På kort sikt är situationen besvärlig, men det får inteleda till handlingsförlamning. Jag vill ge några råd. För det första: Bevilja ansökan att ökaelproduktionen i Forsmark, förlorar varje dagsom beslutet skjuts upp. För det andra: Uppmana kärnkraftverksföretagen att vidtaalla åtgärder för att öka produktionen i kärnkraftverken. Det går, det vet bådejag och , Vi vet också att detta kan ske med bibehållna högasäkerhetskrav. För det tredje: Fatta ett snabbt beslut om att bygga omRinghals 2! Ett beslut är nödvändigt för att infe skallgå förlorat. För det fjärde; Avstå från ransoneringar! Varken industrieller hushåll slösar med el . Hur ser det ut på ? Regeringens energipolitik,som delas av både och , är katastrofal för denindustriella fillväxten i vårt land. Företagen vågar inte investera i nyaelkrävande processer, när de vet att elpriserna kommer att stiga med 50-100 %under 1990, Skogsindustrin, stålindustrin och den kemiska industrin kommer attdrabbas hårt. Nedläggningar kommer att bli följden. har ansökningar från MoDo, AB Papyrus och om utbyggnader av derasskogsindustrier pä totalt papper och massa. Det kräver uppemot 2TWh mer, Framemot kan tack vare ökad tillväxt i skogen ytterligare ca15 000 arbetstillfällen beredas inom skogsindustrin. Detta ger 25 miljarderkronor i valutaintäkfer, men det kräverett eltillskoff på , Det har viinte. BirgittaDahl haren av nycklarna till ökad industriell tillväxt. Jag vill ge några entydiga besked. Detföreligger inte nu majoritet i för en utbyggnad av vattenkraften,Inga kommuner och inga moderater är förtjusta i kol, olja eller torv. Inteheller på den punkten kan räkna med något stöd. Det som dååterstår är kärnkraften. Runt om i byggs kärnkraften ut. Därför attden är säker och billig. I går vi åt precis rakt motsatt häll. Efter är 2010 kostar avvecklingen minst 10 miljarderkronor . Jag tycker att skall fala om defta när hon ärute och håller föredrag. Det är en kapitalförstöring som är rent vansinnig. Vid det senaste mötet med energirådet, där ordförande, framkom från att kärnkraftenssträlrisker är mycket väl bemästrade. Dagens risker är små. Företrädare förstatens kärnkraftsinspektion sade vid samma tillfälle att ingenting motsäger enkonstruktiv livslängd för reaktorerna eller längre med reparation ochbyten av vissa delar. Vilkaslutsatser drar av detta? Med andra ord gör vi hela en otjiinst om viavvecklar kärnkraften. Den är fri frän svavel, kväve och tungmetaller, och denär billig. Svensk industris konkurrenskraft skulle kunna behållas. Ett beskednu skulle kunna ge svenskt näringsliv lust att använda många av de miljardersom finns i kassorna till investeringar. Ge dem det beskedet, !Jag vet att många fackliga ledare jag talat med infe vill något hellre ändetta. Det ger pengar i portmonnän hos alla deras medlemmar. Bygg ut elproduktionen! 3IVAR (): Jag delar i huvudsak de bedömningar ochsynpunkter som energiministern har redovisat i svaret. Jag vill bara göra någrakompletteringar och ställa en fråga. Jag konstaterar att vårt elsystem i dagens lägeotvivelaktigt inrymmer åtskilliga problem. Vi håller pä att slå huvudet ieffekttaket utan att på ett opfimalt sätt utnyttja vår elproduktionskapacitet.Centern förutsåg detta. Jag vet inte om energiministern kommer ihåg eninterpellationsdebatt som vi hade , då jag hävdade att vi måsteha mer kostnadsanpassade taxor. Om man då hade följt råd skulle dagensproblem ha varit mindre och oljeersätfningen kunnat vara större.Många fler skulle ha behållit sina oljepannor eller satsat på ved och därmedkunnat avlasta elnätet vid toppbelastning, om de genom en kostnadsanpassad taxafått skälig ersättning för detta. Kraftbolagen har hellre satsat påeffektufbyggnad i egna anläggningar i stället för att stimulera investeringarpå någon krona hos abonnenterna med samma effektresultat, E>etta har styrtfel, och går det inte längre att dölja den prishöjande effekten. Det är minst sagt välgörande att energiministern nu klartser dessa problem och börjar, liksom , företräda konsumenternas, helasvenska folkefs, intresse i stället för kraftbolagens. Kraftbolagenvill förbereda utbyggnaden av kolkondens. vill bytaänggeneratorerna på , Ingen av dessa två åtgärder är den bästa, om vi vill haett stabilt lågt elpris, ersätta sä mycket olja som möjligt och minskasårbarheten i vårt elsystem. Det är otvivelaktigt den stora andelen elvärme somär huvudorsaken till att vi har eff mycket köldkänsligt elsystem. Ett par tregraders temperaturfall och effektbehovet ökar motsvarande ett stortkärnkraftverk. Det är inte rimligt att ha så kapitalkrävande anläggningarsom kärnkraftverk för denna typ av kortvariga effektbehov. Om 2:s produktion skall få plats på marknaden somprima ström, dvs, med fulla leveransgarantier, krävs en kompletterandeeffektutbyggnad på i storleksordningen av 2:s effekt. Attdetta är ekonomiskt vanskligt förstår var och en. Därtill ökar köldkänsligheteni vårt redan hårt belastade elsystem. Kvar står då att sälja huvuddelen av strömmen frånRinghals 2 som avkopplingsbar el. Detta ger ett så lågt pris att bytet avånggeneratorer blir olönsamt. Bytet av änggeneratorerna kan vara klart tidigast 1989.Det är inte svårt att fram till den tidpunkten öka användningen av biobränsleni uppvärmningssystemet, så att elströmmen frän helt kompenseras.Samtidigt kan elström fortfarande användas under låglasttid och kvarvarandekärnkraftverk utnyttjas något bättre. Det förbättrar möjligheterna attbibehålla ett lågt elpris. En ökad användning av biobränslen i storleksordningen 4-5TWh skapar ininst 1 000 nya arbetstillfällen, till väsentlig del isysselsätfningssvaga regioner. Rökgaserna från en välsköttbioeldningsanläggning är svagt basiska och motverkar därmed aktivt försurning. Konvertering till biobränsle kan ske med enbart svenskaprodukter och svenskt arbete. Kostnaden för biobränsle utgörs i huvudsak avsvenskt arbete. Det ger betydande och bestående skatteintäkter för såvälkommuner och landsting som stat. Med anledning av vad jag har sagt är min frågatill energiministern: regeringen att se till att de resurser somregeringen råder över i fortsättningen satsas på utvecklingsalternativ somfrämjar minskad sårbarhet, bättre miljö och ökad sysselsättning i stället förpå avvecklingsalternafiv? vill jag konstatera att en väsentlig grundstenför den framtida energipolitiken är tesen att allt effektivare energianvändningoch en ständig minskning av den totala energif illförseln ger de bästa förutsättningarnaför en positiv ekonomisk utveckling. Orimligt är däremot påståendet attkärnkraften skulle vara säker och billig. Kärnkraften har utklassats i USA.Men framför allt är ny kärnkraft dyr, och ingen kan garantera säkerheten. Prot,1985/86:79 4HÄDAR (): , liksom många andra, oroar sigöver den stigande elkonsumtionen. Jag förstår av statsrådets svar att detframförallt är tre faktorer som hon anser har orsakat denna ökning avelkonsumtionen. Det är dels kalla vintrar, dels den industriella högkonjunktursom landet har upplevt , dels en ökad användning av el föruppvärmningsändamål. Det är klart att man infe helt kan utesluta att vi även i framtidenkommer att ha kalla vintrar. Man kan, herr talman, inte heller helt uteslutaatt vi även med en socialdemokratisk regering ibland kommer att hahögkonjunkturer. För det första skulle jag vilja fråga statsrådet om honfinner det orimligt att använda el för uppvärmning av nyproducerade hus -alltså även enfamiljshus där man kanske inte behöver tillföra mer än 7 000-8000 kWh - eller om det enligt hennes bedömning vore rimligt att istället införa ett vattenburet system för sädana hus. I de gemensammaöverläggningar som vi har haft har vi kommit fram till att det intevore rimligt med restriktioner av det här slaget för hus med en mycket lågtillförsel av energi för uppvärmning. För det andra tycker jag att det liggermycket i uttalande att man bör överväga en mer kostnadsanpassadeltaxa, sä att de verkliga kostnaderna för elproduktionen på något sätt kommertill uttryck hos konsumenten. För det tredje måste jag för del konstatera,liksom konstaterade för sitt parti, att någon sannolikhetinte föreligger för att denna riksdag skulle ha stöd för enutbyggnad av vattenkraften. Enligt vår uppfattning kan man inte räkna med någottillskott där. För del är situationen densamma, sade Per-RichardMolén. Jag har ingen anledning att betvivla att också instämmer idefta. Detta har varit inställning, och även vänsterpartietkommunisterna har intagit den ståndpunkten. Det är bara socialdemokratin som nuarbetar för en fortsatt utbyggnad av vattenkraften utöver de beslutade 66 TWhper år. Det vore trevligt om vi skulle kunna nå enighet om det här, en enighetsom uteslöt fortsatt vattenkraftsutbyggnad. Det skulle kanske göra det lättareatt få ekvationen att gå ihop även i andra avseenden. Inte heller finns det någon särskild entusiasm ellerkärlek för tanken på att bygga kolkondensverk - det uttrycktes också av dem somvar före mig här i talarstolen. Om det också är regeringens uppfattning att vibör undvika kolkondens, innebär ju det att kraven på hushållning med el växer,om regeringen vidhåller den mycket högt uppställda ambitionen att avvecklakärnkraften - en önskan som vi anser vara angelägen och riktig. Lät mig först säga att jag tycker att det ärvärdefullt att vi på detta sätt fick tillfälle till en diskussion omenergipolitiken där fyra av partier är företrädda. Det behövs medtanke pä att vi steg för steg upptäcker nya förhållanden, som dock inte gör detsvårare att uppfylla de mål vi har satt upp. De gör det snarare lättare, mendet kräver också att vi tänker efter och anpassar insatserna efter vad vi läross. Jag vill säga till att hela detutvecklingsprogram vi har , inkl. det vi presenterade för i måndagsoch den gasproposition vi lade fram , syftar till att utvecklaalternativen. Det är ju vad det handlar om. Vidare förekommer det ingasubventioner från samhällets sida när det gäller kärnkraften. vetatt det förhåller sig på det viset. Jag villockså föra ur den här debatten diskussionen om en effekthöjning ellerRinghals 2 av det enkla och självklara skälet att den frågan är föremål förregeringens prövning . Den prövningen får lov att ta den tid sombehövs för att få svar på alla de frågor vi ställer om säkerhet och ekonomi idessa två alternativ. När det gäller effekthöjning har regeringen denprincipiella inställningen att det icke får finnas några uteståendesäkerhetsfrågor när vi skall ta ställning. Vad som saknas för alla de nuaktuella anläggningarna men som fanns i var praktiska insatser ikonsekvenslindrande syfte. Ett sådant program för de andra anläggningarnahäller nu på att tas fram. Att det finns ett sådant program är alltså enförutsättning för att vi skall kunna ta ställning till frågan. När det gäller måste på motsvarande sätt allade frågor vi ställer ha besvarats på eff tillfredsställande sätt. Innan vi är färdiga med den kommer inte något beslut att fattas. Jag har samma uppfattning som kraftindustrin: att denoptimala elproduktionen till rimliga priser, till de priser som är till nyttaför folkhushållet och nödvändiga för industrins konkurrenskraft, ligger kring135 TWh . Sanningens minut närmar sig, precis som sade,när vi måste diskutera frågan hur vi skall klara framtidens elförsörjning fillsamma låga priser som . Det går infe att göra det genom någon stor ochomfattande expansion av elprodukfionssystemet, inte heller genom att fortsättaatt använda kärnkraft med allt vad det innebär av investeringar i nyaanläggningar. Ja, för det första finns det en gemensam önskan att skyddavåra älvar. Denna önskan delar vi, vi har gemensamt ochpä socialdemokratiskt initiativ beslutat om att undanta ett antal älvar frånutbyggnad. Och det är den enda billiga möjlighet vi har för elproduktion. Attvi har velat hålla öppet för detta har ju haft att göra med att vi har åtagitoss att klara kärnkraftsavvecklihgen och kampen mot försurningen . Mensjälvfallet önskar vi undvika konflikffylld och miljöskadande vattenkraftsutbyggnad.Jag vill dock påminna om att beslut var att man undantogde fyra stora huvudälvarna men höll öppet för annan vattenkraftsutbyggnad isamband med kärnkraftsavvecklingen. Man har alltså inte saft något slutligtstopp vid i riksdagsbeslutet. För det andra har vi mycket bestämt sagt att vi inte villha kolkondens. Det beskedet fick kraftindustrin från mig ochandra företrädare för regeringen. Jag har upprepat det vid olika tillfällen -vid symposiet på , där jag sade att vi icke kommeratt säga ja till krav från kraftindustrins sida på en projektreserv i vadgäller kolkondens, i synnerhet inte så länge man inte har prövat allamöjligheter till effektivisering och specifik och rätt användning av elen. Skulle man satsa på att bygga stora nya anläggningar -vare sig det är fråga om kärnkraft, kolkondens eller vindkraft - kommer man uppfill en kostnadsnivå för elproduktionen som är högre än den vi hari dag. Det är en felaktig uppfattning att tro att vi kan lösa detta problemgenom expansion av elanvändningen. Den sanningens minut som närmar sig är attbegripa att det förhåller sig på det här sättet och att anpassa handlandetefter det, Alla undersökningar visar att ny kärnkraft ligger på ungefär samma kostnadsnivåsom kolkondens, dvs. att kostnaderna skulle bli två tre fyra gånger högre än devi har i , Att man bygger ut i andra länder har att göra med attkostnaderna för elproduktionen redan är så höga där. Men i det svenska systemetpassar det inte. Därför måste vi i det svenska systemet i stället satsa påeffektivisering och specificering av elanvändningen. På den punkten är viöverens med kraftindustrin. Då behövs sådant som kostnadsanpassade eltaxor. Dåbehövs det kanske att vi omprövar ställningstagandet hur vi skall användaelvärmen. Sådana ställningstaganden skall vi göra, men först sedan vi närmarehar analyserat situationen. Det är ingen akut krissituation, utan vi har tid påoss för den nödvändiga omställningen. Anf.6 (): Av det senaste numret av tidningen iVattenfall framgår att man från sida har gjort enopinionsundersökning om energin. Där redovisas följande: "Insikten om vad el och framför allt kärnkraft harbetytt för att minska oljeförbrukningen i har ökat." En fråga som ställs i en av rubrikerna lyder: Klarar visäkerheten? Under den rubriken kan man läsa följande: "Tilltron till kraftindustrin är större hosledarskiktet än hos allmänheten, men tycks vara på väg uppåt .' När det gäller frågan om huruvida säkerhetskraven uppfyllshar man i tabellform redovisat vad allmänheten resp. ledarskiktet anser. Manhar också gjort följande uppdelning; helt och hållet övertygad, fill störstadelen/delvis övertygad, inte övertygad och vet ej. Av tabellen framgår att allmänhetenhelt och hållet är övertygad om att säkerhetskraven uppfylls. av detillfrågade ansåg att de till största delen var uppfyllda. Bland mer sakkunnigapersoner - alltså inom ledarskiktet - är övertygade om att säkerhetskraventillgodoses. Det här är någonting som jag tycker att energiministernbör ta till sitt hjärta. vill jag uttrycka min förhoppning, herrtalman, om att man frän sida verkligen ser till att detgår snabbare att pröva frågan om och även ansökan när det gällerVattenfall. Beträffande priserna för nya produkfionsanläggningar,baserade penningvärde - jag kollade detta i går - är verklighetensådan att kärnkraften ligger pä . Kolet liggerpå och oljan på . Varför skall man då välja kol när man i ställetkan välja kärnkraft och tjäna ? I utlandet liggerpriserna redan på en hög nivå. När man i utlandet tillför ytterligarekärnkraft, kommer priserna där naturligtvis att öka. I liggerelpriserna på en låg nivå. Det har vi glädje av, för det ökar vårkonkurrenskraft. Ända har det varit sä, att förvarje ny produktionsanläggning har våra elpriser ökat - och det är ju heltnaturligt. När vi skapar nya produktionsanläggningar börjar vi pä en låg nivå.På det sättet får vi en konkurrensfördel i förhållande tillutlandet, och den är det ytterst angeläget att vi får behålla. Därför tror jagatt vi i debatten bör beakta och fundera över frågan om nyaproduktionsanläggningar. Det gäller också att om kanske åtta , med hänsyntill vad som är snabbast, billigast och mest miljövänligt. åstadkommaett nytt kärnkraftsblock i eller Forsmark. Jag är övertygad om att betydligtfler av partivänner här i harsamma uppfattning som de fem socialdemokrafiska riksdagsledamöter som har begärten mera objekfiv informationsspridning rörande kärnkraften. 7IVAR (); Jag talade inte, , omsubventioner utan jag talade om de resurser som regeringen råder över. Det äronekligen sä, att ett regeringsförslag som inte ger de resurser som behövs förett byte av ånggeneratorer i innebär ett nej. Det förslaget kommeratt stödjas av en majoritet, om socialdemokraterna står bakom detsamma. Dettyder ju sammansättningen här i på. Jag förstår aff det är orimligt att försöka avkrävaenergiministern ett svar härvidlag. Men eftersom energiministern avgav en såpositiv och klar deklaration om att resurserna verkligen skulle satsas påutveckling, minskad sårbarhet, bättre miljö osv., tillåter jag mig att dra denslutsatsen att det kommer aff bli väldigt svårt att komma fram till någontingannat än ett nej till ett byte av änggeneratorerna i . När det gäller uppvärmningen av energisnåla småhus villjag framhålla att vi inte får glömma bort att det, i jämförelse med dengenomsnitfliga förbrukningen , går åt tre fyra gånger så mycketenergi för Uppvärmning dä det är riktigt kallt. Även om husenär energisnåla kommer de alltså på ett påtagligt sätt att bidra till ökadköldkänslighef i vårt elsystem.