prot · G909101 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:101-104 Debatter m. m. Kompletféringsval till talmanskonferensen ochvalberedningen ,, 5 Preliminärplan för kammarens sammanträden 5 Svenskundervisningför vuxna invandrare ................. ............ 6 Anslag fill centrala och regionalamyndigheter m, m, inom skolvä sendet .................................................................... .......... 23 1985/86:419av () om en ny landsvägsbro över Ljusnan iSöderhamns kommun, m, m........................ 37 1985/86:434av () om anställning av piloter från flygvapnetvid civilt svenskt flygföretag...................... 38 1985/86:436av () om höjt statsbidrag fill 1985/86:431 av ()om exporten av vapensy stem ....................................................................... .......... 42 1985/86:433 av Berfil Måbrink (vpk)om exporten av vapensy stem ....................................................................... 42 1985/86:154av () om forskningsprojektet Metropolit................................................................... .......... 46 1985/86:439 av () omrätfen till prisnedsättning pä läkemedel........................................................... .......... 49 1985/86:155 av () omden kommunala energi rådgivningen, m, m.................................................. .......... 52 1985/86:156av () om exploateringen av sand och andramineraler på havsbotten.................................. .......... 53 1985/86:157 av () omde statliga förnyelsefon derna ..................................................................... .......... 54 1 protokoll 1985/86:101 -104 Kompletféringsvaltill utskott..................................................................... 57 1985/86:115avNilsG,Åsling(c)om industripolitiken ................................... .......... 58 1985/86:116av () om ufländska förvärv av svenska 1985/86:121av i (m) om nedläggningen av Kockumscivila fartygsproduktion.......................................................... .......... 71 1985/86:131 av ()om tillsättande av en regional polifisk kommission ............................................................................... 73 1985/86:134 av ()om befolkningsutveckling en i skogslänen, m, m............................................................................ 97 1985/86:135av (c) om befolkningsutvecklingen i.skogslänen............................................................................................. ......... 115 1985/86:136av () om befolkningsutvecklingen ilskogslänen,m, m.................................................................................... ......... 125 195/86:158av () om skattskyldigheten för gåvor 132 1985/86:159av () om åtgärder för aff främja den 1985/86:160av () orn rättssäkerheten........................ 135 1985/86:161av () om åtgärder för aft främja denekonomiska tillväxten........................................................................ 138 1985/86:162av (fp) om iakttagande av avtalet ommänskliga rättigheter ............................................................. ......... 139 1985/86:440av () om tillgången på blyfri ticnsin iglesbygd...................................................................................... 140 1985/86:441av () om försäljningen av 1985/86:442av () om förvärv av 1985/86:443av förste vice talman () om avdrngsbegränsningarnavid inkomstbeskattningen................................ 141 1985/86:444av () om byggmaferialindustrins konkurrenskraft........................................................................................ ......... 141 1985/86:445av () om statens stöd till skol- harnomsorgen.......................................................................................... ......... 141 1985/86:446av () om regeringens prövning av besväröver datainspektionens beslut................................................. ......... 142 1985/86:447av () om statsbidraget fill Göteborgsbotaniska trädgård................................................................. 142 1985/86:448av () om småföretagarnas arbefs- 1985/86:449 av () omledningsfunktionen 2 vid historiska museet ......................................... 143 1985/86:450av i (m) om lönerna fill Prot. direktörernai löntagarfonderna............................. 143 1985/86 1985/86:451av () om informationen om besluts- 101 104 underlagetför regeringens propositioner.............. ......... 143 1985/86:452av () om ett eventuellt förbud mot vissplanering för alternativa energikällor ............. ......... 144 1985/86:453av () om ett eventuellt förbud motytterligare kärnkraffsbyggen........................... ......... 144 1985/86:454av i (vpk) om vapenexportentill ....................................... ......... 144 1985/86:136av () om befolkningsutvecklingen i skogslänen,m, m, (forts, från prot, 103).................. ......... 145 1985/86:137av , Åsling (c) om befolkningsutvecklingen iNorrlands inland, m, m.............................................. ......... 152 1985/86:138av () om befolkningsutvecklingen 1985/86:139 av () om befolkningsutveck lingen i skogslänen ................................................ 177 1985/86:141av () om tillämpningen av sekretesslagen.......................................................... ......... 188 1985/86:128av Margö (vpk) om de kommunala 1985/86:143av () om telefonavlyssningen vidteleverket............................................................. ......... 196 Val av en suppleant för företrädareför partigrupp i talmanskonfe rensen .................................................................... 5 Val av ensuppleant i valberedningen........................ 5 1985/86:10Svenskundervisning för vuxna invandrare 6 1985/86:12 Anslag fill centrala ochregionala myndigheter m, m, inom skolväsendet.................................................. .......... 23 Val av ensuppleant i .............. .......... 57 1985/86:101 Prot. i2(if) talmanskonferensen Preliminär plan för kammarens samman träden Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen. '" Riksdagensprotokoll 1985/86:101 1 § Kompletteringsval till talmanskonferensen ochvalberedningen Socialdemokratiska riksdagsgruppen har som suppleant förgruppens företrädare i talmanskonferensen efter anmält MarianneStålberg och som suppleant i valberedningen efter anmält BirgittaJohansson. vice talmannen förklarade valda till suppleant för företrädare för partigrupp italmanskonferensen (s) suppleant i valberedningen () 2 § Justerades protokollen för den 12 innevarande månad. 3 § Preliminär plan för kammarens sammanträden underhösten 1986 Till kammarens ledamöter har redan nu utdelats en avtalmanskonferensen godkänd plan för kammarens sammanträden - den7 . 4 § Föredrogs och hänvisades 1985/86:110till finansutskottet 1985/86:118fill trafikutskottet 1985/86:119fill lagutskottet 1985/86:133till socialförsäkringsutskottet 1985/86:136till socialutskottet Prot.1985/86:101 5 § Föredrogs och hänvisades ~ ] ~ r~ 1985/86:327-334 filltrafikutskottet 6 § Svenskundervisning för vuxna invandrare Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande /86:10 om svenskundervisning för vuxna invandrare (prop.1985/86:67 och 1985/86:100 delvis). 3 (): är ganska unikt genom aft erbjuda enundervisning i svenska språket för dem som invandrat till värt land. Det tersig naturligt atf det skall vara pä det sättet. Självfallet måste detta ocksävara betydelsefullt för invandrarna. Målsättningen är, som det också står angivet iutbildningsutskottets betänkande 10, aft ge invandrarna sådana kunskaper isvenska språket och om samhälle och arbetsliv aft invandrarna kan hävda sinarättigheter och påverka sin situafion rent allmänt. Kunskaperna skall ocksäunderlätta för dem atf uppfylla de krav och fullfölja de skyldigheter som detär fråga om i samhället. De skall kunna delta i samhällslivet i hela dess vidd.Infe minst väsentligt är det atf de får goda kunskaper i svenska, så att de kantillgodogöra sig den utbildning som framför allt erbjuds i vuxenutbildningensregi. fattade ett principbeslut om riktlinjer förden framtida svenskundervisningen. Det innebär aff den försöksverksamhet somhittills pågått ersätts av ett nytt system med delsgrundläggande svenskundervisning för invandrare, dels enpåbyggnadsundervisning, totalt 700 fimmar. Om detta har det inte rätt någon somhelst oenighet i utskottet, inte heller om den princip som är utslagsgivande,nämligen aft def är kommunerna som i fortsättningen skall ha ett lagstadgatansvar för atf grundläggande svenskundervisning för invandrare anordnas,Anordnarekan vara av fyra olika typer. Kommunen själv kan stå förinvandrarundervisning-en, antingen i anslutning till vuxenutbildning,komvux, eller också inom en fristående organisafion. Men kommunen kanockså enligt majoritetens förslag uppdra ät andra anordnare atf fa ta hand omdenna undervisning, Def kan gälla studieförbund och folkhögskolor och def kangälla arbetsmarknadsutbildning, AMU, som enligt proposifionen dock endastskulle ha hand om grundläggande undervisning fram fill , Ifråga om defta har det skett en ändring ' utskottet som jag återkommer fill. Från den moderata sidan vänder vi oss emot atf kommunernaskall ge eff uppdrag till olika anordnare. Vi menar aft dessa bör kunna erbjudaundervisningsalfernafiv direkt till invandrarna. Denna punkt är enligt våråsikt väsentlig, eftersom svenskundervisningen för invandrare i många fallegentligen utgör den första kontakt som invandrare fär med vårt land. Det ärkanske den första kontakten de får med ett öppet och demokratiskt samhälle, mängagånger med andra värderingar än dem som råder i de länder som de kommer ifrån. Vi på moderat häll menar att det måste visas respekt förinvandrarnas integritet och för deras värderingar. Om de t, ex, anlitar ettstudieförbund skall de vara fullt införstådda med atf def inom studieförbundenfinns olika värderingar. Mänga av studieförbunden har en direkt politiskanknytning. De största studieförbunden har de polifiska partierna sommedlemsorganisationer. Socialdemokraterna har ABF, Moderata samlingspartiethar , och har Vuxenskolan, För oss är det angeläget att invandrarna får en möjlighetaff själva bilda sig en uppfattning. Det skall alltså i görligaste män varafråga om en värdeneuf-ralitet. Därför bör hela systemet byggas upp på ettsådant säff aft invandrarna själva kan bestämma var de vill studera svenska,alltså var de vill slussas in i det svenska samhället. Det är säledesinvandrarna som skall kunna ange 'vilken anordnare de föredrar, vare sig def ärkommun, studieförbund, folkhögskola eller AMU, Även AMU kommer alltsä in idefta system på lika villkor och utan de begränsningar som majoritetenföreslår. Kommunen skall allfid vara beredd atf ställa upp ochanordna svenskundervisning i regi om lägst tolv och i glesbygd lägståtta invandrare sä begär. Skall det vara ett lägre antal föreställer vi oss aftdet måste gä aff ordna samverkan med andra kommuner. Olika anordnare skall alltsåenligt den uppfattning som vi moderater har kunna erbjuda en grundläggandesvenskundervisning för invandrare direkt till invandrarna och infe bara päuppdrag av kommunen. Därigenom kommer man säkert också atf undvika åtskilligtmygel i olika kommuner, där det annars kan bli slagsmål om vem som skall ståsom anordnare. En följd av värt synsätt blir självfallet att vi ocksåkräver att def skall vara eff neutralt statsbidragssystem och atf statsbidragenskall gä direkt till anordnarna. bör göra upp en resursramför varje kommun, och inom denna ram kan sedan statsbidrag utgå tillanordnarna i proportion till deras andel av kommunens totalasvenskundervisning, Samma princip bör också råda när det gällerpåbyggnadsundervisningen. Vi avvisar helt förslaget att studieförbunden skallfå studietimmar i förhällande till den verksamhet som de har haft under desenaste tre budgetåren, Def här innebär inte något annat än atf man konserverarden struktur som råder och atf man sätter konkurrensen mellanstudieförbunden ur spel, Def finns anledning att även tro att defta alldelesspeciellt kommer att gynna def största studieförbundet, nämligen ABF, När vi nu fär ett helt nytt sysfem för svenskundervisning,då bör man också dra konsekvenserna av detta. Propositionen har tillbakavisatspå vissa punkter, bl, a, gäller det rätten att få delta i undervisningen.Riksdagen beslöt 1984 att invandrare som väntade pä uppehällsfillständ skullefå delta i grundläggande svenskundervisning om väntetiden var längre än fyraveckor, I propositionen negligeras detta. Utskottet erinrar nu emellerfidenhälligt om beslut , vilket alltså innebär aff invandrare skallfå delta i svenskundervisning om väntetiden blir längre än . Inteheller skall någon polisutredning behöva vara klar. Vi menar att def kan varabetydelsefullt atf invandraren får chans att relativt tidigt komma iåtnjutande av denna Svenskundervisning för vuxna invandrare Svenskundervisning för vuxna invandrare Prot.1985/86:101 undervisning. Åven om def sedan skulle visa sig aft invandrareninfe fär uppehållstillstånd,är det säkert infe fråga om bortkastad tid. skrivning i det här hänseendet -mild i form men stark i sak - lyder: "Då tillkännagivande är1984 fortfarande äger sin giltighet anser utskottet atf det inte behövs någotförnyat tillkännagivande för attdet fidigare beslutet skall följas-------------------- ," Därefter haralltså regeringen och andra myndigheter att rätta ochpacka sig. Med detta yrkar jag bifall fill reservationerna 1, 5, 9och 12. 4 (): har i skilda sammanhang givituttryck för sin uppfattning att skall bedriva en generös invandrings-och flyktingpolitik. Skall en sådan generös invandringspolitik fullföljaskrävs också att tar ansvar för aff alla som kommer ges förutsättningaraft kunna skapa en meningsfull framfid här. Ett av de viktigaste instrumenten idetta sammanhang är att erbjuda invandrarna en god undervisning i svenskaspråket. beslöt om principerna försvenskundervisning för vuxna invandrare. har vi aft fa ställning fill en uppföljningav nämnda principer. Jag skall därför kort beröra några för viktigapunkter i defta betänkande. Vad gäller bäde grund-sfi och påbyggnads-sfi finns fleraolika utbildningsanordnare atf välja mellan. Frän sida ser vi dettasom något mycket positivt, Mof denna bakgrund är def väsentligt atf kommunernatar stor hänsyn fill invandrarnas önskemål vad gäller val av anordnare, Deffinns också i detta sammanhang skäl att peka på vikten av att studieförbundenges möjligheter atf pä lika villkor erbjuda sina tjänster. Vi har från folkpartiefs sida ocksåunderstrukit vikfen av atf svenskundervisningen sätts in sä snart som möjligtefter det att invandraren sökt uppehållstillstånd. En lång polisutredning färalltså infe påverka de väntandes möjlighet att få svenskundervisning. Bådesocialförsäkringsufskottet och utbildningsutskottet anser att den väntande börfä delta i grund-sfi om väntetiden blir avsevärt längre än . Kommunen har enligt def föreliggandeförslaget skyldighet att samråda med arbetsgivare och fackliga organisafioner ivad gäller de anställda invandrarnas deltagande i undervisningen. Avsikten medsamrådet är att få fill stånd en undervisning där pedagogiska krav tillgodosesoch olägenheter för såväl arbetstagare som arbetsgivare undviks, I synnerhetför små och medelstora företag kan undervisningen innebära problem förverksamheten. Det är viktigt atf defta beaktas vid uppläggningen avundervisningen. Vi har från sida också uppmärksammat behovetav att fastställa en undervisningsfimmes längd, är studieförbundenssfu-diefimme , medan den i den kommunala utbildningen för vuxna ochAMU är . Det förutsätts i det föreliggande betänkandet att fiden 45 minuterskall gälla beträffande undervisning i grund-sfi. Detta konstaterande ärmåhända något som kan väcka uppmärksamhet i vissa kretsar. För atf undervisningen i svenska för invandrare skall fåsä god kvalitet som möjligt har också betonat nödvändigheten av godlärarkompetens och behovet av kompletterande utbildning och fortbildning för nuverksamma lärare. Vi förutsätter alltså atf regeringen fastställerbestämmelser om lärarkompetens och ger UHÄ och SÖ de uppdrag som behövs för attutbildning och fortbildning skall komma till stånd. , herr falman, vill jag något belysa en fråga ivilken vi frän folkparfiets sida är oense med utskoftsmajoriteten. Det gällerfördelningen av resurser till påbyggnads-sfi. Majoriteten föreslär atf SÖ fårfördela antalet studietimmar på studieförbunden i förhällande till defgenomsnittliga antalet sfafsbidragsberäftigade studietimmar i sfi under desenaste fre budgetåren. Den föreslagna fördelningsgrunden för studietimmar ipåbyggnads-sfi skulle möjligen fungera enligt den gamla modellen förflyktingmoftagning, när de flesta flyktingarna kom fill storstäder och fickundervisning genom vissa dominerande studieförbund, Def nya flyktingmotfagandefinnebär aff så gott som alla kommuner kommer aft fa emot flykfingar och fäansvar för sfi-undervisningen. Om studieförbunden skall vara lokalt förankrade och kunnaverka på lika villkor samt hänsyn skall kunna tas fill invandrarnas önskemål,måste resurserna för påbyggnads-sfi fördelas efter en annan grund än hiffills.Frän folkpartiefs sida anser vi aft samma modell för fördelning av resursernasom föreslagits när det gäller grund-sfi bör användas för påbyggnads-sfi underde fre första åren efter sfi-reformens genomförande. Därefter kan resursfördelningenske efter ett genomsnitt av de fre senaste årens verksamhet. Med defta, herr talman, vill jag yrka bifall tillreservafion 10 gällande statsbidrag till studiecirklar i påbyggnadsundervisningi svenska för invandrare. Svenskundervisning för vuxna invandrare 5 (): Reformerandet av svenskundervisningen förvuxna invandrare har faktiskt tagit . varutredningen färdig med sitt förslag, och efter en tämligen kort remisstid hadeden dåvarande regeringen vid regeringsskiftet ett utkast klart till enproposition om en ny svenskundervisning. Men det dröjde ända till november 1984innan vi här i kunde fatta beslut, def första principbeslutet omförändringar i svenskundervisningen. Och inte förrän kan alltsåreformen träda i kraft. Def har således gått en mycket . Mer än en helmandatperiod har det tagit aff få fram detta förslag, Åndå kan vi konstateraatt def är under mycket stor tidspress som reformen nu skall sättas i sjön.Många frågar sig om def kommer att vara möjligt atf fä en verksam och effektivsvenskundervisning per detta är, I samband med atf principbeslutet fattades redovisade vifrån i ett särskilt yttrande atf vårt utgångsläge när det gälldepropositionen egentligen var aft helt och hållet yrka avslag på den. Det varockså vad vi skrev i vår partimofion, Aft vi sedan ändå under resans gångställde oss bakom propositionen berodde dels på atf vi i samband medutskottsbehandlingen lyckades fä till stånd en lång rad vikfiga förändringar,dels på atf vi dä tyckte Svenskundervisning för vuxna invandrare aft fråganirite kunde förhalas ytteriigare. Det var angeläget atf vi verkligen kom fillett beslut. När man nu börjar kunna se slutresultatet kan vi måhändaångra att vi inte stod fast vid värt yrkande om avslag. Vi skulle i sä fall istället ha fått ett helt nytt förslag. Kanske hade slutresultatet då kunnat blinågot bättre. En av de frågor som vi debatterade intensivt i samband medprincipbeslutet var kostnadstäckningen för kommunerna. Staten lyfter alltsåöver ansvaret att stä för svenskundervisningen för vuxna invandrare pä kommunerna.Ett av de stora diskussionsämnena var i vilken mån def statsbidrag som manavsäg atf ge till kommunerna skulle komma aft täcka de verkliga kostnaderna.Jag vill inte påstå att vi var ense i debatten i kammaren, men vi kom ändå ettstycke på väg, I samband med att förslaget till nytt statsbidragssystempresenterades kom det också eff pressmeddelande från ,där utbildningsminister säger följande: "Kommunerna kommer aft få ansvaret för dennautbildning, men de kommer genom statsbidrag att garanteras täckning för den genomsnittliga kostnaden för den undervisning de genomfört ," Mof den bakgrunden känns det konstigt aff vi i dennn dagfortfarande skall behöva avge reservationer för aft hävda atf kommunerna skallfå kostnadstäckning, att de verkligen skall fä betalt för det arbete de utför.Om andemeningen i pressmeddelandet skall stä sig måste rimligen de invandraresom kommer fill , oavsett hur mänga eller hur fä de är, fä densvenskundervisning som vi i lag garanterar dem, och följaktligen mäste statenbetala vad det kosfar. Dä borde den rimliga konsekvensen vara att det finns effförsöksanslag och aft man ser till atf kommunerna får de pengar som de har räfttill för den svenskundervisning de har meddelat. Den andra frågan jag tänkte beröra gällerpåbyggnadsutbildningen, som också de båda föregående talarna har varit inne pä,Def är riktigt aff def, med def nya flyktingmoftagandet och den förändradeinvandring över huvud taget som vi har i , har tillkommit mängakommuner, som tidigare infe tagit emot invandrare, Def är då märkligt attunderlaget för beräkningen av statsbidragen till studieförbunden fortfarandeskall bygga pä något slags ärsmedelfal . Från sida har vi aktualiserat den frågan en gångtidigare, , i en parfimotion, Ufskotfsniajorifefen motiveradedä sitt avstyrkande med atf def vore dumt aff ändra systemet för hur man skallberäkna statsbidragen alldeles innan utbildningen skall reformeras. Nureformerar vi svenskundervisningen för invandrare, men fortfarande anses detatt vi skall behålla def gamla systemet, Detfa innebär, som jag tror pekade på, enrisk för atf man åsidosätter studieförbundens möjligheter atf pä lika villkorerbjuda sina tjänster. Vi har ganska ofta - infe minstnu när vi i utskottet behandlar folkbildningsfrägor, den breda datautbildningen,m, m, - haft anledning att påminna åtminstone utskottsmajoriteten om atf vi harlagt fast grundläggande principer som innebär aff folkbildningsarbetet här ilandet är fritt och frivilligt och skall kunna erbjudas av alla studieförbundpå lika villkor. Dessa principer är viktiga inte minst i det här sammanhanget. Med detta, herr talman, ber jag atf fä yrka bifall fillreservationerna 6, 11 och 13, 6 (vpk): Regeringens förslag om svenskundervisning förinvandrare kommer i som kännetecknas av drastiskt ändradeförutsättningar för invandrarna. Effekterna av den accelererande strukturellaomvandling som den kapitalistiska produktionen genomgår blir ett stadigtminskande behov av arbetskraft, och allt större grupper av människor slås uf urproduktionen. Hårdast drabbad blir den okvalificerade arbetskraften, tillvilken större delen av invandrarna hör. Dessutom ställs det helt nya och annorlunda krav päarbetsmarknaden när det gäller ökad yrkesutbildning, höjd allmän kunskapsnivåsamt större språkkunskaper. Det innebär större svårigheter för invandrarna attkomma in pä arbetsmarknaden och aff stanna där. Som en följd av denna utveckling kan man konstatera enökad segregntlon pä arbetsmarknaden, där invandrarna koncentreras fill olikastäd- och diskjobb eller annan lågavlönad sysselsättning inom olikaserviceyrken. Man kan också konstatera den mycket höga andelen invandrare iarbetsmarknadsutbildningen och i andra arbetsmarknadspolifiska åtgärder. En följd av denna utveckling är också de oroväckande storaarbetslöshetssiffror som redovisas för invandrare och som för vissa åldrar ärmer än dubbelt så höga som för befolkningen i övrigt. Av allt aff döma kommer industrins strukturella omvandlingaft fortsätta ocksä i framfiden med medföljande arbetslöshet och utslagning.Invandrarnas situation kommer att förvärras i samma takt som konkurrensen omde befintliga arbetsplatserna skärps och arbetslösheten breder ut sig. Därförär det helt nödvändigt med särskilda insatser från samhällets sida. Undervisning i svenska och orientering om svenskaförhållanden är särskilt vikfigt. Utan goda kunskaper i svenska har man ingenmöjlighet atf konkurrera pä arbetsmarknaden .