prot · G909157 · 1985-12-31 00:00:00 — Vad som fått en alldeles speciell aktualitet är fråganom vapenexport till . Den har försvarats med att karaktärenpå exporten är sådan att det som säljs inte kan användas mot Fretilin. Vid FN-delegaten Hortas besök i fick viinformationer som pekar i en annan riktning. Han hävdar nämligen att det pågårstrider också i Östra Timors kustområden och att de indonesiska styrkornaanvänder sig av beskjutning från fartyg. I och med detta är det uppenbart attrisken är mycket stor att svenska kanoner som exporteras till Indonesienfaktiskt används för bekämpning av Fretilins styrkor på . Dåförefaller risken vara mycket stor att vi har kommit i den situationen attSverige, som man tar avstånd från den indonesiska ockupationen ochden indonesiska terrorn mot Östra Timors befolkning, förser den indonesiskaregeringen med vapen som den kan använda för detta ändamål. Jag kan inte se detpå något annat sätt än att i ljuset av dessa informationer måsteompröva sin exportpolitik när det gäller . Jag har ställt en fråga till utrikeshandelsministern omdetta. Men tyvärr har PrOt. 1985/86:157 han varit förhindrad att svara påden. Denna sak kommer alltså inte upp till diskussion här iriksdagen under detta . Därför är det angeläget att i ~. dettasammanhang få ta upp den. De uppgifter som vi har fått om stridernas karaktär,och som skarpt skiljer sig från vad som har redovisats från den svenskaregeringen i tidigare debatter, måste vi ta på så stort allvar att vi nu ärberedda att ompröva frågan om svensk vapenexport till . 92 (vpk): , detta kan framstå som någotmärkligt. Jag har hållit mig strikt till betänkandet. I den enhälliga motionsom vpk väckte tog vi även upp frågan om vapenexporten. Men dennafråga har behandlats och kommer att behandlas i andra sammanhang. Det är denformella ordningen. Den har alla partier i utrikesutskottet accepterat. Men jaghar naturligtvis inte någon avvikande uppfattning när det gäller på vapenexporten. Men jag tror inte att det är konstruktivt att ta uppdetta . Det är naturligtvis riktigt att de borgeriiga regeringenunder röstade aktivt för rätt till självbestämmande. Men detvar faktiskt de borgerliga regeringarna som sedan ändrade sitt ställningstagandeoch lade ner sina röster. Detta byggde på, som sade, sådaninformation att vi de facto måste erkänna att nu har införlivatÖsttimor i sitt område. Såvitt jag kan förstå kan befrielserörelser ha nedgångaroch ha oerhört svårt att få ut information. Den information vi fick vid nämndatillfällen var inte korrekt, kanske beroende på att det var svårt att fåinformationer från . En befrielserörelse är. , ett folks kamp förrätt till nationellt självbestämmande. Den kan man aldrig kuva, oavsett värdenkampen pågår. Man kan inte utplåna något sådant. Därför får man inte helleracceptera det som gjort. Vi har fått ordentliga informationer från Fretilinsrepresentant efter utskottsbehandlingen, vilket gör att det inte kan vara såsvårt för att ta ett riktigt ställningstagande förÖstfimors rätt till nationellt självbestämmande. får nu ordet för anförande men endast föratt behandla yrkandena 3, 6 och 7 i vederbörande motioner. 94 (): Jag skall något beröra det som upp. Det var inte någon kritik från min sida mot för att han inte tog upp vapenfrågan. Jag annonserade bara att jag ville beröra den, eftersom vi nu i frågan har fått informationer som inte förelåg när ärendet behandlades i utskottet. Dessa informationer har vi fått , varför jag för min del kände behov att ta upp frågan. Jag noterar att informationerna angående karaktären av striderna på skiljer sig mycket skarpt 73 Prot.1985/86:157 . Krafttillgångar i , m. m. från vadsom tidigare bl. a. utrikeshandelsministern sagt. Därför finns det anledningtill ett nytt synsätt. Beträffande omröstningarna i FN ansåg jag det angelägetatt framhålla att man av inlägg kunde få bilden att det varregeringsskiftet i som föranlett ett annat röstningsuppträdande. Den bildenär felaktig. Det var alltså inte regeringsskiftet i som föranleddedetta, utan det våren annan bedömning inom vår utrikesledning. Såväl socialdemokratiskasom icke-socialistiska regeringar har röstat aktivt för . Såväl socialdemokratiska som icke-socialistiska regeringar hari andra lägen valt att avstå när det gällt omröstning om . Det äralltså inte någonting som direkt hänger samman med vad för slags regering vihar. Det är intressant att notera att säger atten befrielsekamp aldrig kan kuvas. Det låter sig naturligtvis sägas. Vi kanpåminna oss om ett annat ärende som vi diskuterat här i kammaren,nämligen den sovjetiska annekteringen av , och . Den haronekligen vissa paralleller med den indonesiska annekteringen av har inte hört att man från vpk:s sida begärt att t. ex. i FN skulleagera för några resolutioner där det skulle krävas självständighet för ,och , 95BERTIL MÅBRINK (vpk): Med anledning av det sista sadei sitt anförande vill jag påminna som ledamot av utrikesutskottetom att betänkandet om balterna var enhälligt. Vpk är också representerat iutrikesutskottet. 96 (): Det är just vad jag har konstaterat. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten omarbetsmarknadsutskottets betänkande 14.) Kammaren övergår nu till att debattera näringsutskottetsbetänkande 35 om vissa anslag m.m. på tilläggsbudget III inomindustridepartementets område. I fråga om detta betänkande hålls gemensamöverläggning för samtliga punkter. Krafttillgångar i , m. m. 98 (): befarar - i likhet medcenterpartiet - att vattenfallsverkets förvärv av fallhöjder i kanuppfattas som ett ställningstagande/ör en utbyggnad av älven. den i formav förarbete innan ärendet behandlats av får inte göras, anservi. Ett avslag nu på regeringens förslag om bemyndigande attgodkänna avtalet mellan vattenfallsverket och , , börinte utesluta att vissa från struktursynpunkt motiverade byten avkrafttillgångar mellan företagen genomförs. Vi anser därför att regeringen böruppdra åt vattenfallsverket att ta upp förhandlingar med BÅKAB om en nyuppgörelse. I denna bör fallhöjden i inte ingå. Också en mycket begränsad del av det s. k.Bergslagspaketet behandlas i detta betänkande. a. upptas vissa delar avfolkpartimotionen 472, nämligen de som behandlar frågan om minikraftverk,naturgas och mineralletning. har beslutat om högst 50-procentiglånegaranti för åtgärder som syftar till att vidmakthålla, ökä eller få tillstånd elproduktion i små vattenkraftverk. Från sida vill vi gärnabetona betydelsen av minikraftverk. Det förtjänar också att påpekas attdammriskutredningen bl. a. har till uppgift att studera förutsättningarna förutbyggnad av små vattenkraftverk vid äldre, övergivna dammar. Beträffandefrågan om naturgasledning fram till Bergslagen vill jag nämna att en utredningkommer att tillsättas för att studera naturgasens framtida roll. Ett annatutrednings-och förhandlingsarbete pågår för att klargöra förutsättningarna fören utökad naturgasanvändning i . Från sida vill vi framhålla vikten avmineralletning i Bergslagen. Den frågan harförövrigt också väckts av fleraandra partier . Omfattande prospekteringar bedrivs av ochandra företag. Det vore bra om dessa projekteringar kunde forceras och vidgas. Med detta som bakgrund vill jag yrka bifalltill reservation nr 1 och i övrigt till utskottets förslag. Krafttillgångar i , m. m. 99PER-OLA (): Detta är ingen ny fråga utan enförlängning av det ärende som vi behandlade tidigare i anslutning tillbetänkandet 1985/86:9 då vi också tog upp energifrågor och frågan omvattenkraftsutbyggnad i . Utifrån värderingar har ingenting nytt framkommitsom gör att vi har anledning att ändra ståndpunkt. Det ställningstagande somutskottet på regeringens begäran har gjort innebär att man i förväg har bestämtsig för en utbyggnad av . Det har också förekommit sådana argument idebatten. Vi tycker inte att vi skall föregripa utslag. Enligt vårt sätt att se saken finns det inte heller någramotiv för en utbyggnad av denna älv. Regeringen bör därför få i uppdrag att taupp nya förhandlingar med BÅKAB om denna uppgörelse, syftande till att bytet avvattenkraftillgangarna och fallhöjderna inte kommer till stånd. Därmed,herr talman, yrkar jag bifall till reservation 1. Prot.1985/86:157 Anf. lOO (vpk): 30 maj1986 Herr talman! Vänsterpartietkommunisterna stöder tanken på ett domine- Krafttillgångar i älven, m.m. randesamhälleligt ägande av energitillgångar och distributionsapparat för dennakraft. Som en konsekvens av detta synsätt tycker vi det är bra att Vattenfallgenom avtalet med bl. a. kunnat öka sitt aktieinnehav i ABGrytforsen och . Det kraftanläggningsbyte som föreslås genomföras med BÅKABär måhända praktiskt ur renodlad struktursynpunkt. Men i perspektivet avaffärsmässighet och att inte skall medverka i uppgörelser som kanfrämja skatteundandragande är uppgörelsen felaktig, omoralisk och förkastlig.Den kan dessutom underlätta ansträngningar att få Råneälvenutbyggd för vattenkraftsproduktion av elkraft. kommunisterna har inte för avsikt attunderlätta exploatering eller främja skatteundandragande. I motion1985/86:471 har vi något utvecklat vår syn på dessa frågor. Med detta vill jag yrka bifall tillreservation 2 vid detta betänkande. 1 andra hand kommer vpk att i den kommandevoteringen stödja reservation 1. Detta handlingssätt är logiskt, eftersom ocksådenna reservation tar sikte på att inte underlätta en exploatering av Råneälvenför elkraftsproduktion. 101 (): Det är riktigt att detta är en fortsättningav en debatt som vi hade för inte alltför länge sedan här i kammaren. I anslutning till detta ärende motsätter sig ochfolkpartiets representanter i näringsutskottet vattenfallsverkets förvärv avfallhöjder i , medan vpk främst ifrågasätter förvärvet från ekonomisksynpunkt. I den aktuella propositionen framhålls att ettgenomförande av projektet givetvis kräver att det prövas och befinns tillåtligtenligt vattenlagen. Utskottsmajoriteten vill ytterligare markera detta. Isamband med prövningen enligt vattenlagen kommer de motstående intressen somfinns att ingående prövas och vägas mot varandra. Att vattenfallsverket nuförvärvar fallhöjder i kan inte på något sätt föregripa en sådanprövning. Det hade varit värdefullt om reservanterna avstått frånsin reservation. Den kan nämligen lätt skapa intryck av att prövningen enligtvattenlagen blir obehövlig, och det kan knappast vara reservanternas mening. När det gäller vpk-reservationen är att konstatera att närdet gäller värderingen av krafttillgångar måste hänsyn tas till samtligaingående faktorer, exempelvis anläggningarnas ålder och kostnader för drift ochunderhåll. Enligt utskottets uppfattning finns det ingenting som tyder på attde aktuella bytesobjekten enligt en sådan värdering inte skulle var likvärdiga.I den mån här uppkommer reavinster får de behandlas enligt gällandelagstiftning. Jag ber att få yrka bifall tillnäringsutskottets hemställan i betänkande 1985/86:35 och avslag påreservationerna. 102GUDRUN (): Prot. Krafttillgångar i , m. m. Det är knappast reservanterna som görsituationen litet 30maj 1986 olycklig och gör att man kan tro att frågan intebehöver prövas i . Det är naturligtvis utformningen av avtaletoch det faktum att dessa fallhöjder skall ingå som ger det intrycket. Jagtycker det är helt fel av att skylla detta på reservanterna. Attstatens vattenfallsverk skall få i och BÅKAB:sandel i med en deldistributionsanläggningar ställer vi upp på och tycker är riktigt. Mendispositionsrätten till fallhöjderna borde inte ingå. Undanta dem från avtalet!Eller rättare sagt; Omförhandla så att de inte ingår i avtalet! Vi tycker också att det är mycket olyckligt om avtaletkommer att uppfattas som att nu har tagit ställning för en utbyggnadav . Frågan om utbyggnad skall ju till att börja med prövas enligtvattenlagen. Först därefter kan det bli aktuellt med en eventuell prövning avdispositionsrätten. 103 (): Vår tveksamhet bygger på att regeringen i dentidigare propositionen klart uttalade att avtalet var ett steg i ett arbete föratt underlätta en utbyggnad av . Därför är vårt ställningstagandeganska naturligt. Vi har från sida ingen anledning att ställa ossbakom ett avtal som innebär att staten lägger under sig fallhöjder som vi anserinte skall byggas ut. 104 (vpk); Jag tror att alla som deltar i denna debattär klart medvetna om reglerna och formerna för en vattendomstols handläggningav ett vattenmål. Det är inga nyheter hur det går till, och jag tror inte attnågon av oss på den punkten kan tillföra ytterligare information till de andra. När det gäller frågan om uppgörelsens affärsmässighet ärdet ett obestridligt faktum att vi i vår motion har lagt fram en beräkningöver hur dålig affären är. Det bemöts av med det mycket lösligapåståendet att man måste bedöma anläggningarnas ålder och alla andra faktorer.Han redovisar ingen som helst ekonomisk beräkning eller något annat som jävarvåra uppgifter i motionen. Upptill bevis, ! Har vi fel? Eller är utskottetsagerande ett bekvämt sätt att avfärda obekväma och svårhanterliga påståenden iett ärende som egentligen handläggs på ett ganska sjukt sätt? 105 (): Det är riktigt att utskottet slår fast attprövningen enligt vattenlagen skall ske oberoende av det aktuella avtalet.Reservationen kan indirekt medverka till uppfattningen att rnan med hjälp avolika avtal och överenskommelser skulle kunna ifrågasätta handläggningen enligtvattenlagen. Det är i det avseendet som jag menar att det är något olyckligtatt reservationen har tillkommit, när det i detta fall finns ett mycket klart Krafttillgångar i , m. m. uttalande,både från regeringen i propositionen och frän utskottsmajoriteten. Vad beträffar värderingen av tillgångarna är det ganskasjälvklart att vi inte kan sitta och i detalj kontrollera allt och göra denaffärsmässiga bedömning som i slutskedet ligger bakom en sådan här uppgörelse.Men uppgörelsen har trots allt, , efter granskning av utskottetbefunnits godtagbar från ekonomisk synpunkt av en överväldigande majoritet inäringsutskottet. Det är ändå någon garanti för att uppgörelsen upplevs somgodtagbar. 106 (): Helt kort: tycker att det ärolyckligt att reservationen har tillkommit. Jag vill kvittera och till ÅkeWictorsson säga: Den stora olyckan är att socialdemokraterna och moderaternahar intagit den ståndpunkt som de har gjort i denna fråga. De är såledesberedda att, för en mycket liten energivinst, exploatera ytterligare en älv. 107 (vpk): anför till bevis någotverkligt oomtvistligt, nämligen att det har funnits en majoritet inäringsutskottet för att anta utskottets yttrande. Det är på sätt och vis ettnytt argument, men det är egentligen en mycket svag bevisföring. Om man inte har gjort ekonomiska beräkningar, inte harfast mark under fötterna, må man erkänna: Denna fråga har vi inte prövattillräckligt, utan det kan faktiskt vara så som vpk framhåller. Det borde ÅkeWictorsson ha sagt. är i och för sig väl kapabel att tala försig själv, så det tänker jag låta honom göra. Men det finns alltså inga bevisför att inte vpk:s beräkningar i dessa frågor är helt korrekta. inte anfört något annat argument än att det finns en majoritet för denmotsatta uppfattningen. Jag tror att den stora olyckan rned reservationerna förÅke Wictorsson är att det inte går att peka på en politisk enighet i fråga omen exploatering. Det är nog exploatera som egentligenvill. 108 (): Självfallet har de påståenden som görs i motionenfunnits med vid utskottets behandling av ärendet. Utskottet har granskatuppgifterna och funnit att det inte kunnat ställa sig bakom vpk:s värdering.Det var detta jag försökte uttrycka i min föregående replik. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten omarbetsmarknadsutskottets betänkande 14.) Kammaren övergår nu till att debattera näringsutskottetsbetänkande 22 orn lag om näringsförbud, m.m. Lag omnäringsförbud, m. m. 110 (): I regeringens proposition 1985/86:126föreslås ytterligare ingrepp i näringsfriheten i form av utökad vandelsprövningav näringsidkare inom restaurang- och transportbranscherna. Vidare föreslås enutvidgning av möjligheterna att döma till näringsförbud genom att även andrakriterier än konkurs skall kunna bilda underlag för ett näringsförbud. Exempelpå sådana är Underlätelse att betala skatter, tullar och avgifter till detallmänna. Det samlade motivet för att föreslå dessa åtgärder sägs vara"att det är utomordentligt angeläget att snabbt åstadkomma påtagligaresultat i kampen mot den ekonomiska brottsligheten". Vi moderater delar naturligtvis regeringens högst lovvärdaambition att komma åt den ekonomiska brottsligheten, men vi avviker på ettviktigt område från regeringen. Vi menar nämligen att de åtgärder som skallvidtas måste stå i överensstämmelse med enskilda människors krav på rättssäkerhet. Den grundläggande regeln i samhället måste enligt våruppfattning vara att människor förutsätts vara hederliga tills motsatsenbevisats och att straff som utdöms för ett brott inte skall förfölja denstraffade i all evighet. De i propositionen föreslagna åtgärderna är inget annat änytterligare påminnelser om att vi är på väg mot rättssamhällets upplösning.Socialdemokraternas prioritering mellan den enskilde individens krav pårättssäkerhet och statens krav på effektivitet i skatteuppbörden kan knappastbelysas bättre. Regeringen prioriterar bara staten. Det är enligt vår meningnästintill skamligt att man skjuter upp en ny lag som äntligen bringar ordningi förhållandet arbetsgivare-arbetstagare, en s.k. lex Hjortberg, och i ställetkoncentrerar resurserna på att ytterligare urholka rättssäkerheten. Grundregeln i näringsfriheten måste vara ettfritt tillträde till marknaden. Någon annan regel är oacceptabel om man vill gevanliga människor möjlighet att bli företagare. De som tar vara på denmöjligheten bör stimuleras att delta i frivilliga kurser av olika slag-ibokföring, arbetsrätt m. m. Vi hör ofta ropen på etableringskontroll. De kommer fråndem som vill socialisera marknaden och också från vissa företagare som ärlivrädda för konsumenternas makt. Statens roll i detta sammanhang måste varaatt se till konsumentens bästa, dvs. att låta konsumenterna genomsina inköp styra utvecklingen. har regeringen släppt konsumentintresset ochnäringsfriheten och givit efter för fack och branschförbund, som är livsfarligakompanjoner när det gäller näringsfriheten. Visserligen förekommer tillståndsprövning ibåde restaurangbranschen och åkeribranschen, men dessa har ju som primärmålatt kontrollera alkoholkonsumtionen resp. ge ett skydd till dem som anlitar etttrafikföretag. föreslås en utvidgning byggd på att myndighetspersoneri förväg skall bedöma personers karaktär. Vägen för mygel ochmyndighetsmissbruk vidgas därmed, och vidare straffas de som tidigare begåttoegentligheter eller pä annat sätt varit föremål för myndighetsingripande.Vidare ligger vägen Lag om näringsförbud, ih. Lag om näringsförbud, m. m. öppen förpåtryckningar från branschförbund och fackföreningar att kräva näringstillståndi andra branscher. Socialdemokraterna är på väg att överge en fin princip, somde tidigare försökt vårda, nämligen att ge alla som vill starta företag chansentill detta. Men också när det gäller förslaget till utökademöjligheter att utdöma näringsförbud sätts rättssäkerheten åt sidan. Visserligen torde näringsförbud inte kunna betecknas somett straff i formell mening, men det kan dock inte råda något tvivel om att denenskilde och omgivningen uppfattar ett förbud som ett straff. utvidgas kriterierna för utdömande av näringsförbudfrån att ha gällt personer som på ett systematiskt sätt missbrukat konkursinstrumentetoch därigenom visat sig synnerligen olämpliga att driva företag, till att gällaenskilda näringsidkare som har gjort sig skyldiga till underlåtelser som intekan betecknas som ringa när det gäller att betala skatt, tull eller avgift. I denna proposition saknas - precis som när det gällereko-kommissionens förslag-en analys av om det råder proportionalitet mellan destraff som kan följa på olika gärningar. Genom näringsförbudet skulle enpåföljd införas utan att någon värdering har skett av hur denna förhåller sigtill påföljder i och annan lagstiftning. Därmed rubbas balansen isystemet. En viss egenskap hos lagöverträdaren - att han ärnäringsidkare - får i praktiken en självständig, straffskärpande verkan. Dettaleder till ökad rättsosäkerhet för medborgaren. Den skatterättsliga lagstiftningen är enogenomtränglig materia för andra än experter. Inte ens finansministern kandeklarera 100-procentigt felfritt alla gånger. Vi får exempel påföretagare som råkar illa ut i skattedjungeln utan att senare bedömas varaskyldiga. De grunder för näringsförbud som regeringen uppställer ärenligt sätt att se alldeles för vaga. Näringsförbud skall endast kunna tillgripas under klartangivna, för envar lätt konstaterbara förhållanden. Så är inte fallet iregeringens proposition. Det finns mer än tillräckligt avpåföljder för s.k. eko-brottslighet. Det som saknas är resurser att påmyndighetssidan följa upp utvecklingen och jaga de verkligt stora brottslingarna.Ett enklare skattesystem, bättre resurser och möjligheter på polis- ochåklagarsidan är den bästa medicinen mot denna sorts brottslighet. De ständigtåterkommande förslagen från regeringen i dessa ärenden försvårar för denseriösa näringsverksamheten, medan skurkarna kommer undan. Genomatt trampa på rättssäkerheten riskerar dessutom staten att förlora respekt isin kamp mot ekonomisk brottslighet. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillreservationerna 1,3,5, 7, 9 och 10. 111CHRISTER EIREFELT (fp): Näringsfriheten är en förutsättning förmarknadsekonomin och därmed för ett öppet och fritt samhälle. Näringsfrihetinnebär möjlighet för var och en att utan hinder utöva en näring. Den innebärockså en möjlighet för konsumenter att välja mellan skilda produkter ochtjänster. Närnäringsfriheten garanterades i lag var detta ett Lag om näringsförbud, tn. stortgenombrott för liberala idéer. Alltsedan dess har liberaler slagits för att PrOt. 1985/86:157 skydda näringsfriheten och utvidga den. mer än någonsintidigare är näringsfriheten en symbol för marknadsekonomi,frihandel, konkurrens och rätt att testa nya idéer på marknaden. Den är ocksåen symbol för samhällets attityd till företagare som personer. Kärnfrågan nuoch är om samhällets attityd skall präglas av socialistisk misstroeller av liberal tilltro. Näringsfriheten i är inte oinskränkt. Det är ihuvudsak okontroversiellt att näringsfriheten i vissa sammanhang inskränksgenom etableringskontroll när det gäller rätt att utöva ett visst yrke, t. ex.läkaryrket. Kontroversiellt är det däremot att det inom två branscher,transportbranschen och restaurangbranschen, krävs särskilt tillstånd. Fördessa två branscher föreslås nu i propositionen ytterligare skärpningar genomen försöksverksamhet med utökad vandelsprövning. Det här regeringsförslaget är ett av mänga hot motnäringsfriheten och den fria konkurrensen som på olika sätt har aktualiseratsunder senare tid. Här föreslår regeringen utökad vandelsprövning i tvåbranscher, transportbranschen och restaurangbranschen. vänder sig bestämt emot att myndigheterna påförhand skall kunna avgöra vilka personer som efter det att de har startat ennäringsverksamhet kommer att "fullgöra sina skyldigheter mot detallmänna". Genom att införa näringstillstånd för transportbranschen ochrestaurangbranschen utpekar man alla som vill starta verksamhet inom dessabranscher som potentiella brottslingar. Prövningen av huruvida en person harförmåga eller vilja att exempelvis betala skatt kan aldrig avgöras annat än iefterhand. Den som då visar sig ha begått kriminella handlingar skall lagforasför detta i vanlig ordning. Regeringsförslaget innebär också en utvidgning avmöjligheten att utfärda näringsförbud. Också på den här punkten sägerfolkpartiet nej. Vi har tidigare accepterat möjligheten att döma tillnäringsförbud, och det gör vi också , men bara under mycket bestämdaförutsättningar, nämligen att det föreligger ekonomisk brottslighet "sominte är ringa".