prot · G909128 · 1985-12-31 00:00:00 — Att tillsätta en ny utredning är väl inte heller någon lösning.Däremot medger jag att frågan om kulturarbetarnas villkor bör intressera oss politiker. Men vi fär avvakta, och när goda och genomförbara förslag läggs fram och erfarenheter har inhämtats får vi återkomma till ärendet. Anslag till kulturverksamhet, m. m. För säkerhets skull yrkar jag avslag påreservation 16 till kulturutskottets betänkande. Man bör komma ihåg att beslut från förra åretinnebar att all inkomst, som t. ex. stipendier och bidrag, i fortsättningenbetraktas som A-inkomst, dvs. inkomst av tjänst. Detta beslut är en väsentligförbättring för kulturarbetarna. Jag vill också säga att arbetet med attförbättra informationen beträffande kulturarbetarnas beskattningsfrågor harinletts centralt och lokalt. kunde man inhämta anvisningar och rådfrån skattemyndigheterna som var speciellt riktade till kulturarbetarna.Dessutom har särskilda experter börjat behandla kulturarbetarnas deklarationer, I reservation nr 1 till skatteutskottets betänkande har deborgerliga partierna yrkat att tidsgränsen för utvecklingskostnader bör sättastill före rörelsens påbörjande. Man skall komma ihåg att riksdagensbeslut också innebar en nyhet i den svenska skattelagstiftningen.Enligt nuvarande regler kan man dra av de kostnader som löper innanverksamheten startar, dvs, man fär dra av kostnader efteråt. Jag ärmedveten om att kulturskattekommittén hade föreslagit rätt till avdrag även förkostnader under det andra och tredje året före rörelsens påbörjande. Men jaghänvisar till det utlåtande från skatteadministrationen som låg till grund förregeringens proposition och beslut. Kontrollen skulle bli svår ochrättvisa måste ju råda även här. Dessutom mäste erfarenheter rimligen inhämtasinnan rådande regler kan ändras. Jag yrkar avslag på reservationen nr 1. I den gemensamma borgerliga reservationen, nr 2, har mantagit upp arbetslokalen i egen bostad. Man vill göra gällande att varken dentidigare gällande praxis eller den utvidgade rätten för avdrag förlokalkostnader är tillfredsställande. beslöt att avdragmedges om den skattskyldige utfört minst 800 timmars arbete i bostaden underåret. Såvitt jag förstår är det ett rimligt utnyttjande av bostaden. Avdragmedges enligt schablon. Man utvidgade således den tidigare rätten till avdragnär det gäller arbetslokaler. Vi får se tiden an och hämta erfarenheter innanvi kan vara redo att ompröva dessa bestämmelser. Jag yrkaravslag på reservation nr 2. I reservation nr 3 har och föreslagitatt de som har inkomst av litterär eller konstnärlig verksamhet skulle få ettfribelopp avseende löneavgiften. I och med att denna fråga är aktuell i denallmänna diskussionen om företagsbeskattningen är vi inte beredda att komma medsärlösningar för kulturarbetare. Frågan får behandlas i större sammanhang, dåföretagsbeskattningskommitténs förslag prövas. Jag yrkarsåledes avslag på reservation nr 3. vill jag säga att kulturarbetarnasarbetsförhållanden bör och skall diskuteras även i fortsättningen. Jag kommeräven att bevaka dessa frågor, och kommer goda förslag fram kommergivetvis förbättringar att genomföras. Kulturarbetarna är värda allt stöd. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. 50MARGIT () replik: Jag kan inte underlåta att påpeka attanledningen till att man inte följde kulturskattekommitténs förslag var fiskalaöverväganden. Man tog alltså inte hänsyn till konstnärerna och de ungakonstnärernas betydande ekonomiska svårigheter. Detta tycker jag är beklagligt,allra helst som jag visade att möjligheterna att fritt skapa och utveckla konstinom en rad olika områden kommer att få en oerhört stor betydelse för hela vårsvenska utveckling. Vad man nu kommer med är uppehållande förslag. Man skallavvakta -avvakta utredningar, avvakta erfarenheter och avvakta vadskattemyndigheterna tänker. Här finns bra förslag - gör någonting! Det kostarinte statsverket mycket. Anslag till kulturverksamhet, m. m. 51 () replik: säger att goda genomförbaraförslag skall beaktas. Det första goda genomförbara förslaget är att manutvidgar avdragsmöjligheterna frän ett till för konstnärer när de skallstarta sin verksamhet. Att gä över från en hobbyverksamhet till att försörjasig som konstnär medför många olika problem. Ett är den ekonomiska situafionen.Att då ge möjlighet att dra av kostnader är ettrimligt sätt att hjälpa till. Skälet till att man inte skulle kunna göra det ärkontrollproblem, sägs det. Då kan vi gå vidare och titta på det andra goda förslagetsom handlar om arbetslokaler. Vi tycker i att det vore rimligt attkontrollera hur själva arbetslokalen ser ut som konstnären använder i sitt hemoch att den kontrollen får vara utgångspunkt för om man medger avdragsrätteller inte. Men majoriteten i skatteutskottet säger att det inte är någon bralösning och föreslär en lösning som innebär att om man arbetar medsin konstnärliga verksamhet i bostaden, då skall man få göra avdrag. Det ärganska underligt att möjlighet till kontroll inte ifrågasätts här. Hur kontrollerar man att en konstnär som sitter hemma isin bostad och arbetar verkligen arbetar just ? Hur vet man att detinte är 500 fimmar som läggs ned på arbetet? Därför menar jag attkontrollsvårigheten faktiskt inte är något skäl för att inte utvidga tiden föravdragsrätt när man startar konstnärlig verksamhet. Då det gäller fribeloppet vill jagbara säga att där har socialdemokraterna tidigare varit med och uttalatönskemål i den riktning som avses i reservationen, och det är synd att manskjuter frågan framför sig genom att hänvisa till företagsskattekommittén. Dethade varit rimligt att uttala sig positivt för ett fribelopp. 52MARIANNE () replik: Utskottsmajoriteten är oerhört försiktig medatt verkligen göra förbättringar för kulturarbetarna trots att den säger sigegentligen vilja göra det. Jag kan bara understryka vad som sagts i tidigarerepliker, att här finns bra förslag som kan underlätta för kulturarbetarna såatt de verkligen får en bättre situation. När detgäller tidsgränsen för avdragsrätt för kostnader var vi inte eniga Anslag till kulturverksamhet, m. m. Vi ville även då ha av tre är. När det gäller arbetslokaler vill jag instämma i att detmåste vara användandet som skall vara avgörande. Det rör sig om oerhört skildaverksamheter, och inkräktandet på den ordinarie bostaden kan bli väldigt olikaberoende på verksamhetens art. Man hänvisar till försvårad kontroll, och det ärklart att det inte är lätt att kontrollera något som sker hemma i en bostad,inte heller tiden. Att det ena skulle vara svårare att kontrollera än det andrahar jag svårt att förstå. När det sedan gäller löneavgiften är det faktiskt sä attkulturarbetarna har så speciella förhållanden att det vore motiverat med ensärbehandling av dem i detta fall. Anf.53 () replik: Jag har givetvis all respekt för de åsikterreservanterna har framfört här, men jag vill påminna om att de nyabestämmelserna har trätt i kraft . Jag kan naturligtvis upprepa vad jagsade i mitt huvudanförande, där jag delvis försökte bemöta vad som tidigaresagts i debatten, men eftersom jag inte har något nytt att komma med avstår jagfrån att förlänga debatten ytterligare, 54 (): För inte så länge sedan fördes en debatt häri kammaren om den s, k, nyfattigdomen. Jag skulle vilja fästa riksdagensuppmärksamhet på den grupp människor som inte kan räknas in bland de nyfattiga,utan dess värre bara blivit fattigare . Det är alltså våra konstnärer,författare, tonsättare och andra jämförbara fria yrkesutövare, I sitt huvudanförande sade att Sverigeligger långt framme internationellt sett när det gäller samhällets stöd tillkulturarbetare -ungefär så uttryckte hon sig. Det är säkert riktigt - om manmed detta avser det fåtal etablerade utövare som, vilket jag tycker är bra,kommer i åtnjutande av inkomstgarantier och offentliga beställningsarbeten. Vad jag avser att plädera för är emellertid de mångakulturarbetare som har en levnadsnivå som få andra grupper skulle acceptera. Deförbättringar på skatteområdet som både och har nämnt är ytterst marginella. Det egentliga problemet är fortfarandeolöst. , som lämnade sitt förslag 1983,belyste en rad problem som rimligen borde lösas för denna relativt lilla gruppmedborgare. Jag vågar påstå att denna grupp trots sin litenhet har en mycketstor betydelse för de flesta av oss. Av utredarnas förslag "bidde det baraen tumme" när regeringen var färdig med propositionen.Riksdagsmajoritetens kallsinnighet var för mig fullkomligt obegriplig.Kulturutskottets förklaring till att så htet av utredningens förslag ledde tillnågon förändring var då - precis som - att man inte kan särbehandla dessaspeciella yrkesutövare. Men om det nu inte hade funnits fog för en annorlundabeskattningsmodell för denna yrkeskategori, hade det ju aldrig behövts någonutredning. Det största bekymret är att dessa enstaka personer behandlas somvilka egenföretagare som helst -1, ex, sådana som föder upp hästar, stopparkorv Anslag till kulturverksamhet, m. m. ellersnickrar staket - trots att deras verksamhet bedrivs utan något egentligt Prot. 1985/86:128 vinstsyfte. Det är detta som skiljer dem från övrigaegenföretagare, Kulturarbetarna får ju bära alla de nackdelarsom kan vara förknippade med egenföretagande, men de har inga som helstmöjligheter att dra nytta av fördelarna. Det finns också flera andra skäl som talar för att deborde få en egen nisch i skattelagstiftningen. Skattebyråkrater avfärdar oftaproblemen med påståendet att kulturarbetare är dåliga kamrerer. Det må såvara, men det är inte det som är deras uppgift - deras största värde ligger jui att de är kulturarbetare. Jag vill inte fälla några omdömen om vårataxeringsmyndigheter - de har ju bara att följa lagstiftningen. Men jag kaninte låta bli att undra över vilka avgrunder som skiljer olika människorsvärldar åt. En textilkonstnär fick ett är beskedet att avdraget förunderskott i hennes rörelse inte kunde godtas, eftersom taxeringsnämnden ansettatt verksamheten inte drevs i vinstsyfte - rörelsen hade under ett antal århaft en liten omsättning och stora omkostnader. Påföljande är ifrågasattesriktigheten i de låga inkomstuppgifterna, och konstnären ombads att redovisahur hennes kostnader fördelade sig liksom också utgifterna för det personligahushållet -ända till sista purjolöken. Denna kränkande korrespondens har fortsatt , ochnär taxeringsmyndigheten återigen konstaterar att rörelsen givit underskott,avkrävs hon en utförlig beskrivning av sin verksamhet och en förklaring tillatt hon alls fortsätter. Exemplen skulle kunna mångfaldigas, och det är förvånandeatt vi fortfarande har några konstnärer kvar i vårt land. Kulturarbetarna begärinte att bli favoriserade, bara att få rimliga arbetsvillkor för att över huvudtaget kunna klara av att föra en dräglig tillvaro. Tyvärr har det gått så långtatt de människor som inte passar in i våra välordnade system och inte vill geupp sin särart får finna sig i en ganska omild behandling. Utskottsmajoriteten tuggar om sina argument frän förraåret och menar att ett särskilt inkomstslag för kulturarbetare lätt kan ledatill missbruk och skulle kunna medföra tillämpningsproblem. Man menar vidareatt de speciella skatteproblemen borde lösas på annat sätt. Ja tack, men hurdå? Med vär välorganiserade statsapparat, med tillgång till modernaste tekniskahjälpmedel, tycker jag att det är ganska fantasilöst att inte kunna konstrueraanvändbara beräknings- och redovisningsmetoder. Egentligen är det inte fråga omnågonting annat än de obotfärdigas förhinder när kulturskattekommitténs välgenomarbetade förslag avsatte så klent resultat. var helt till freds med propositionensuttalande om att det vid taxeringstillfället skulle tas speciell hänsyn tilldenna särskilda kategori inkomsttagare. Tyvärr tycks detta inte ha nått framtill dem det vederbör. Våra kulturarbetare utgör ingen stark påtryckargrupp. Dekan inte föra förhandlingar som en part på arbetsmarknaden och förfogar inteheller över några maktmedel för att genomdriva krav. De slåss i bilder, ord ochtoner men föröder mycket av sin skaparkraft i försöken att komma till tals medskattebyråkratin. Jag finner det minst sagt genant att ett land som göranspråk på att räknas som kulturellt högtstående inte lyckats ge sina konstnärliga yrkesutövare 55 Anslag till kulturverksamhet, m. m. Det är illa nog att våra konstnärer blir fattigare, men än värreär att värt kulturliv utarmas. Det finns goda skäl att göra en översyn avförhållanden också utanför själva skatteområdet, så som kulturskattekommitténföreslog. Om läser kulturskattekommitténs förslag, skall hanfinna hur förfärande litet som ledde till märkbara förbättringar. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reservationnr 16 i kulturutskottets betänkande 18, till reservationerna 1, 2 och 3 iskatteutskottets betänkande 35 och i övrigt till de reservationer som harfolkpartistiska undertecknare. Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 61 i kulturutskottets betänkande. Den reservationen avcenterledamöterna behandlar i , som har begärt ettanslag på , för nästa budgetår. När utskottet behandlade anslagsfrågan för innevarandebudgetår, ansåg utskottet att verksamheten vid i ärav sådan karaktär att det är ett riksintresse att den utvecklas. Jag skulle nuvilja fråga utskottsmajoriteten om denna bedömning inte längre har singiltighet. är man tillbaka i den låga anslagsuppräkningen, som - det vågarjag påstå -knappt motsvarar kostnadsfördyringen i fråga om de löpandeutgifterna. Det här anslaget skulle ge möjlighet till en föreståndarepå heltid. Det är en stor och viktig verksamhet som bedrivs vidEmigrantregistret, och det fordras naturligtvis för att den skall kunnautvecklas att man får en mer stadigvarande ledning för registret. Denföreståndare som finns har att dela den viktiga uppgiften med enyrkesutövning som gör att han har en möjlighet att försörja sig. Många var väldigt glada när kulturutskottet sade att dethär var ett riksintresse, och man gick då ut från det förhållandet att det somvar av riksintresse skulle få betydligt bättre resurser. , herr talman, skulle jag vilja säga någonting omsponsring. Det är ett ämne som har diskuterats här ,och jag kan konstatera att såväl utskottsmajoritet som reservanter uttryckerstor försiktighet. Men denna försiktighet får inte vara så stor att restriktivsponsring inte får förekomma. Reservanterna ger faktiskt uttryck för en försiktighet somändå ger praktiska möjligheter och förutsättningar för sponsring. Jag vill änen gång tillägga, för att det inte skall uppkomma något missförstånd, attsponsringen ju inte får inverka på den långsiktiga inriktningen av kulturen.Det är viktigt att komma ihåg det. Däremot skulle försiktig sponsring kunna åstadkommaett ökat kulturutbud, där man kan ta upp speciella teman som säkert skulleintressera många medborgare. Jag yrkar alltså bifall även till reservation 13. 56SYLVIA (): I , som är min hemkommun, finnssedan början av seklet en , Föreningen var mycket fattig, ochdet dröjde ända bit in innan man ansåg sig ha råd att bygga ett Folkets hus.Det blev ett litet och i andras ögon troligen ganska oansenligt hus. Detbyggdes helt av frivilliga krafter, och för oss som var med är det förstås ändåett av världens underverk. Men litet blev det alltså, beroende på att pengarsaknades även i detta fall, I samband med invigningen av huset deponerades urFolketshusrörelsens konstsamling fyra konstverk - en olja, en litografi, enfärgetsning och en kolteckning. Oljan och litografin är två sköna bilder, somfröjdar ögat på var och en som träder in i salen. Färgetsningen däremot har ettmotiv som upprör de flesta - ingen tycker spontant om den, men diskussionernaom den är ofta mycket livliga. Kolteckningen har ingen titel, och eftersominget mänskligt öga ännu sett vad den föreställer, så gissas det friskt, Vär utfattiga hade utan den härdepositionen inte haft annat än affischkonst att fröjdas och förargas åt. Jag har berättat det här i förhoppningen attmoderaterna skall förstå att anledningen till att vi anslår medel tillkonstinköp till samlingslokalerna verkligen är att detta ger ett ovärderligtfillfälle för folk i allmänhet att komma i kontakt med konst utan att de måstekomma pä att de själva skall söka sig till den, I sin motion påstår att detta anslag skullegöra att det kan uppkomma en rad principproblem, t, ex, i fråga omäganderätten. Är det inte typiskt moderat? Jag kan bara säga: Förfäras ej, detbrukar lösa sig. Av tidsskäl skall jag, herr talman, när det gällerArbetets museum bara hänvisa till framförda stoltaförsvar. En fråga som har engagerat alla de fyraoppositionspartierna är Marionetteaterns anslag, Marionetteatern ville förraåret ha en höjning av anslaget till sin museiverksamhet . Ett så gott som enigt utskott stödde då propositionens förslag om , önskar sig Marionetteatern ytterligare ,för att förstärka museiverksamheten. Motionärer från alla fyraoppositionspartierna föreslår en höjning med ,, så att man sammantagettillskjuter , I propositionen föreslås samma uppräkning som förraåret, och det är också det socialdemokratiska förslaget, som jag vill yrkabifall till, Alla erkänner i och för sig att Marionetteaterns storaproblem är lokalfrågan, men det är inte den som behandlas i detta fall. berörs i en folkpartireservation. Det färi år en anslagsförstärkning på ,, och som framhålls i betänkandet,avgör museet naturligtvis självt vad som skall göras med pengarna. Under p, 28 anslås medel till vissa arkiv, och i detavsnittet finns det tre reservationer, bl. a, den som berörts av som gäller ytterligare medel till i , Regeringenhar tillsatt en särskild utredare för att se över arkivfrågor inom denstatliga och kommunala sektorn. Utredningen skall vara klar i slutet av året.Utredningen kommer även att pröva frågan om bidrag till de enskilda arkiven.Utskottsmajoriteten anser att utredningen skall avvaktas. frågade tidigare apropå detytterligare anslag på . som vpk vill ge , om vitycker att har fått för mycket pengar för information om A nslag till kulturverksamhet, m. m. Anslag till kulturverksamhet, m. m. arbetarrörelsen.Men då glömmer att är ett av dearkiv som prioriteras i och med att det får . Det ärnaturligtvis ett uttryck för att vi är måna om att det skall fortsätta sinviktiga verksamhet. Pä kulturminnesvårdens område finns en reservation. Det ärbara vpk som har 10 milj, kr, att lägga på ett anslag för fornminnesvård. Entröst - om än liten - för oss andra, som inte har några guldbyxor att ta på ärdels att får en ökning av anslaget till 1 milj, kr, tillutvecklingsarbete för att främja vård av fornlämningar i samarbete med bl, a,kommuner och markägare, dels att den regionala organisationen har förstärktsgenom att länsmuseerna tillförs tio nya grundbelopp. Eftersom jag själv kommer frän , som är ettav de län som kan räkna med beredskapsmedel för kulturminnesvårdoch där det finns en mängd fornlämningar och just ingen arbetslöshet, kan detkännas en smula otillfredsställande att inte ha några extra medel att dela ut.Det är troligen sä att några problem kortsiktigt skulle kunna lösas bl, a, ivärt län om man hade mera pengar. Men på kan det vara värdefulltatt söka nya vägar. Det är naturligt att även kommunerna engagerar sig iarbetet med att skapa en god kulturmiljö. Det är bra att länsmuseerna dä kanbistå med sakkunskap och rådgivning, I en s-motion begärs en utredning om fornvårdens framtidaorganisation och finansiering, varvid vikten av samordning med naturvårdenbetonas. Detta samband talas det om även i en fp-motion. Det finns i och för sig redan ett nära samarbete mellannatur- och kulturminnesvården genom att länsstyrelserna regionalt har ansvaretför båda områdena. Så regionalt kan samordningsmöjligheterna bevakas. pågår i regeringen beredningsarbete med anledning avarkeologiutredningens betänkande. Det skulle förvåna om man inte i det arbetetförsöker få till stånd en ökad samordning av de centrala insatserna. Det ärenligt min uppfattning ett mycket angeläget område, och jag vill därför tolkade strävanden positivt som görs på olika nivåer för att finna nya vägar ochhitta andra medel. Tvä moderata reservationer rör Riksutställningar, Det somföreslås är en översyn av Riksutställningars verksamhet och neddragning avanslaget med 3 milj. kr. Förslagen motiveras i den underliggande motionenungefär så här: har vi så bra kommunikationer i landet, att folk som bor pålandet kan åka in till närmaste stad och ta del av stadens kulturutbud -vandringsutställningar skulle därför bli överflödiga. Därtill, sägs imotionen, använder Riksutställningar bilden som inlägg i samhällsdebatten. Detär tydligen något som enligt är olämpligt, Om utskottets ordförandevore i kammaren skulle jag be henne att nämna någon av debildskärmsutställningar hon har sett , som producerats avRiksutställningar och som enligt uppfattning är av låg konstnärligkvalitet. Eftersom vi dels vill värna Riksutställningar, dels gärnavill begagna alla tillfällen att förstärka de kulturpolitiska målen som talarom en decentralisering av verksamhet, liksom om att ta hänsyn till eftersattagrupper, yrkar vi på det bestämdaste avslag pä reservationerna 74 och 75, Sedanytterligare en fråga: Tycker verkligen att bilden inte skall fåanvändas även som inlägg i samhällsdebatten? I reservation 60 föreslår de moderata ledamöterna iutskottet att skall ta , frän Konstfrämjandet och ge tillSveriges konstföreningars riksförbund, SKR, Skälet till det här är enligtmoderaterna att Konstfrämjandet under en följd av år gynnats vid en jämförelsemed SKR, En sådan formulering gör mig förstås nyfiken, sä jag har tittat efterordentligt. Jag måste faktiskt meddela att detta att Konstfrämjandet skulle hagynnats inte är sant! Som alla vet, och som även framgår av betänkandet, biföllmajoriteten ett par motioner som innebar att anslaget till SKRplussades på med . Det var bara som då tyckte att mankunde ta pengarna ifrån Konstfrämjandets anslag. /85 varpåslaget för Konstfrämjandet och för SKR, /84 fickde vardera i tillskott, räknas bådas anslag åter upp , Sedan måste man förundras när man i reservation 60 läseratt med sådan tillfredsställelse ser på SKR:s konstspridandeverksamhet, som de är så njugga mot t, ex. Konstfrämjandet, Jag yrkar bifall till kulturutskottets hemställan och densocialdemokratiska reservafionen 70 samt avslag på övriga reservationer. Jag kan sist och slutligen konstatera att det är ett käntmönster som går igen på två nivåer: vill skära bort verksamhet fördrygt 11 milj. kr. Vpk har 10,5 milj. kr, mer än vi att spendera på området.Den andra nivån pä detta kända mönster är att de moderata prutningarna drabbarsådant som Arbetets museum, konstförvärvsanslaget tillsamlingslokalorganisationerna. Riksutställningar och Konstfrämjandet, Anslag till kulturverk-satnhet, m.m. 57GUNNEL () replik: Jag har i mitt tidigare inlägg ganskaordentligt motiverat våra yrkanden beträffande Konstföreningarnas riksförbund.Till detta är bara att säga att Konstfrämjandet har varit mycketfavoriserat när det gäller anslagshöjningar och att det så att säga varriksförbundets tur liksom . När det gäller Riksutställningar tycker jag att SylviaPettersson tecknade en nidbild av våra yrkanden. Vi begär en utredning därföratt Riksutställningars ursprungliga syfte inte har kunnat upprätthållas. Detvar meningen att man skulle sprida konstnärliga alster, men allabildskärmutställningar som kommer från Riksutställningar kan inte göra anspråkpå att vara konstnäriiga alster utan är snarare inlägg i samhällsdebatten. hänvisar utskottet till att museiutredningen arbetaroch att Riksutställningars verksamhet kanske kan ingå i detta arbete, så får problemen allsidigt belysta. Det är ju sä att om Riksutställningar intehade sina 20 miljoner så skulle kanske museerna kunna sprida sina utställningaroch sin publikverksamhet på ett annat sätt. Bifallalltså till den moderata reservationen i sammanhanget. 58 () replik: Jag sade ju att jag blev nyfiken när detgäller Konstfrämjandet och SKR, därför har jag studerat detta ganska noga.