prot · G90995 · 1985-12-31 00:00:00 — Sedan noterar jag ändå fill min glädje att det kan bli somjng vill, ntf landets övriga kommuner fär samma möjlighet som Stockholmskommun-att kunna välja kommunstyrelse vid det första fullmäktigesammnnträdetefter ett nyval. Vi skall inte blunda för aff def runt om i landet harförekommit maktmissbruk av kvarsiftande kommunstyrelser. Det finns alltså ingetskäl aff påstå att enbart , pä grund av .stadensstora förvaltning,skall ha denna möjlighet att tidigt välja kommunstyrelse, Ocksä andra städer,herr statsråd, har faktiskt stora förvaltningar. Argumentet aft man vill sätta press på partierna nttplockn fram tio personer fill kommunstyrelsen håller inte, Jng tror ntt allapartier som ställer upp i eff vnl vef ungefär vilka personer som partiet skallplacera i t, ex, en kommunstyrelse. Jag kan tänkn mig att det är svårt attnominera representanter till olikn nämnder, men däremot borde det vara lättatt utse partiets ledamöter i kommunstyrelsen. Jag ser framemot den fortsatta beredningen, som kanske kanfå till resultat att landefs övriga kommuner ges samma fördel som . Överläggningen vnr härmed avslutad. 9 § Meddelande om svar på interpellation 1985/86:133 Jag vill meddela att interpellationen av KarlBoo om jordbruket i Dnlnrna pä grund nv utrikes resa inte kan besvaras inomföreskriven tid. Svnret kommer ntf lämnns . 10 §Svar på fråga 1985/86:411 om planerad omstrukturering av skogsvårdsstyrelsernaskanslier har frågat mig om regeringen ärberedd fa initiativ för att förhindra aff beslut fattas som strider mot vadriksdag och regering uttalat om bl. a. att det skall finnas enskogsvårdsstyrelse i varje län. verksledning har utarbetat ett omfattandeprogram för besparing inom skogsvårdsorganisafionen. Programmet innehåller bl.a. ett förslag om aff skogsvårdsstyrelserna i och län skallha en gemensam kanslifunktion, däremot inte att någon av skogsvårdsstyrelsernaskall avskaffas. Fältorganisationerna och lekmannastyrelserna berörs inte avverksledningens förslag. Något beslut i ärendet har ännu infe fatfats avskogsstyrelsen. Därför är jag infe beredd aft nu kommentera denna fråga. Om planerad omstrukturering av skogsvårds-styrelsernaskanslier 14ROSA ÖSTH (c): Jag tackar jordbruksministern för svaret på min fråga. Det är visserligen sant att styrelsen ochfältorganisationen skall finnas kvar, men det framgår ändå klart avriksdagsbeslutet och propositionen i fråga att avsikten inte var att enskogsvärdsstyrelse i ett Inn skulle ha sitt kansli placerat i ett annat. Defsägs t. ex. i proposifionen: Med lokalt placerade tjänstemän kan verksamhetenbedrivas effektivt och med god anpassning fill de särskilda förhållanden somkännetecknar varje område. En skogsvärdsstyrelses vikfigaste uppgift är naturligtvisntt verka för ett bra och effekfivt skogsbruk. Eftersom det finns en betydandeskogsareal i stora delar av län är def självfallet i sig en anledningaft protestera mot omstrukfureringsförslaget. Men allteftersomarbetsmarknadsläget har försämrats i länet har def utvecklats ett närasamarbete mellan och andra länsorgan, däriblandskogsvårdssfyrelsen. Detta har varit naturligt och ocksä nödvändigt för aftvaraktigt kunna lösa sysselsättningsproblemen. Om man tar bortskogsvärdsstyrelsens kansli, far man givetvis bort en viktig länk i dennakedja. Alla berörda är medvetna om att def måste spnrns påsfntlign medel, men man är också mycket ense om aft detta är ett dåligt sätt attspara på. Det kan visst finnas skäl att göra en samordning mellan olikakanslier och på sä sätt medverka till besparingar, men en sädan snmordning börske mellan organ i samma län och inte sektorsvis över länsgränserna. Jordbruksministern säger aft han inte nu vill kommenteradenna fråga därför att något beslut inte är fattat. Jag tycker aft det bordefinnas större möjlighet aft säga något innan beslut i ärendet är fattat. Låt mig först fä säga att när def i dentidigare nämnda propositionen står talat om lokalt placerad personal ochfördelen av ntt ha ett sådant arrangemang avses i första handfältorgnnisnfionen. som inte berörs nv det förslag som verksledningen har lagtfram. Sedan villjag på nytt upprepa ntt det inte skulle vnra särskilt lämpligt om Om tidpunkten för förslag till om vissa förändringarinom högskolan jagdiskuterade en fråga i innan den myndighet som har ansvaret och somskall fatta beslut i frågan har tagit ställning till den. 16 (): Det har tyvärr infe redovisats någotalternativt sparförslag. Från skogsvårdssfyrelsen har def sagts att man välskulle kunna tänka sig att medverka till andra förslag. Jag är övertygad om attett ord frän jordbruksministern skulle väga mycket tungt i sammanhanget. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Meddelande om svar på interpellation 1985/86:113 Anf.17 Utbildningsminister : Fru talman! Med hänvisning tillriksdagsordningens 6 kap. I § får jag meddela att jag kommer aff besvara PärGranstedts interpellafion , eftersom interpellanten ärförhindrad att ta emot svaret pä avsedd tid. 12 §Svar på frågorna 1985/86:399 och 401 om tidpunkten för förslag till riksdagenom vissa förändringar inom högskolan har frågat mig om jag avser attvidta några åtgärder vad avser indelningen i högskoleregioner. frågat mig när jag avser aff lägga fram förslag fill vissa förändringarinom högskolan. Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Inledningsvis vill jag understryka att högre utbildningoch forskning har en betydelsefull roll att spela för att åstadkomma enbalanserad regional utveckling. I samband med den senaste högskolereformen indeladeslandet i sex högskoleregioner, som vardera har en styrelse, biträdd av effkansli. 1 den allmänna debatten har emellanåt hävdats att regionstyrelsernasorganisafion och uppgifter inte är tillfredsställande. Den nuvarandeorganisatoriska formen för aft fillgodose regionala behov pä högskolans områdeär naturligtvis infe något en gäng för alla givet. Den mäste emellertidfortsätta att fungera så länge vi inte funnit någon annan och bättre lösning. I årets budgetproposition har jag anmält att jag avser attlåta se över högskolans anslags- och styrsystem. I ett läge där högskolansutbildning och forskning alltmer blir en angelägenhet för alla delar avsamhället är det angeläget aft förenkla administrationen i högskolan, så attmångfalden av inifiafiv, finansieringskällor och intressenter inte verkarhämmande utan blir fill något posifivt och framåtsyftande. Administrationen påalla nivåer samt styr- och ledningssystemet skall vara ett stöd för vad somförsiggår i lärosalar, seminarierum, laboratorier och bibliotek. Den fär infeläggn hinder i vägen för ensund utveckling av samverkan mellan högskolan och det omgivande samhället. Jag har inom låtit påbörja en översynmed denna inriktning. Det är min avsikt att den skall ske snabbt, öppet och idiskussion med dem som är verksamma inom högskolan. En första samlad bedömningoch därav föranledda förslag avser jag att föreslå regeringen aft redovisa förriksdagen i budgetpropositionen 1987. 19 (): Jag ber att få tacka för svaret pä min fråga. Vi i oppositionen har dä och dä anledning att varabekymrade över uttalanden frän . I sädana fall händer det aftvi framställer en fråga för att def ansvariga statsrådet förhoppningsvis skallklargöra aft det infe står riktigt sä illa fill som vi har befarat. I det härfallet är det precis tvärtom. De infervjuuftalanden av en företrädare förutbildningsdepartementet som föranlett min fråga är utomordentligtintressanta. De har väckt berättigad och mycket posifiv uppmärksamhet runt ompä högskoleorterna. Jag väckte min fråga för aft fä bekräftat att det skett enomsvängning inom det socialdemokratiska partiet på de punkter som tas upp, t.ex. i fråga om regionsfyrelserna. Tyvärr måste jag nu konstatera attutbildningsministern gör mig, och säkert många andra, mycket besvikna. Nägotomtänkande tycks def inte vara fråga om. Det är bra att den översyn av högskolans anslags- ochstyrsystem som utbildningsministern talar om, nu äntligen kommer fill stånd.Jag vill påpeka att det är mycket hög fid, eftersom denna översyn aviseratsinfe bara i årets budgetproposition utan redan i förra årets budgetproposition. Def svar som jag nu fått ger upphov till fleraföljdfrågor. Var står det socialdemokratiska partiet i fråga omregionstyrelserna? Utbildningsministern säger att vi inte kan avskaffa deminnan vi har hittat något bättre. Men den här frågan har ju debatterats i mångaär, och den "bättre" lösningen är helt enkelt att avskaffaregionsfyrelserna och lägga över deras uppgifter päuniversitetsförvaltningarna. En annan följdfråga gäller den aviserade översynen. Finnsdet några skrivna direktiv för den som är offenfliga? 20 (); Först vill jag tacka utbildningsministern för svaret ochdessutom passa på aff tacka för eff väl avvägt förslag fill lokalisering avlärarutbildningen. Skälet till min fråga är att jag uppfattarregionstyrelserna som ett onödigt mellanled. Av statsrådets svar framgår juockså önskvärdheten av att nå en förenklad administration. I fråga omLinköpings högskoleregion leder det nuvarande systemet dessutom fill enstarkare snedfördelning av resurserna. Utbildningsministerns svar visar ocksåjust pä den öppenhet och vilja fill omtänkande som jag efterlyst i min fråga. Som exempel kan jag nämna att får14,3 milj. kr. till individuella och lokala linjer - får nöja sig med4,1 milj. kr. senast fick man nej på ett förslag till utökade linjekurser,inriktade på den Om tidpunkten för förslag till om vissaförändringar inom högskolan 2 protokoll 1985/86:95-98 Om tidpunkten för förslag till om vissaförändringar inom högskolan östradelen av , som har de största regionala problemen. I dagens regeringsförklaring sade sfafsminisfern aff utsattaregioners möjligheter aft utveckla nya näringar och ny sysselsättning skallförbättras bl. a. genom utbildning och teknikspridning. Statsrådetsunderstrykande av de regionala behoven visar ytterligare pä denna avsikt.Tyvärr tror jag infe att majoriteten av i har någotintresse för denna inriktning av politiken. Därför hälsar jag statsrådets svarmed tillfredsställelse och dä speciellt betoningen av samverkan mellanhögskolan och det omgivande samhället. Det bör kunna ge en grund för en nyorganisation på denna punkt. Jag avvaktar med stort intresse det resultat somstatsrådet kommer fram till i budgetpropositionen 1987, 21 Utbildningsminister : Fru falman!Def styrsystem som högskolorna nu har infördes av den borgerliga regeringen päförslag av statsrådet , Man kan nu i ljuset av bortåt tio årserfarenheter se en del behov av förändringar. Det är också anledningen fill aftvi kommer att göra en översyn. Det blir emellertid inte fråga om någon återgångtill det system som gällde före den senaste högskolereformen. Vi kommeratf görade anpassningar som vid en närmare granskning kan vara motiverade ocksä i denriktning som nämnde, 22 (); Vi i klargjorde , när vi iregeringsställning lade fram förslaget om den nya högskolan, att vi vartveksamma till behovet av regionstyrelser. Det som därefter skett har gjort attdenna vär tveksamhet kraftigt har förstärkts. efter 1977 drog vi ocksåslutsatsen och föreslog aff regionsfyrelserna skulle avskaffas. Just hardenna fråga för övrigt återigen behandlats i utbildningsutskottet. Det råder nuen mycket egendomlig situation. Flera företrädare för socialdemokraterna - f,ex, , som talade här och en ledandeföreträdare för - förespråkar nämligen ett avskaffandeav regionsfyrelserna. Men socialdemokraterna i utbildningsutskottet har sä sentsom röstat ned ett sådant förslag. Frågan kvarstår därför: Var står socialdemokraterna i dagi fråga om regionsfyrelserna? Anf.23 Utbildningsminister : Fru talman! Vi socialdemokrater är ialla fall inte så kluvna som den folkpartiledning av utbildningsdepartementetvar som dels ogillade ett förslag när det gäller regionstyrelser, dels föreslogriksdagen att anta detsamma. Vi kommer aff behandla den här frågan med allomsorg. 24LARS (): Regionstyrelserna har funnits i nästan tio år.Def stod mycket snart klart för praktiskt taget alla inblandade aff de harmycket smä uppgifter. Ledamöter i regionstyrelser har sagt till mig att manhelt enkelt har svårt aft finna meningsfulla arbetsuppgifter. na harvisat stor senfärdighet i den här frågan. Man hade kunnat spara åtskilligamiljoner - jag vill påminna om att vi talar om någonting som kostar 12 milj.kr. Man har haft god tid på sig. Man kunde därför hagjort något ät regionstyrelserna. Frågan har ju aktualiserats från många olikahäll, nu senast från universitets- och högskoleämbetet. Även beträffande denöversyn av högskolans antagnings- och styrsystem, som utbildningsministern nuaviserar, har man i departementet varit mycket senfärdig. Det är verkligen påfiden att statsrådet nu har kommit fill skott och inlett detta arbete. Om åtgärder för att minska kostnaderna för p-piller åtunga flickor Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på fråga 1985/86:407 om åtgärder för atl minskakostnaderna för p-piller åt unga flickor har frågat mig om jag avser attvidta åtgärder för att förbättra de unga flickornas situafion i vad avsertillgång fill p-piller till en rimlig kostnad. ändrades reglerna förläkemedelsrabatfering, P-piller omfattas enligt beslut i samband medabortlagens tillkomst av reglerna för läkemedelsrabatfering. De nya reglernapåverkade därför kostnaderna för p-piller. De beslutade förändringarna i rabafteringssysfemet förläkemedel skall ses mot bakgrund av att den allmänna försäkringens kostnaderför läkemedel stigit mycket snabbt - mycket snabbare än någonannan utgiftspost på socialförsäkringsområdet. Undersökningar som gjorts visadeatt stora mängder läkemedel som köpts ut kasserades och infe kom tillanvändning. Detta medförde naturligtvis höga och onödiga kostnader församhället. har i uppdrag aft följa effekterna av deändrade rabatfe-ringsreglerna, särskilt beträffande förskrivningen av p-pillertill unga flickor. har varit i kontakt med gynekologer ochfamiljeplanerare i några landsting. Dessa kontakter har infe gett vid handenaft de ökade kostnaderna skulle upplevas som något reellt problem av flickornaoch bidra till en minskad användning av p-piller. abortstatistik förär 1985 är infe helt färdigställd. Uppgifterna för visardock på en nedgång av antalet tonårsaborter jämfört med första halvåret 1984.Det är ännu för tidigt att dra några säkra slutsatser. kommerliksom jag själv att fortsätta aft följa utvecklingen i denna fråga. Anf.26 (): Tack, socialministern, för svaret på min fråga. Som kommentarvill jag säga följande. Om unga flickor, tonårsflickor, har sexuella kontakter ärdet vi vuxna som bär ansvaret för att detta infe leder till oönskadegraviditeter. En del av oss Om test av proteser, tn.m. klarar avatt tala med våra fonårsdöttrar, sä att dessa risker inte uppstår, och en delav oss har också råd att förse dem med de pengar som behövs till de dyrap-pillren. Men alla klarar inte av detta och har inte dessa möjligheter. Det kan hända att socialministern inte ser någraförändringar i abortstatis-fiken eller aff de rent av är positiva för denaktuella gruppen, och det är i så fall väl. Den oro som jag känner för enökning av antalet aborter bland de unga flickorna stöder jag på samtal medbarnmorskor vid preventivmedelsrådgivningen. Det vore kanske hårt att vänta påen ökning av antalet aborter, innan man vidtar några åtgärder. Barnmorskorna noterar att ungdomarna infe löser ut sinap-piller, eller löser ut , för att sedan stå där utaneffektivt skydd. För egen del anser jag aff def vore bättre att vi som är äldrefick betala litet mer för våra preventivmedel, så att det skulle kunna blibilligare för flickor . Jag hoppas verkligen - och jag har självfallet ingenanledning aff tro någonting annat - att socialministern ägnar denna fråga alluppmärksamhet och försöker fundera uf ett sätt att göra det hela enklare ochbilligare för de yngsta. Socialministerns svar tyder ocksä pä detta. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på fråga 1985/86:413 om test av proteser, m. m. har frågat mig om jag avser attmedverka fill aft dels proteser o. d. material festas och godkänns föreanvändandet, dels fabrikanten vid uppkomna fel blir ersättningsskyldig. Utredningen om den medicintekniska säkerheten har fått iuppdrag aff bl. a. undersöka om en obligatorisk typprovning eller kontroll avmedicinskteknisk utrustning bör införas och vilka produktgrupper den i så fallbör omfatta. Som eff exempel på produkter som om de inte fungerar kan få mycketallvarliga följder för patienterna nämns i utredningsdirektiven implantat, t.ex. hjärfklaffar, eftersom dessa inte är tillgängliga för fortlöpandekontroll, reparation eller utbyte. Utredningens arbete skall vara avslutatunder är 1986. Patientförsäkringen ersätterbehandlingsskador inom sjukvården. Jag har inhämtat att ersättning harutbetalats för skador fill följd av produkffel, bl. a. bristningar ihjärtklaffsproteser. Anf.28 (): Jag tackar så mycket för svaret. Det är ett bra svar - dethar tydligen safts i gäng verksamhet för att komma fill rätta med dessaproblem. Def sfär helt klart att det är en brist på kontroll pä ett viktigtområde, och de människor som har drabbats av de uppenbara svårigheter ochlidanden som uppstår vid materialfel hälsar naturligtvis defta med tillfredsställelse. Jag kan fa ett exempel. En god vän opererades . Mansatte in en höffledsskäl av plast, men efter eff antal år måste hon opererasom. då reda päaff det var en spricka i höftledsskålen, och hon undrade om det inte förekomnågon teknisk analys - def finns det ju på bilar o. d., som hon sade. Def har alltså inte skett någon sådan här kontroll iSverige, och det är bra aff det händer någonting. Utredningen skall vara klar1986, säger socialministern, och jag hoppas aft det sedan kommer förslag fillåtgärder, sä att människor inte skall behöva lida i onödan. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på fråga 1985/86:412 om industriutvecklingen iBlekinge har frågat mig om vilkakonkreta åtgärder regeringen kommer aft vidta för att snabbt vända utvecklingeni och för att återskapa framtidstron i länet. Jag har under den senaste fiden här ikammaren redovisat min och regeringens syn på situationen i . Jag ärmycket väl medveten om de problem som där råder på arbetsmarknaden, och jag kanförstå att de människor som är drabbade känner oro och otrygghet. Däremot delarjag inte uppfattning när han säger aff framtidstron i länetsvikfar. Lät mig citera vad landshövdingen sade inför en konferens i länethäromdagen just på temat : "Mitt i alla dystra fakta spirar livsglädje ochframtidstro. Vi tar vara pä de fördelar vi har i natur, läge och duktigamänniskor och så försöker vi bygga uf infrastrukturen främst inom utbildningoch kommunikation för att möta behoven och ". Jag menar aft detta aren riktig strategi för aft vändautvecklingen i en mera posifiv riktning. Def krävs emellerfid både tålamod ochuthållighet för aft lyckas. Regeringen är för sin del självklart beredd affmedverka i defta arbete genom regionalpolitiska och andra insatser i ekonomisktvälgrundade projekt. Jag redovisade så sent som vid enfrågestund här i kammaren ett antal projekt i länet där regeringen har beviljatlokaliseringsstöd. Det gäller bl. a. Volvo-Olofströmsverken, iSölvesborg, och i . Dessa insatserberäknas ha gett 440 nya arbefstillfällen. Regeringen har ocksä lämnat stödfill etablering av Elektronikcentrum i och Verkstadstekniskt centrum iKarlskrona. Jag är medveten om att ytterligareinsatser måste göras för aft förnya och bredda näringslivet i . Men -och här upprepar jag vad jag har sagt- detta är inte bara en fråga förstatsmakterna. Def privata och kooperativa näringslivet, regionala myndigheteroch sammanslutningar har ocksä ett ansvar för att arbetet skall bliframgångsrikt. 30KARL-GÖSTA (): Jag tackar industriministern för svaret. Jagvidhåller dock att framtidstron i sviktar. De arbetslösa, de som ärvarslade och de som saknar ett riktigt jobb känner otrygghet för sin framtid.Jag har tidigare från den här talarstolen uttalat aft "trädgårdslokar". Trots en hägrande vår saknar vi i den växtkraft somkännetecknar just våren. Industriministerns svar ger heller inte något direkt hoppför vidkommande. har haft besök av olikaregeringsmedlemmar. Frågor och interpellationer om arbetsmarknads-och befolkningssifuation har varit föremål för debatt i denna kammare. Men ingakonkreta åtgärder för att snabbt vända den negafiva utvecklingen har regeringenpresenterat. Jag kan konstatera att det räcker inte att som regeringen hänvisatill olika lokaliseringsstöd och satsningar pä olika teknikcentra. Def räckerinte att regeringen lovar att medverka med ytterligare stöd fill olika projekti länet. Det måste kombineras med signaler frän regeringens företrädare omandra åtgärder som kan ge hopp om snabba förändringar och skapa optimism förframtiden. Jag har aldrig hört - som exempel på signal - någon företrädare förregeringen uttala att den höga kommunala utdebiteringen i detsocialdemokrafiskt styrda är konkurrenshämmande. Regeringen kan enligt min uppfattning genom att omgåendebesluta om ett riktat frisläpp av medel i allmänna investeringsfonder ochallmänna investeringsreserver för investeringar i återskapaframtidstron i länet. Jag vill därför fråga industriministern om han är bereddatt medverka till att denna åtgärd vidtas och att den kombineras med aff om nyamedel investeras skall möjlighet ges fill skattemässig direktavskrivning ilikhet med vad och kommeri åtnjutande av i resp. . Ärindustriministern, för att minska byråkratin, också beredd att medverka fillatt ge befogenhet att ge tillstånd aft använda medel som finns iallmänna investeringsfonder? Jag tycker att har valt entvivelaktig väg och en dålig strategi när han framhärdar med budskapet attframfidstron i är svag. Jag har tagit del av referaten frånden konferens som jag åberopade. Konferensdeltagarna representerade näringsliv,fackliga organisationer. kommuner och länsmyndigheter. De ställde sig enhälligtbakom ett uttalande som innebär en stark tro pä framtiden i . Och jagvill gärna säga, fru talman, aft jag blev glad när jag fog del avtidningsreferaten frän denna näringslivsträff. Trots stora besvärligheter pälänefs arbetsmarknad och färska besked om neddragningar i industrin var detoptimismen och tron pä framfiden som tog överhand, mäste utvecklas avegen kraft och ufifrån länets egna förutsättningar, Def talades mycket omsamarbete, samlade lösningar och om användning av länets resurser. Det ärviktigt att länet får utvecklas och satsa med def som utgångspunkt. 32KARL-GÖSTA (): Jag delar uppfattningen att skall tavara på sina egna resurser, men det behövs stimulans åtminstone i ett avseende:släpp de pengar somfinns i investeringsfonderna i första hand för de Blekingeföretag som haravsatta medel både i investeringsfonder och i allmänna investeringsreserver.Då fär de stimulans att göra investeringar som skapar nya jobb för framfiden.Det skulle direkt skapa en fin opfimism i länet, Jag beklagar aff endaåtgärd är aff ropa pä staten . Jag har sagt aft ytterligareinsatser självfallet är motiverade frän statens sida för att förnya och breddanäringslivet i , Och är prioriterat i regeringensregionalpolifiska arbete. Jag måste åter få stryka under att det privata ochkooperativa näringslivet, regionala myndigheter och sammanslutningar, liksomockså , har ett ansvar för aft det arbetet skall bliframgångsrikt. 34 (): Jag ropar inte på statens insatser. Insatsernafinns hos företagen i , Def är deras pengar som satsats, det är vinstersom avsatts för kommande investeringar. Men pengarna är infe frisläppta,regeringen skall ju ge tillstånd att släppa dem fria. När def gäller allmännainvesteringsreserven måste industriministern vara medveten om hur pass krångligden är för små och medelstora företag att använda. Släpp medlen fria utan någonstyrning från regeringens sida! Då tror jag på en snabb förändring avutvecklingen i , Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar pä fråga 1985/86:416 om ersättningsindustri tillLjusnarsbergs kommun