prot · G909131 · 1985-12-31 00:00:00 — förslag i karensdagsdebatten innefattade enomfördelning, som hade kommit denna grupp människor till godo, men den delenutelämnades helt i inlägg. När det gäller egenföretagarnas sjukpenningförsäkring sågsjukpenningkommittén svagheter i ett sådant system som föreslår,och kommittén hade inget intresse av att ändra egenföretagarnas sjukpenningförhållanden.Centerpartiet står fast vid det system som vi anser vara bättre för justegenföretagarna, ur bäde byråkrati- och rättvisesynpunkt. Den avgift som debetalar in skall de också kunna få tillbaka i form av en ersättning som ärrelaterad till den inkomst de anmäler. När det gäller hemarbetandes sjukpenningskydd talar DorisHåvik i sin historieskrivning om ett långvarigt provisorium. Centerpartietanser inte att bara det faktum att skyddet betraktas som ett provisorium kanligga till grund för att det skall tas bort. Det ligger också värderingar idetta, nämligen att man inte tycker att hemarbete har det värde somcenterpartiet anser att det har och därför inte vill gå med på att införa ettsolidariskt försäkringsskydd för denna grupp, som främst består av kvinnor. Jagbeklagar att vi i inte får stöd för vår syn i denna fråga. 86SIRI HÄGGMARK (m): När det gäller reservation 6 omnaturaförmåner är det helt riktigt, som utskottets ordförande , att kostnaden för administrationen av ett sådant utredningsförfarandeknappast skulle svara mot de besparingar som skulle kunna göras. Vi moderaterhar ändå reserverat oss, eftersom det är både stötande och orättvist att en delgrupper skall kunna överkompensera sig, särskilt mot den bakgrunden att detfinns mänga grupper som underkompenseras. Det är visserligen på gång att deberörda grupperna, t, ex, deltidsarbetande och skiftarbetande, skall få en förbättringåtminstone vad gäller korttidssjukdom. Vi moderater tycker inte att någon skallöverkompenseras, och därför har vi reserverat oss. Vi har däremot inte reserverat oss när det gällerhemarbetandes sjukpenningskydd. har drivit denna fråga iutredningen, och jag har själv varit med om att driva den - det är nämligenfråga om en grupp som på något sätt har glömts bort. De hemarbetande har fåttett löjligt lågt belopp pä . per dag, men de har i alla fall omfattats aven försäkring. Eftersom det är nödvändigt att tänka på varenda utgift harvi moderater icke gått med på reservation utan har bifogat ettsärskilt yttrande till betänkandet. Nog är det typiskt att socialdemokrater skall bedömahemarbete som ett övergångsfenomen. Vi moderater tycker att det är ett mycketviktigt arbete. Det är klart att de människor som förlorade sin lillahemmamakeförsäkring kan ta en frivillig sjukförsäkring. Men vi beklagar icke ansåg sig kunna gå med på denna hemmamakesjukpenning. 87MARGO (vpk): Min pessimism när det gäller landstingetsmöjligheter att även i fortsättningen kunna upprätthälla en god tandhälsa hosbarn grundar sig på min långa erfarenhet av landstingspolitik. Jag harnyligen i fått ta del av en borgerlig budget sommedför nedskärningar som kommer att få oerhörda konsekvenser för vården här iStockholms län. Ett annat exempel är . Där harman beslutat om en kronas skattehöjning. För dess del motsvarar deuteblivna statsbidragen för barn- och ungdomstandvården 23 milj, kr. Det haringen möjlighet att kompensera detta inkomstbortfall med en ytterligareskattehöjning, utan det har att välja vilken verksamhet det skall skära ned i.Så är situationen för många landsting. Det spelar ingen roll om detta bidrag infördes som etttillfälligt statsbidrag eller om det hade varit avsett att finnas även på sikt.Effekten blir ändå densamma. Om ett landsting blir av med flera miljoner kronorav ett specialdestinerat bidrag till tandvården och inte kan höja skatten, är detoerhört svårt för det att börja skära ned på antalet vårdplatserför att kompensera bortfallet. Det skulle väcka en motopinion och många skullekräva att man gjorde nedskärningarna inom det område som direkt berördes avstatsbidraget. Tar man bort värdplatser syns det med det samma, men omman försämrar det förebyggande tandhälsovårdsarbetet bland barnen märks detinte , utan kanske först av . Det är alltsålättare för landstingen att välja den vägen, t. ex. att förlängatidsintervallerna mellan behandlingarna av barnen. Det kan de göra och ändåhävda att de följer sitt lagstadgade ansvar för barn- och ungdomstandvården. Det är den utvecklingen vi är rädda för och befarar. Vianser därför att det är angeläget att statsbidraget till den viktiga barn- ochungdomstandvården får vara kvar. Vi kan se nu att barnens tänder är hotade fråntvä håll. Dels av alla dessa lösgodisbutiker, som vuxit uppöverallt som svampar ur jorden, dels av de minskade resurserna. 88DORIS (): Prot, 1985/86:131 säger att man har frihet attsluta avtal. Ja, fattas bara annat. Men det är tjänstemannagrupperna och de statsanställda ~ I ~ som har haft de förmånliga avtalen kompensationsnivå. Det har *'" ni intevelat ändra på. Däremot vill ni göra neddragningar inom LO-kollektivet, somöver huvud taget inte har haft den möjligheten. Det kämpade under 1960-taletför att få gehör från arbetsgivarsidan, men klarade inte den frågan. Dålagstiftade vi och tog bort karensdagarna för dem. Räkneoperationen var väl inte riktigt lyckad, MargaretaAndrén, för insjuknandedagen var glömd och kanske också antalet sjukdomsfallbland dem som har ett utsatt arbete. Tar man hänsyn även till dessa faktorerfinner man att den ekonomiska situationen blir betydligt annorlunda. , visst försökte ni göra en låglöneprofil.Av de 1 800 milj. kr. som ni skulle tjäna in utgjorde 150 milj. kr.låglöneprofilen, och dä fick man inte räkna upp till 7,5 gånger basbeloppet närdet gällde kompensation på sjukpenningen. Den grupp som var med och betaladedär tillhörde inte de speciellt högavlönade. Dessutom säger att vi aldrig bedömthemmafruar annat än som ett övergångsfenomen. Nej, det är inte sant. Vad dethandlar om är att man fick ersättning som hemmamake under en övergångstid iförsäkringen därför att den inte fyllde den nya lagstiftningens krav dels skulle ha ersättning för förlorad arbetsinkomst, dels att det skulle utgåen avgift för detta. Det handlar i stället om att man under alla år betalatdetta över budget utan att det har funnits någon som har betalat avgifterna. Jag är inte lika pessimistisk som Margö närdet gäller landstingen. I det betänkande som utskottets majoritet ställde sigbakom när statsbidraget till landstingen infördes sades uttryckligen att detskulle utgöra ett stimulansbidrag under barn- och ungdomstandvårdensuppbyggnadstid. Det sade vi 1973, och det omprövades 1979, då man konstateradeatt barn-och ungdomstandvården ännu inte var till fullo utbyggd. Jo, den borgerliga regeringen drog ned på takten. Men 1979 föreslogKarin Söder att bidraget skulle förlängas till 1982. har vi 1986 och är barn- och ungdomstandvårdenutbyggd i samtliga landsting. Jag tror inte landstingen om att vilja vara medom att riva ner den framgångsrika förebyggande tandvården och den barn- ochungdomstand-värd man byggt upp, utan där har man möjligheter att göraprioriteringar. Man var väl medveten om att bidraget kunde ha upphört 1982 -men det varade . 89 (): Nej, , vi är inte ute efterLO-kollektivet. Men om nu socialdemokraterna är så kritiska till besparingsförslag kan man fråga sig hur socialdemokraterna vill se till att budgetunderskottet minskar ytterligare. Får vi inte en rejäl minskning hotas verkligen välfärden framöver för många olika grupper. Då kan man undra om det blir fortsatta skattehöjningar. Man talar om att värt förslag drabbar enskilda individer, men det gör ju också skattehöjningar. Fastighetsskatten t. ex. innebär en belastning med . för en småstugeägare. Vi vet att den höjda 93 Prot.1985/86:131 bensinskatten, oljeskatten osv. drabbar de enskilda individernahårt, för att 29 april1986 inte tala om realränteskatten. Där vet vi att många pensionärer och , .. 7I~. pensionärsorganisationer nu kännersig oroade för att ITP- och SPP- pensionernakanske inte far fortsätta att vara värdesäkrade. DorisHåvik talade om att vi tar frän de sjuka och ger till barn- och ungdomstandvården.Jag glömde i min förra replik att säga att de sjuka är vi som eneller är snuviga eller har ont i halsen. 90 (): Visst, , vetjagatt det våren uddaförsäkring som betalades över statsbudgeten, men jag kan ändå inte hjälpa attde , hur udda ersättningen än var och vilken anomali den än utgjordei sjukförsäkringssystemet, ändå var en trygghet för hemmamakar. Även omersättningen inte var större kände de att samhället, dvs. staten, uppskattadederas insatser just som hemmamakar. Men vi skall inte gå in mera på det här.När det nu finns en möjlighet skulle jag vilja förorda en lösning som iframtiden ger hemmamakar en sjukförsäkring med en garantinivå motsvarande dekrav som då kan bli aktuella. 91 (): Jag vill barasäga några ord till MargaretaAndrén, som anser att man skulle minska budgetunderskottet om man drar in påkompensationsnivån i sjukpenningen för LO-kollektivet och de privatanställda,som inte har några avtal som drygar ut sjukförsäkringen. skallju använda de pengarna till barntandvården, åtminstone 700 miljoner av denknappa miljarden. Det kan väl inte bli så mycket. Vad tänker ni göra för att dra ned på budgetunderskottet?frågar . Ja, om vi skulle ha trott på och hansprognoser skulle budgetunderskottet ha legat på 120 miljarder . Det gördet alltså inte. Anledningen till det kanske jag kan be attfundera över, eftersom jag bara har på mig. skulle vara en stimulans och en uppskattningåt hemmamakarna, säger . Jag upplevde det nog så, att de istället tog det som en förnedring. Beloppet höjdes ju inte någon gäng under den borgerligaregeringen. Det låg fast. Ni ärvde och ni lämnade över åtta kronor1982, Sedan har vi försökt att finna en lösning till en frivillig försäkringdär man har möjlighet att välja ett belopp från lägst , upp tillgarantibeloppet , -en lösning liknande det system som fanns innan denobligatoriska försäkringen infördes, där man betalade en avgift för ett visstbelopp. Det är den lösning man har funnit, och det är den lösningdet nu finns en majoritet för. Inte heller har yrkat bifall tillnågon reservation på den punkten. 92 (): Det blev en lång debatt om just den försäkringen. inteveckla in oss i någon lång historia. Det jag ville säga var att 94 och jag har lämnat ettsärskilt yttrande för att visa en erkänsla när detgäller de hemarbetandes sjukpenningskydd. Sedan kan man naturligtvis Prot.1985/86:131 medge att de har möjligheten att teckna en frivillig hemmamakeförsäkring. Jag känner ändå för den här gruppen och tycker att ett bibehållande av den ~ I ] ] här nivån för hemmamakesjukpenningen med möjlighet till påbyggnad ända ' ' °" Vi kan inte, på grund av samhällsekonomin, genomföra det. Det härkostar ju pengar. Som jag förut sade hoppas jag att detta problem kan lösas.Jag är inte säker på att alla skaffar den frivilliga hemmamakeförsäkringen. Detär många som på det här sättet blir oförsäkrade, och det tycker jag vore enolycka, 93 (): Jag tror att och jag är överensom att det är väldigt angeläget att vi kan minska budgetunderskottet. Vi ärsäkerligen överens om att vi på alla sätt måste undvika att den socialatryggheten framöver hotas. Vi vet att den hotas om vi inte klarar statensfinanser. Sedan kan vi gemensamt glädja oss åt att budgetunderskottet också harminskat. Men både och jag vet att det inte enbart är regeringensförtjänst. Det är många andra faktorer som inverkar, inte minst internationellafaktorer. Vi kan bara peka på sänkta oljepriser och mycket annat. Men den ekonomiska debatten skall vi inte föra . Den fårvi ta vid ett annat tillfälle. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 5(äterbetalningspliktiga studiemedel) Utskottets hemställan bifölls med 296 röster mot 19 förreservation 1 av . Mom. 8 (höjning av studiemedlens totalbelopp m. Först biträddes reservation 2 av och med 41 röster mot 18 för reservation 3 av imotsvarande del. 253 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 257 röster mot57 för reservation 2 av och . 1 ledamot avstodfrån att rösta. Mom. 9 (ändrade fribeloppsgränser) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 4 av m. dels reservation 3 av i motsvarande del,bifölls med acklamation. Mom. 10 (månadsutbetalning av studiemedel till studerandei gymnasial utbildning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avMargo son i motsvarande del - bifölls med acklamation, '95 Prot.1985/86:131 Mom. 12 (avgiftsgränsen för återbetalning m.m.) 29 april1986 Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 3 av Margö Ingvards- son imotsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 15 (äktamakeprövning vid återbetalning avstudiemedel) Reservation 6 av m. fl. bifölls med 164röster mot 150 för utskottets hemställan. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 16 (utvidgad rätt tillstudiemedel för studier utomlands) Utskottets hemställan, som ställdes mot delsreservation 7 av m. fl., dels reservation 8 av , bifölls med acklamation. Mom. 17 (tim- och dagstudiestödets nivå) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avNils Carlshamre m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 18 (medelsanvisning till Vuxenstudiestöd m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 av och - bifölls medacklamation. Mom. 22 (försöksverksamhet med vidgad rätt till kollektivansökan) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 12 av m.fl., dels reservation 11 av m.fl., bifölls medacklamation. Mom. 27 (timersättning vid vissa vuxenutbildningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avNils Carlshamre m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 30 (statsbidraget till studerandehälsovården) Förstbiträddes reservation 14 av m, fl,-som ställdes mot reservation15 av m,fl. - genom uppresning. Härefterbifölls reservation 14 av m.fl. med 166 röster mot 145för utskottets hemställan. 4 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 33 (studeranderabatter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16av Margö - bifölls med acklamation. Reservation 17 av m.fl. bifölls. Mom. 35 (ändringar i lagen om socialavgifter) Utskottets hemställan, som ställdes mot 96 dels reservation 20 av NilsCarlshamre m. fl.. delsreservation 21 av Margö , Prot. 1985/86" 131 bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. betänkande 15 Punkt 1 Mom. 3 (pensionstillskott vidundantagande från ATP) Först biträddes reservation 1 av m. fl,i motsvarande del med108 röster mot 44 för reservation 2 av och , 162 ledamöteravstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 164 röstermot 111 för reservation1 av m.fl. i motsvarande del. avstodfrån att rösta. Mom. 4 (giftorätt till ATP-poäng) Utskottets hemställan bifölls med 240 röster mot 74 förreservation 3 av m, fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 6 (reglerna för reducering av ATP för den som är föddåren och haft undantagande frän ATP) Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 41 förreservation 4 av och , 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 10 (efterlevandepensionering) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avNils Carlshamre m.fl, - bifölls med acklamation. Mom. 11 (inkomstprövning av änkepension) Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot 152 förreservation 6 av m. fl. Mom. 13 (införande av ytterligare en nivå förhandikappersättning) Utskottets hemställan bifölls med 201 röster mot 114 förreservation 7 av m.fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(enhetliga regler mellan kommunerna för KBT) Utskottets hemställan bifölls med 295 röster mot 19 förreservation 8 av Margö , 97 7 Riksdagensprotokoll1985/86:130-131 Prot.1985/86:131 Mom. 2 (inkomstberäkning för KBT) 29 april1986 Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 9 av Carlshamrem, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 3 och 6 (statsbidrag till KBT) Utskottets hemställan bifölls med 297 röster mot 18 förreservation 10 av Margö , Mom. 4 och 5 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 (äldre livräntor) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avNils Carlshamre m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 2 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 (åldersgränsen för rätt till barnpension) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avRune och - bifölls med acklamation. Mom. 2 Utskottets hemställanbifölls. Mom. I(besparingar inom sjukförsäkringen) Först biträddes reservation 1 av m,fl, med75 röster mot 46 för reservation 2 av och , 192ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 205 röster mot68 för reservation 1 av m.fl. 42 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 2 (kompensationsnivån för deltidsarbetande m.fl.) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 3 av m. delsreservation 4 av och , dels reservation 5 av Margö , bifölls medacklamation. Mom. 3 (naturaförmåner) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avNils Carlshamre m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6(särskild sjukpenningförsäkring för egenföretagare) Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot 41 förreservation 7 av och , Mom. 8 (hemarbetandes sjukpenningskydd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avRune och - bifölls med acklamation. Mom. 9 (tandvårdsbidraget) Utskottets hemställan bifölls med 250 röster mot 64 förreservation 9 av m,fl, i motsvarande del, 1 ledamot avstodfrån att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1985/86:20Avgivande av förklaring enligt artikel 46 i den europeiska konventionenangående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggandefriheterna (prop, 1985/86:94) Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs betänkande 1985/86:21 omen ny förvaltningslag, m.m, (prop, 1985/86:80), Rättssäkerheten är en väsentlig del av välfärden. Bara enrättsstat kan vara en välfärdsstat, I en rättsstat som strävar vi ständigt efter allaslikhet inför lagen. Vi söker också se till att utforma lagarna så, attmedborgarna kan förutse hur resultatet blir när de tillämpas. Rättssäkerhetsgarantierna består vidare i en noggrannlagprövning av självständiga och väl kompetenta domstolar och myndigheter. De förtroendevalda lekmännens medverkan - numera i näranog all rättsskipning och förvaltning - ingår som en viktig del i värnet om ochutvecklingen av rättsstaten. Men det räcker inte att myndigheter handlar opartiskt,omsorgsfullt och i övrigt korrekt i formellt juridisk mening. En ytterligare dimension i rättssäkerheten är attmyndigheterna har förmåga till inlevelse i och förståelse för de enskilda medborgarnassituation och de förhållanden som föreligger i de särskilda fall sommyndigheten har satts att behandla. Vi har fortfarande för mycket kvar av förhållandetöversåte-undersäte i myndighetsutövningen. Mycket har emellertid skett när det gäller att ökalyhördheten hos myndigheterna för medborgarnas villkor. Inom myndigheternaarbetar man intensivt med att skapa en modern, medborgarorienteradmyndighetskultur. Regeringen stöder kraftfullt och helhjärtat dettaförnyelsearbete. Men mycket återstår att göra, och i det arbetet är allakonstruktiva insatser angelägna. Den nya förvaltningslag som regeringen nu föreslår attriksdagen skall anta ingår som ett viktigt led i det aktuella förnyelsearbetet. Syftet med den nya lagen är att stärka rättssäkerhetengenom att förbättra myndigheternas service till allmänheten. De förrättssäkerheten grundläggande kraven på opartiskhet, omsorgsfull handläggningoch enhetlig bedömning befästs och utvecklas i lagen. Därutöver läggs fastkravet att myndigheterna lämnar snabba, enkla och entydiga besked och att deräcker den enskilde en hjälpande hand så att han kan ta till vara sin rätt. Nyaregler om snabb och enkel handläggning, om myndigheternas serviceskyldighet ochom samverkan mellan myndigheter är därför viktiga inslag i lagen. Serviceskyldigheten skall myndigheterna fullgöra genomupplysningar, vägledning, råd och annan hjälp. De skall t, ex, hjälpaallmänheten med att fylla i ansökningar och blanketter. De skall också biståenskilda parter genom att vid behov ta initiativ till ytterligare utredning ochfästa den enskildes uppmärksamhet på att det finns ett annat och kanske bättresätt att nä det han eftersträvar. skall myndigheterna samverka sinsemellan, så attdet blir sä enkelt som möjligt för allmänheten att ha med dem att göra.Förvaltningsförfarandet blir nämligen lätt krångligt och drar ut omden enskilde måste vända sig till flera olika myndigheter t, ex, för att få deintyg, yttranden och registerutdrag som skall bifogas en ansökan. Lagförslagetinnebär att myndigheterna i all lämplig utsträckning själva skall ta denkontakt med andra myndigheter som behövs. Förslaget innehåller också en regel om lättbegripligtmyndighetsspråk. Det är ett självklart krav, som tyvärr är svårt atttillgodose, men ställs ändå kravet uttryckligt i lagtexten. Det är ibland svårt och tidsödande för allmänheten attuttrycka sig skriftligt och därför ofta lämpligt med muntliga inslag iförvaltningsförfarandet. Jag tänker då inte bara pä muntliga förhandlingarutan främst på mera informella telefonkontakter och sammanträffanden mellan t.ex. föredraganden och den enskilde. Regeln om att den som vill lämna uppgifter muntligt i ettärende skall få tillfälle till det byggs nu ut. Enligt den nya lagen skallmyndigheten se till att handläggningen vid behov blir muntlig även om denenskilde inte har begärt det, men om det behövs med hänsyn till intresset avenkelhet i umgänget med myndigheten. Enligt den nya lagen skall myndigheterna i ökadutsträckning själva ompröva sina beslut. Här räknar jag med att man kan göraavsevärda vinster. Väntetiden kan förkortas, och förfarandet förenklas. Jag ärövertygad om att detta också skall stärka medborgarnas förtroende förmyndigheterna. Med detta har jag, herr talman, pekat på några av deviktigaste nyheterna i lagförslaget. Regeringen har fäst särskild vikt vid att lagen blirenkel, klar och kortfattad. Detta är viktigt, inte minst med tanke på att denskall tillämpas av många tjänstemän och förtroendemän med skiftande utbildningoch erfarenhet. En ny myndighetskultur skapas naturligtvis inte enbart genomlagstiftning, men jag menar att den nya förvaltningslagen blir ett viktigthjälpmedel. Den bör användas som en utgångspunkt för utbildning och annanattitydpåverkan. Regeringens arbete med att förnya den offentliga sektornhar tagits emot positivt i breda kretsar. Det förslag som nu skall taställning till är ett av de många initiativ som regeringen har tagit för attanpassa myndigheterna till dagens krav och människornas önskemål. På den vägenvill regeringen gå vidare. 95HANS NYHAGE (m): I proposition 1985/86:80 om nyförvaltningslag anger regeringen att den nya lagen, som skall ersätta 1971 årsmotsvarande lag, är ett led i strävandena att fördjupa och förstärkarättssäkerheten samt förbättra servicen i förvaltningen, Jusfitieministern harnyss i sitt inlägg understrukit detta. Det är naturligtvis av störstaangelägenhetsgrad att åtgärder med den inriktningen kan vidtas. Under de som förflufit sedan den nuvarandeförvaltningslagen fastställdes har en kraftig regeltillväxt ägt rum i vårtsamhälle. Närmast orimliga krav har ställts på medborgarna när det gäller attkänna till befintliga bestämmelser, vilket också medfört ett ökat behov avservice gentemot den enskilde från myndigheterna. Det allmänna har ocksåalltmer ställt krav på medborgarna rörande uppgiftslämnande ochmyndighetskontakter. Denna utveckling har medfört minskad rättssäkerhet ochförsvagad integritet för den enskilde. Den nya förvaltningslagen är ett bevishärför. Om antalet regler var färre och om de var enklare utformade, skulle deförändringar som föreslås i förvaltningslagen vara obehövliga eller i varjefall av mindre omfattning. Det råder inga delade meningar om att det krävs enoffentlig sektor för att ett samhälle skall fungera. Däremot går åsikterna isärnär det gäller omfattningen och utbyggnaden av denna sektor.