prot · G90927 · 1985-12-31 00:00:00 — har frågat mig dels närregeringen avser att återkomma till med förslag till lag omkommunernas skyldighet att anordna grundläggande svenskundervisning förinvandrare, dels när regeringen avser att utfärda riktlinjer förlärarkompetens för sådan undervisning. På den första delfrågan vill jag erinra om att jag så sentsom här i kammaren, i ett svar på en fråga av YlvaAnnerstedt, meddelade att regeringen avsåg att förelägga enproposition med bl, a, förslag till en lag om grundläggande svenskundervisningför invandrare. Regeringen har vid dagens sammanträde beslutat att föreläggariksdagen en sådan proposition. De bestämmelser avseende svenskundervisningen för vuxnainvandrare som regeringen skall utfärda, bl, a, för lärarkompetens, kommer attmeddelas möjligt efter det att behandlat det nämndalagförslaget, 31 (): Herr talman! Jag tackarutbildningsministern för svaret. somtillsattes för att utarbeta en läroplan för SFI, fastställa lärarkompetens,utarbeta lagtext och konstruera ett statligt schablonbidrag har tagit tid påsig. Den frihet som lämnade kommunerna att väljaorganisationsform har föranlett några promemorior och andra skrivelser tillKommunförbundet. Men de verkligt svåra pusselbitarna saknas fortfarande, ochregeringen har ju inte förrän aviserat ett lagförslag. När det gäller den fortsatta SFI-utbildningen ärförvirringen stor ute i kommunerna, och inte ens så stora kommuner som Stockholmoch har bestämt hur de egentligen skall ha det. Ett fastställande avden lärarkompetens som skulle krävas var en springande punkt i SFI-reformen.Därvidlag saknas regeringens direktiv. Alla är på det klara med att dispensermåste kunna beviljas under en övergångstid, men kommunerna bör snart få vetavad som skall gälla framgent. Jag vill fråga om det inte är enomvänd tågordning att först presentera lagförslaget och senare fastställalärarkompetensen. Enligt min uppfattning bör lagförslaget och schablonbidragetbasera sig på bl. a. vilken lärarkompetens man kräver. 32Utbildningsminister : Herr talman! Det kan naturligtvis rådadelade meningar om vad som är den rätta turordningen. Regeringen har ansett attriksdagen först bör pröva om Prot,1985/86:27 kommunerna genom lag skall åläggas den här skyldigheten - attfastställa hur lång utbildningen skall vara och vilkagrupper som skall omfattas av den. k. frizoner inom högskolan dessaregler är fastställda och det klarats ut hur finansieringen skall ske, kan regeringengå vidare med detaljbestämmelser. 33 (): Jag har tidigare fört fram misstanken attundervisningen i fortsättningen skulle komma att bedrivas huvudsakligen avcirkelledare, vilket skulle bli en besparing - ytligt sett och på mycket kortsikt visserligen -för staten. Men det finns numera en lärarutbildning specielltinriktad på svenska för vuxna invandrare, och likaså finns det ett stort antalSFI-lärare inom AMU, vilka nu riskerar att bli utan arbete. Det är enlärarkategori vars kompetens redan motsvarar de av AMU fastställda kompetenskraven,som är ganska höga. Kommunerna svävar ännu i ovisshet om hur schablonbidragetskall beräknas och vilken lärarutbildning som skall vara den normala. Reformen skall träda i kraft , och mångasamordningsfrågor och organisationsfrågor återstår. Avser utbildningsministernatt ge kommunerna besked under denna termin? Som jag förut framhöll är det naturligt förregeringen att avvakta innehållet i beslut, innan vi går vidare. del av de frågor som här togs upp är behandlade redan i lagförslaget. 35 (); Jag hoppas att lagförslaget också följerriksdagens beslut i det avseendet, att kommunerna skall kunna lägga dennaundervisning inom komvux. Kommitténs promemoria till hardärvidlag varit ganska oklar, medan utbildningsutskottet sade ifrån att enligtutskottets mening bör en kommun kunna välja att själv anordna grund-SFI inomden kommunala vuxenutbildningen. Kommer denna möjlighet att finnas? Överläggningen var härmed avslutad. 10 §Svar på fråga 1985/86:181 om s. k. frizoner inom högskolan har frågat mig om jag avser attfullfölja min företrädares intentioner att införa s. k. frizoner på högskolansområde. Min företrädare inledde endiskussion inom högskolan om möjligheterna att förbättra verksamheten ocheffektivisera administrationen genom försök med minskad reglering. Någraförslag har redan kommit till departementet, och en diskussion pågår på flerauniversitet och högskolor. Jag avser att med bl. a.ledningarna för högskoleenheterna diskutera hur vi skall gå vidare i dettaarbete. Jag har erfarit att många av de regler som upplevs som hämmande förhögskoleverksamheten inte är specifika för högskolan utan snarare en del avden generella regleringenav den statliga förvaltningen. Jag kommer därför att diskutera med minakolleger i regeringen om möjligheten inom högskolan att göra försök medundantag även från sådan generell statlig reglering. 37 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret.Jag är helt nöjd med det. väntar vi förstås på realiserandet av det somutlovats. Vi inom högskolestyrelserna fick till uppgift av förrautbildningsministern att tänka över möjligheterna tillförsöksverksamhet med frizoner. Utbildningsministern skulle sedan återkommatill frågan efter sommaruppehållet. Jag tror att man har tänkt en hel delkonstruktivt för att förbättra kvaliteten och för att rationalisera ute ihögskolorna. Jag ser fram emot kontakter medutbildningsministern för att göra våra högskolor bättre kvalitativt. Överläggningenvar härmed avslutad. 11 §Svar på fråga 1985/86:161 om sysselsättningen har frågat industriministern omvilka åtgärder han är beredd vidta för att skapa ny sysselsättning iKarlskoga-Degerforsregionen. Frågan haröverlämnats till mig. Bakgrunden till frågan är omstruktureringen inomspecialstålsindustrin och dess effekter på sysselsättningen i regionen. Efter vad jag har inhämtat har länsarbetsnämnden i Örebrolän föreslagit ett program för att successivt förstärka arbetsförmedlingarna iKarlskoga och . Viss förstärkning har redan skett. Vidare planeras attutöka resurserna på AMU-centrumet i . Antalet platser i stiftelsenSamhällsföretag har utökats med 20 resp. 15 platser i och Degerfors.Punktinsatser planeras för en förstärkt platsackvisition. I proposition (prop. 1983/84:157) tillriksdagen lämnade regeringen ett förslag till statlig medverkan till en nyägarstruktur inom rostfrisektorn inom specialstålsindustrin. Förslaget har därefter godkänts av (AU1983/84:23, rskr. 352, NU 35, rskr. En viktig förutsättning för statens medverkan var attstålföretagen åtog sig att gemensamt satsa 100 milj. kr. i ett särskilt bolag,Bruksinvest. Bolagets uppgift är att skapa nya arbetstillfällen i Bergslagenoch främst på de orter som berörs av omstruktureringar. Bruksinvest har enbetydande del av sina medel kvar för ytterligare åtgärder inom Bergslagen. Vidare har för näringslivsutvecklingtillkommit för att utveckla företag i . Möjligheter till lokaliseringsstöd öch insatser förföretagsutveckling och spridning av ny teknik med syfte att skapa nysysselsättning på orter i Prot,1985/86:27 Bergslagenredovisades i nämnda specialstålsproposition. gäller det för alla berörda parter att målmedvetetarbeta vidare och på bästa sätt ta till vara alla befintliga resurser för attutveckla en ny livskraftig näringslivsstruktur som kan ge nya arbetstillfälleni regionen, 39 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Anledningen till att jag ställde frågan är att folket iKarlskoga-Degerforsregionen känner stor oro - för att inte säga att folk ärsjuka - på grund av den depression som man känner efter att ha levtunder trycket av struktureringar, struktureringar som hårt har drabbatsysselsättningen. Jag vill peka litet grand på vad som har hänt. varvid 2 200 personer anställda, är 1 160 personeranställda, en minskning med över 1 000 personer. hade enbultfabrik som 1980 hade 210 anställda. Där finns det kvar 70, enminskning med 140, AB Bofors-Kilsta Componenta hade 1975 hela 8 325 anställda,är antalet 6 945, det är en minskning med nära 1 400 personer. Vad som dessutom kommer att hända inom den närmasteframtiden är att 193 personer vid har varslats om uppsägningfram till . Vid Nordform, dotterbolag till , är 21personer varslade. Kilsta Componenta säljer sitt stålverk och sitt valsverk,vilket kommer att göra att 180 personer berörs. Dessutom skall man veta att det vid inom den härregionen förhandlas om permitteringar, 90 personer skall permitteras underhösten, och får vi räkna med att flera hundrakommer att bli permitterade. Det är mycket viktigt att det sker en nystrukturering, såatt vi får en ny industri. Låt mig säga att jag är mycket medveten omden oro som människor känner i det här området. Den oron delas avlänsarbetsnämnden, som är beredd att göra särskilda insatser. Vidare har, som vi har sagt, de företag som varitinblandade i omstruktureringen lovat att ställa upp. Jag har tidigare i denhär kammaren, liksom industriministern, ganska kraftigt kritiserat Bruksinvest,Glädjande nog kan nu sägas att man har börjat arbeta på ett mycket mer positivtsätt . Såvitt jag vet finns det ett antal intressanta projekt somman arbetar med. Jag förutsätter att också den här aktuella regionen kommer attfå del av pengarna. Jag är alltså mycket medveten om de svårigheter som finns.Vi får försöka att gemensamt hjälpa till att lösa dem. 41 (): Jag håller med statsrådet om att det harblivit litet bättre. Det har kommit fram litet fler småföretag i regionen äntidigare. Men småföretagen ger bara arbete åt två eller tre personer, och dettar mycket att suga upp de stora mängder människor som slängs ut frånde företag som jag Men jag håller med statsrådet om att vi skall göra alltför att försöka att verkligen klara ut svårigheterna. Som jag sade är det dockmånga människor i den här regionen som just nu inte mår bra. Jag känner därförtacksamhet för det svar som jag har fått av arbetsmarknadsministern. Det ingerändå ett hopp om att ni inser problemen och kommer att hjälpa oss. Överläggningen var härmed avslutad. 12 §Svar på fråga 1985/86:172 om förtidspensioneringarna har frågat mig om regeringen kanacceptera att 58,3-årspensioneringarna på nytt ökar i omfattning. Regeringen kan självfallet inte acceptera en sådanutveckling. Frågan om 58,3-årspensioneringar utreds med förturinom pensionsberedningen. Om utvecklingen så kräver är regeringen beredd att prövaövergångslösningar i avvaktan på utredningens förslag. Dessa bör gä ut på attarbetsgivaren får ett reellt betalningsansvar för den personal som sägs uppefter frångående av turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd. I ettsådant förslag bör man också överväga om villkoren för förtidspensionering avarbetsmarknadsskäl skall ändras så att en noggrannare prövning görs innan enperson förtidspensioneras. Pensioneringar bör endast tillåtas i undantagsfalloch först sedan alla möjligheter att ge de uppsagda nya arbeten uttömts. 43 (): Eftersom jag är helt nöjd med svaret,inskränker jag mig till att tacka arbetsmarknadsministern för detsamma. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Meddelande om svar på interpellation 1985/86:35 Jag vill meddela att inte kunnatta emot svaret på'sin interpellation om tillämpningen av vinstdelningsskattenpå föreslagen dag. Efter överenskommelse med interpellanten kommer svaret attlämnas . 5 protokoll 1985/86:26-30 Om gränsen mellan beskattning och konfiskation 14 §Svar på fråga 1985/86:164 om gränsen mellan beskattning och konfiskation Vad jag kan förstå är fråganärmast föranledd av den senaste tidens uppmärksamhet kringbeskattningseffekterna vid arv av mycket stora aktieförmögenheter. Jag har förmin del konstaterat att den nuvarande ordningen kan ge otillfredsställanderesultat till följd av att man vid arvsbeskattning inte tar någon hänsyn tillden latenta skatteskuld som kan sägas belasta aktier. Jag har därför bett arvs-och gåvoskattekommittén (Fi 1984:02) att behandla den frågan med förtur. Jagräknar med att skall kunna föreläggas förslag om ändrade regler undervåren 1986. Som jag tidigare uttalat kan det också finnas skäl att överväga ensänkning av själva skatteuttaget vid arv och gåvor. När det gäller inkomstbeskattningen vill jag bara påminnaHugo Hegeland om att en väsentlig sänkning av inkomstskatten skett under åren1983-1985. 46 (): Jag tackar finansministern för svaret. Något fel påfinansministerns förstånd är det inte; närmast kan man säga att frågan är föranleddav den senaste tidens debatt, men jag kan ändå påminna om att jag väckte enmotion med anledning av Kistnerfallet, där justreavinstbeskattningen tillsammans med arvsskatten fick så olyckliga effekteratt arvingar kunde bli skyldiga staten . per ärvd tusenlapp när arvetöversteg 6 milj. kr. Men det är faktiskt inte den viktigaste punkten i det härsammanhanget, utan det är om inte själva arvsbeskattningen har ettkonfiskatoriskt drag när man får dessa otroliga effekter. Det är ju positivt att finansministern uttalar att detfinns skäl att överväga en sänkning av själva skatteuttaget vid arv och gåvor,men kan inte finansministern sträcka sig litet längre och säga att det finnsmycket starka skäl för att överväga en sådan sänkning? Det har sagts att det beror på inflationen att dehöga arvsskatterna får den här effekten. Men i själva verket är det den gamlakvarlåtenskaps-skatten som spökar. Den infördes och gav upphov till väldigkritik, som t. o. m. regeringen tog intryck av. Man avskaffadekvarlåtenskapsskatten 1958. Men då var man tyvärr, herr talman, så diaboliskatt man bakade in kvarlåtenskapsskatten i den nya arvsskatten. Det är därför vihar dessa orimliga arvsskatter på när förmögenheten överstiger 6rriiljoner, för att inte nämna litet lägre belopp - man skattar bort hälftenredan vid ett arv av en förmögenhet på . Vilka direktiv har finansministern egentligen givitkommittén? Skall den inta en mycket mer positiv ståndpunkt till att det härbehövs en radikal omprövning, inte bara från enskilda personers synpunkt utanframför allt från samhällsekonomisk synpunkt? Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svarpå fråga 1985/86:167 om åtgärder för att underlätta generationsskiften ifamiljeföretag Några omedelbara åtgärder av det slag ErikHovhammar efterlyser planeras inte . För vissa generationsskiftesfallkan naturligtvis de överväganden om lättnader i arvsbeskattningen av aktier somjag tidigare gett till känna komma att få betydelse. I övrigt anser jag attresultatet av företagsskattekommittés (B 1979:13) arbete bör avvaktasinnan man vidtar åtgärder som specifikt tar sikte på generationsskiften ifamiljeföretag. Om åtgärderför att underlätta generationsskiften ifamiljeföretag 48 (): Herr talman!Jag tackar finansministern för svaret. Jag tycker det är beklagligt att regeringen inte villskynda på kommittén också när det gäller småföretagens arvs- ochgåvoskatteproblem. Det är en nyttig information för alla de småföretagare somgår i investeringstankar. Regeringen tycker alltså att nivån på de nuvarandearvs- och gåvoskatterna är sä tillfredsställande att de inte behöver sänkaslinder . Det var i och med beslut att flytta tillSchweiz som socialdemokraterna började allvarligt diskutera om nuvarande arvs-och gåvobeskattning är rimlig. Jag tycker det är beklagligt att det skallbehövas en storföretagares svåra ekonomiska problem vid eventuellt frånfälleför att få i gång en sådan diskussion. De extremt höga arvs- och gåvoskatternai vårt land har länge utgjort ett problem för ägare till småföretag- det ärsäkerligen finansministern väl bekant. Det är ingen överdrift att säga att den maktkoncentrationinom näringslivet som vi ser delvis är en följd av de oerhört högabelastningarna på familjeföretagen. Faktum är att inget framgångsriktsmåföretag kan -utan orimliga effekter - på ett naturligt sätt överförastill nästa generation genom arv eller gåva. Många ägare till småföretag undrar i likhet med mig: Kommerden lindring av arvsskatten som aviseras från också attomfatta småföretag med substansvärden mellan 5 och 10 milj. har den högstaskattesatsen när barn ärver: för poster över 6 milj. kr. Jag tycker attfinansministern bör ge oss ett svar på följande fråga: Vilken metod förskattesänkning vid generationsskiften i familjeföretag anser finansministernvara bäst? Jag såg alldeles tydligt att i kammaren när jag besvarade fråga och gav till känna minuppfattning att skatteuttaget vid arv och gåva borde sänkas. Därför förstår jaginte riktigt varför menar att småföretagarna nu har anledningtill misströstan över att regeringen inte vill sänka arvsskatterna. När det sedan specifikt gäller småföretagensarvsbeskattning vet möjligen att man har bearbetat den fråganlänge, såvitt jag vet , utan att nå något resultat. Det är alltså ingetenkelt problem. Om ändrade regler för sökning inom folkbokföringen svårare änvad vill göra gällande tror jag framgår av att vi under sex århade borgerliga regeringar som inte gjorde ett dugg åt den här saken. 50 (): nödgas det ena familjeföretaget efterdet andra, inte minst i mina hemtrakter i , överlåta sig tillinvestmentbolag och börsnoterade företag därför att de inte anser sig kunnaklara arvs- och generationsskiftesproblemen. Det måste väl ändå, herrfinansminister, vara något att fundera över. Jag vill fråga; Tycker finansministern att det är enlycklig utveckling att allt fler små och medelstora företag kommer attöverlåtas till investmentföretag och stora börsnoterade företag och därigenomytterligare befästa maktkoncentrationen i den svenska ekonomin och det svenskanäringslivet? Jag skall svara ; Nej, dettycker jag inte. 52 (): Jag tackar för detta raka och korta svar. Jagförväntar mig då att finansministern vidtar åtgärder som innebär attden här fantastiskt stora försäljningen av småföretag upphör. Det kan bäst skegenom att ni på den punkten intar en mer generös inställning när det gällerarvs- och gåvoskatter än vad ni har gjort. Överläggningen var härmed avslutad. 16 §Svar på fråga 1985/86:188 om ändrade regler för sökning inom folkbokföringen Frågan som har ställts till justitieministernhar överlämnats till mig. En förutsättning för att samhället skall kunna fullgörasina funktioner är i många fall att en omyndigs samhörighet med en vuxen persontekniskt anges i den registrering som görs på grundval av folkbokföringen. Borden omyndige tillsammans med flera vuxna måste man av praktiska skäl begränsaden tekniska anknytningen till bara en av dessa. Det kan alltså vara faderneller modern eller någon annan hos vilken barnet bor. Det ligger i sakens naturatt reglerna för en sådan registrering måste vara enkla och ge förutsättningarför en rationell användning av uppgifterna. Det är sålunda endast fråga om en tekniskregistreringsanknytning, som enligt min mening inte kan ses som en fråga omjämställdhet mellan kvinnor och män. Jag kan därför inte se att det föreliggernågot missförhållande som skulle kräva ett initiativ från min sida. 54LARS (); Jag ber att få tacka för svaret på min fråga,men jag måste säga att jag inte är nöjd med svaret. Nog är det ett missförhållande när mannen alltid i dessasammanhang skall stå för samhörigheten med barnet, oavsett om han är far tillbarnet eller ej, I en familj där modern bor ensam med sina barn är detsjälvfallet hon som är samhörighetsperson eller anknytningsperson. Om hon gifter sig med en man som inte har någon anknytningtill familjen tidigare, alltså inte är far till barnen, övergår funktionen attvara samhörighetsperson till mannen i fråga, trots att han alltså inte harnågot släktskap med barnen, I varje fall i familjer som råkar ut för det här ärman mycket förvånad över att det är på det sättet. Från folkbokföringen går uppgifter vidare till andra typerav register, DAFA-SPAR t, ex, är ett personregister som bygger på folkbokföringen,och det är på samma sätt där när det gäller samhörighetsperson. När omyndiga barn får material med posten som bygger påDAFA-SPAR och det fordras en namnteckning av en förälder är det alltid mannen,även om han inte är far till barnen, som finns med på papperet. Det är hansnamn som skall skrivas under, 1 andra sammanhang, t, ex, folk- ochbostadsräkningen, är det alltid mannen som får blanketten att fylla i, oavsetthur han har funnits i familjen. Att finansministern tycker att detta är ett system som ärbra och inte behöver ändras, tycker jag är något märkligt. Om befrielse för från vinstdelningsskatt Överläggningenvar härmed avslutad. 17 § Svar på fråga 1985/86:189 om befrielse för sparbankenfrån vinstdelningsskatt fråga innehåller tvådelfrågor. Med anledning av den första delfrågan vill jag erinra om att regeringenenligt gällande lagstiftning inte kan befria från vinstdelningsskatt. Som svar på den andra delfrågan vill jag säga följande.Lagen om vinstdelningsskatt tillämpas första gången vid taxering.Taxeringsnämndernas arbete med denna taxering har just avslutats. Det ärenligt min mening lämpligt att nu - i enlighet med intentioner vidbeslutet om löntagarfonder - ställa samman erfarenheterna från taxeringsarbetetoch de synpunkter på skattens utformning som framförts från olika håll. Enöversyn av vinstdelningsskatten kommer därför att göras inomfinansdepartementet. I det sammanhanget kommer frågan om vinstdelningsskattenseffekter vid olika typer av samgående mellan företag upp. Jag vill inte uttalamig generellt om vilka förslag från regeringens sida som kan bli aktuella i dendelen. Men givetvis kommer det att utredas om reglerna vad gäller fusionerandesparbanker kan utformas så att vinstdelningsskatten inte kommer att utgöra något hinder för fusionersom från samhällelig synpunkt är angelägna. Dessa regler bör i sådant fall blitillämpliga fr. o. m. . 56 (): Jag vill tackafinansministern för svaret på min fråga. De problem jag tar upp i min fråga ärbåde högst verkliga och dagsaktuella. Runtom i landet står sparbanker beredda att gå samman för att stå bättre rustadeinför framtiden. Dessa strukturförändringar är både nödvändiga och önskvärda.Men fusionerna kan i de flesta fall inte fullföljas därför att kostnaderna -eller rättare sagt skatterna - blir så stora att fusionsplanerna måste läggaspå is. Det är vinstdelningsskatten till löntagarfonder som sätter käppar ihjulen. De reserver som finns hos en fusionerande bank i form av exempelvisvärdereglerings konto ökar den andra bankens lagerreserv och skall då beskattasenligt lagen om vinstdelningsskatt. Förden måttligt stora i kommer skatten att bli ca 15 milj, kr,när banken går samman med , Det är en helt orimlig belastning.Fusionen i detta aktuella fall fullföljs därför inte så länge nuvarandeskatteregler finns kvar eller om dispens inte kan medges, Iavvaktan på att hela systemet med löntagarfonder avvecklas ochvinstdelningsskatten med den frågade jag huruvida det var möjligt att gedispens eller att förändra skatten så att sparbanker inte drabbas. Finansministernssvar var i sin andra del positivt, och jag hoppas nu att förslag kommer i sådantid att hindren undanröjs. Dessa fusioner kommer att avstanna, omingenting händer. Det är alltså bråttom. Överläggningenvar härmed avslutad. 18 § Svar på fråga1985/86:135 om det s.k. Uddevallapaketet harfrågat mig vad regeringen avser vidta för åtgärder för att intentionerna iUddevallapaketet skall fullföljas. Regeringenpresenterade ett förslag till en serie åtgärder som skulleskapa ny sysselsättning i med anledning av Uddevallavarvetskommande nedläggning. Regeringensförslag omfattade åtgärder inom områdena industri-, regional-,arbetsmarknads-, transport- och turistpolitik. har i allt väsentligtställt sig bakom regeringens förslag. Deindustri- och regionalpolitiska åtgärder som vidtagits och planeras har tillmål att skapa en ny stabil industriell bas i regionen. Av de beslutade åtgärdernahar följande påbörjats eller genomförts: Ettinvestmentbolag har bildats med uppgift att skapa nya industrier i regionen ochta vara på expansionskraften i befintliga företag. Ettprogram för företagsförnyelse och teknisk utveckling i regionen har utarbetatsav styrelsen för teknisk utveckling och , ochstyrelsen för teknisk utveckling har tillförts extra anslag förteknikupphandling och teknikspridning i regionen.