prot · G909107 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag är övertygad om atf berörd indusfrikommer aft förse regeringen med sina argument och sift material förställningstagande, 115 (): Då har vi inom oppositionen och ävensocialdemokratiska riksdagsledamöter som väckt mofioner med anledning av deftaförslag missuppfattat situationen. Det framgår ju inte klart av proposifionenhur man skall beräkna detta. Det vållar stor oro, och jag kan visa upp en tidningsrubriksom säger att Cementa tvingas lägga ned fabriken i -. 240 jobb hotas.Detta visar atf man inte tolkat proposifionens förslag pä def sätt somindustriministern vill göra gällande. Överläggningen var härmed avslutad. 6 Riksdagensprotokoll 1985/86:107-108 Om informationen om beslutsunderlaget för regeringenspropositioner 29 §Svar på fråga 1985/86:451 om informationen om beslutsunderlaget för regeringenspropositioner har frågat statsministern om statsministernanser att underlagsredovisningen avseende varvspropositionen är tillfredsställandesamt om så inte är fallet, vad minimikraven är på informafion ombeslutsunderlag i regeringens propositioner. Frågan haröverlämnats fill mig för besvarande. Till grund för förslagen i varvspropositionen ligger ettmycket omfattande material. Utöver redovisningen i propositionen är avsiktenatf ytterligare material på sedvanligt sätt skall överlämnas fill riksdagen.Omfånget av materialet gör att det dock krävs en viss systematisering innan deti sin helhet kan överlämnas till . Jag räknar med aff def resterandematerialet skall kunna överlämnas fill . Vidare är givetvis ledningen för bereddatt lämna näringsutskoftet erforderlig information. 117 (): Jag tackarindusfriministern för svaret. Man skulle kunna börja denna debatt genom atf påpeka atfvarvsproposi-fionen egenfligen är eff utmärkt exempel på nyttan med att skickabrev, eftersom tydligen regeringens ståndpunktsfagande i anslagsfrågan i varjefall såvitt redovisats i propositionen enbart vilade på en av Svenska Varvavsänd skrivelse. har vi fått veta att industriministern själv inte anseraft det underlaget är tillräckligt för atf skall kunna ta ställning. Då vill jag påpeka att def ytterligare material som nuaviseras kommer efter det aft motionstiden har gått uf, Def är väl ändå interimligt aft ledamöter skall fa ställning till ett anslagsäskande om950 miljoner utan aff ha tillgäng fill detfa extra underlag, utan fär del avdetta först i efterhand när de bundit sig i mofionsfexfer. Jag villgärna aff industriministern kommenterar detta ytterligare. Min fråga innehåller också en principiell del, nämligenfrågan om vad man skall anse vara minimikraven pä regeringen när def gällerunderlag för anslagsäskanden. Jag vill erinra industriministern om atf vi här iSverige för en högst intensiv börsetisk debatt och atf i den eft mycket vikfigtelement är krav på prospekten - de prospekt som bolagen använder för aft få tagi spararnas pengar. Man kunde ställa den principiella frågan om industriministernanser aft rekommendafionen från näringslivefs börskommiffé om utformningen avprospekt skulle kunna läggas till underlag för kraven på regeringensfaktaredovisning när ledamöter skall anvisa pengar för regeringensföretagsamhet, Jag vill göra uppmärksam på att hanteringenav materialet i industrideparfementef har varit densamma när det gäller dennavarvsproposifion som när def gällt tidigare, Def innebär atf visst material redovisasmer utförligt i propositionen, medan annat redovisas mer kortfattat.Bakgrundsinformation finns sedan fillgänglig i den akt som tillställs riksdagenoch utskottet. Jag kan i detta sammanhang informera om atf idef material som kommer att översändas fill finns dokumentation omSvenska Varvs ekonomiska ställning vad gäller såväl moderbolag som koncern, Defär eft färskt material om den ekonomiska situationen i Svenska Varv, Om resurser till personalutbildning m. m. i vissaföretag 119 (): Den bakgrundsinformation som vi behövde för atf formuleraståndpunkterna vid motionstidens utgång innehöll ingen information om hurindustriministern hade nätt uppfattningen att det behövdes 950 milj. kr.ytterligare till Svenska Varv, än mindre någon information om hur dessa pengarskulle användas. Jag vill än en gång ställa den principella frågan: Kan defvara fillfredsställande aff skall anvisa närmare en miljard utan attveta varför man väljer beloppet och utan atf veta vartill pengarna skallanvändas, när vi samfidigt här i med stor energi för en debatt omnäringslivefs ansvar för de informationer som dess företrädare lämnar när debegär pengar av sina kapifalförsörjare? Överläggningen var härmed avslutad. 30 §Svar på fråga 1985/86:422 om resurser till personalutbildning m.m. i vissaföretag har frågat statsministern påvilket sätt regeringen avser aff medverka till atf anställda i företag med lågvinstnivå får resurser för personalutbildning och personalutveckling m, m. Arbetet inom regeringen är fördelat pä sådant sätt att defnärmast bör ankomma pä mig att besvara frågan. Den beskrivning av bakgrunden fill frågan som BörjeHörnlund ger vittnar om behovet av några klarlägganden. Ansvaret för personalutbildning och personalutvecklingvilar i i princip inte pä staten utan pä företagen och andraarbetsgivare. Samhällets direkta ansvar inskränker sig således till de fall därstat eller kommun är arbetsgivare. Dessutom ger staten stöd fill personalutbildningeni vissa fall där def är arbetsmarknadspolifiskt motiverat, t, ex, inom ramenför de särskilda regler som gäller för arbetsmarknadsutbildning i företag. Förnyelsefonderna kommer säkerligen atf bli betydelsefullaför personalutbildningen och personalutvecklingen i de företag där deinrättas. Hur de skall användas bestäms dock av parterna på arbetsmarknaden, Förnyelsefönderna innebär inte någon förskjutning avgränserna för def principiella ansvaret för personalutbildningen. Staten kommeraft fortsätta aft ge stöd till personalutbildning i företag om def finnsarbetsmarknadspolifiska skäl. 121BÖRJE (): Den här frågan ställdes med anledning avregeringsförklaringen, där framhöll resursen förnyelsefondernär det gäller att satsa på ny teknik och kvalificerad utbildning - som ärnödvändig för aft man skall lyckas med ny teknik. Pä arbetsmarknaden diskuteras räft ofta om A- och B-lag,Och def är utan tvivel ett problem att beakta. Företag som har god ekonomi haroftast redan personal med god utbildning, och goda tekniska resurser. Men sedanhar vi merparten av företag som inte har det. Med den arbetsmarknadssituationvi har är det inte önskvärt att vi dessutom får - låt oss kalla dem så -A-företag och en mängd B-företag, Def här är en svär frågeställning och innebär ett stortansvar. Men skall vi lyckas bra med det totala näringslivet så finns defanledning atf tänka pä den del av näringslivet som har så låg lönsamhetsnivåatt den har svårt atf följa med. Jag tackar för svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 31 §Svar på fråga 1985/86:447 om statsbidraget till 122 Utbildningsminister : Herrtalman! har frågat mig vad jag gjort för att få fill ståndett avtal på rirnlig bidragsnivå för statsbidraget till botaniskaträdgärd. Staten har via anslaget fill naturvetenskaplig forskningvid i betalat en väsentlig ersättning fill Göteborgskommun för den kommunala i , Konstruktionen av defavtal som tecknades 1961 har emellerfid kommit aft innebära en automatiskuppräkning av bidraget som infe stod i rimlig proportion fill statens intresse.Detta är bakgrunden till att staten sade upp avtalet. Självfalletkänner staten också ett ansvar för den nationella nyttan av trädgården utöverdef nyttjande som kommer till godo. Enligt vad jag har erfaritbedrivs förhandlingar i positiv anda mellan statens förhandlingsnämndoch . Jag finner ingen anledning aft nu gä in i och påverka denpågående förhandlingen, 123 (): Jag ber aft fä tacka för svaret. Men jag kaninfe riktigt förstå att utbildningsministern infe finner någon anledning atf gäin och försöka påverka förhandlingen. Den har ju dragit ufalldelesförlängt påtiden, Def är olyckligt för alla inblandade parter atf man infe får en lösningpä frågan. En botanisk trädgård är en viktig bas för många skildaområden - alltifrån vetenskap och undervisning till miljövård och rekreation.Därför är , precis som andrauniversifefsfrädgårdar, av riksintresse och även av internafionellt intresse,är också den nordeuropeiska somär mest känd Då är detockså naturligt atf staten far eft rejält ansvar för de Prot. Det gör man när det gäller , och , däremotinfe när def gäller . infe utbildningsministernspåstående i svaret aff det bidrag som lämnats till ° infestod i rimlig proportion till statens intresse, när botaniskaträdgärd faktiskt fått mindre bidrag än de övriga trädgårdarna även om denhar en allsidigare profil än vad de övriga tre har. Bara därför att Göteborgsbotaniska trädgård har en annan historia tycker jag inte det finnsanledning för staten att undandra sig sitt ansvar. Detär rikfigt som sägs i svaret att har betalat ut cirka enfjärdedel av kostnaderna för trädgården. Men def har fått tas från dengenerella budgeten för . Som vi alla vet har universiteten ocksåfåtf begränsningar i sina ekonomier och hårt ansträngd budget. Det är ju intelyckligt för heller, Def kan inte utbildningsministerntycka vara en bra lösning , Jag vill upprepa vad jag förut sade. Förhandlingarna bedrivs mellanstaten och . Staten kommer säkerligen aft göra rätt för sig.Jag förutser att förhandlingarna tämligen snart skall komma fill eft lyckligtslut. Anf.125 (): Det bud som staten har kommit med är inte särskilt posifivt. Tyckerinte utbildningsministern atf man skall behandla universitetsträdgården iGöteborg på samma sätt som dem i de andra tre orterna? Eller skall mansärbehandla på grund av den historiska bakgrunden? Anf.126 Utbildningsminister : Herr talman! Det bud som nämndes iIngela fråga var ett slags värdering av växtmaterialet. Jag kanförsäkra atf när man kommer fill en uppgörelse blir det ett bud som i högregrad kommer att tillfredsställa . Anf.127 (); Då hoppas jagpä ett betydligt bättre bud i framfiden. Överläggningenvar härmed avslutad. 32§ Svar på fråga 1985/86:438 om schemalagd skollunch har frågat mig om jag är beredd att medverka tillatt schemalägga skollunchen. Detär viktigt för skolan inte bara att fillhandahålla en näringsrikfig och allsidig måltid under skoldagen utan även aff bidra fill elevernas kunskaper 85 Prot.1985/86:107 om hur viktigt det är med goda kostvanor. Skollunchen bör sälångt möjligt bli en del av skolans arbete medatt ge eleverna goda måltidsvanor. Om schemalagd skol lunch Från många kommuner finns rapporter om de positivaeffekterna av atf lärare och elever äter skollunchen fillsammans. Formerna fören sådan "pedagogisk" inriktning av skollunchen mäste man enligt minmening finna lokalt. En del av den tid som står till förfogande för hemkunskapi skolan bör därvid kunna användas. Det är också möjligt aft utnyttja den fidsom kan finnas för fria aktiviteter, liksom också tid för gemensamma samlingar.Jag är inte beredd att medverka fill att timplanebunden tid därutöver fåranvändas för skollunchen, då detta skulle gå ut över skolans uppgifter i andraämnen. 129 (): Jag tackar skolministern för det posifivasvaret på min fräga. Efter vad jag kan förstå är skolministern och jag överensom aft schemalagd skollunch är bra och kan genomföras inom vissa ramar. Den schemalagda skollunchen är en mycket fin tanke,särskilt seff ur barnens synvinkel. Vid försök i på låg- ochmellanstadierna har det också visat sig atf barnen mått betydligt bättre när defåtf äta tillsammans med en vuxen. De har ätit mer och bättre, sluppit stressoch inväntat varandra. Allt detta har också gjort att de har kunnat göra bättrearbetsprestationer på eftermiddagarna. Vid utvärderingen av försöket i har några eleveruttryckt sig så, atf de tycker def har varit "mysigt" att ätafillsammans med sina lärare - och det tycker jag säger en hel del. Som vuxna vet vi alla hur vikfigt det är att få äta lunchi en trevlig lokal och i en lugn atmosfär. Självfallet är detta också viktigtför barnen, även när de är i skolan. Vid försöken i har den schemalagda skolluncheninordnats i ett pedagogiskt program. Låg- och mellanstadiet omfattas ju avmålen för hemkunskapsämnet, även om lågstadiet inte har någon fid i timplanensärskilt för ämnet - där skall det ju ingå i orienteringsämnet. sombarnen får äta lugnt tillsammans med en vuxen, uppfylls ocksä läroplanens målom att sätta in hemkunskapsundervisningen i ett praktiskt, vardagligtsammanhang på låg- och mellanstadiet. har vi i den allmänna debattenpratat mycket om just maten och dess värde för livet i allmänhet och trivselnoch välbefinnandet i synnerhet. Vi har också betonat hur vikfigt det är aftbarnen får kunskaper och praktiska färdigheter om konsumenfkunskap, hur matproduceras, inhandlas, bereds och tillagas för atf ätas under trivsamma former.Inom ramen för den schemalagda skollunchen kan alltså detta tas upp. Jag skulle vilja fråga skolministern om han liksom jaganser atf den schemalagda skollunchen skulle vara eft sätt att ytterligarebetona konsumentkunskapen på låg- och mellanstadiet. Jag är övertygad om att den ordning somskisserats kan vara 86 utomordentligt bra, men jagunderstryker aft jag infe ser det som angeläget ellermöjligt att ta bort timplanebunden undervisningstid för att möjliggöra dennaförläggning av skolmåltiden. 131 (): Som jag sade försfår jag att vi är överens omatt en schemalagd skollunch kan genomföras inom vissa ramar. I har manockså gjort det - man har då tagit tid från ungefär de ämnen som skolministernangav i sitt första svar. 1985/86:107 3aprin986 Om ledningsfunktionen vid historiska museet Överläggningen var härmed avslutad. 33 § Svar på fråga 1985/86:449 om ledningsfunktionen vidhistoriska museet har frågat mig om jag avseratt föreslå någon förändring av ledningsfunktionen vid historiska museet. Frågan är föranledd av att museichefen förklarat sig viljaavgå från sin tjänst med hänvisning fill aft självbestämmanderätten för museetinte är tillräckligt stor. Museet ingår tillsammans medriksanfikvarieämbetet, och kungl. myntkabinettet i myndighetenriksanfikvarieämbetet och statens historiska museer. Jag ser ingen anledning att , mof bakgrund av enkonflikt mellan den avgående chefen för historiska museet och styrelsen förmyndigheten, föreslå några organisatoriska förändringar av myndigheten. Frågankan dock aktuaHseras av andra skäl. Inom myndigheten har en utvärdering av 1975års organisation just genomförts. a. med utgångspunkt idetta material upp frågan i samband med sitt uppdrag rörande planering ochsamordning inom museiväsendet. Jag tycker det är rimligt att ettställningstagande från min sida till historiska museets framtida organisafionfår anstå fill dess att har redovisat sina förslag. Anf.133 (): Chefen för historiska museet har anmält atthan tjänst vill avgå. Det är en av landefs mest förtjäntamuseimän. Han har i ett brev till styrelsen bl. a. skrivit: "Den egentliga orsaken är de grundläggandemeningsskiljaktigheterna mellan riksantikvarien och mig vad gäller innebördenav regeringens instruktion för myndigheten och den självbestämmanderätt somdenna tillförsäkrar insfitufionscheferna. Jag har vidare oftatvingats reagera mof den strävan till byråkratisering av verksamheten somfunnits och opponerat mig mof handläggningen av bl a lokalfrågor och andraviktiga ärenden." Det är enganska uppseendeväckande motivering för en avskedsanmälan. Jag har full förståelse för atf kulturministern inte villpröva frågan om en organisatorisk förändring av historiska museet med anledningav detta brev Om statens skadeståndsansvar vid polisingripande Men jag tolkar statsrådets svar så atf frågan om museetsorganisation kommer att prövas när är klar med sinutvärdering, och med def svaret är jag nöjd. Överläggningen var härmed avslutad. 34 § Svar på fråga 1985/86:435 om statensskadeståndsansvar vid polisingripande Bengf har frågat mig om jag är beredd attändra lagen för att utöka enskilds skadeständsrätt för skada vid polisingripande. besvarade jag en interpellafion i ettliknande ämne från en partikamrat till , Jag erinrade dä omatt det har rått stor enighet i om atf det allmännasskadeståndsansvar för skada fill följd av myndighetsutövning inte bör gå längreän det gör . De nuvarande reglerna utgör enligt min mening en rimligavvägning mellan de olika intressen som gör sig gällande, inte anfört någonting som föranleder mig aff gå ifrån denna ståndpunkt. Dock påpekade jag i inferpellationsdebaften aftfolkpartiet har motionerat i om eft strängare skadeståndsansvarför def allmänna. Jag sade dä aft jag inte hade för avsikt att föregripariksdagens behandling av mofionen. Jag har fortfarande samma inställning, 135 (): Jag får tacka justitieministern för svaret.Men jag hade naturligtvis hoppats atf def skulle ha ett något annorlundainnehåll - def gäller faktiskt något annorlunda frågor än dem som berördes iinterpellafionsdebaff en. Jag menar att i ett rättssamhälle måste både staten ochden enskilde ta ansvar för sina handlingar. Särskilt viktigt är def då aftstaten bär eff skadeståndsansvar för myndighetsutövning som orsakar skada förden enskilde medborgaren, är det en alltmer utbredd uppfattning attstaten inte far eft rimligt skadeståndsansvar i sådana här situafioner. Detfall som jag hänvisar till, def gäller en person från , är ytteriigareeft exempel i raden. Det var en enskild medborgare som omhändertogs av polisen,möjligen var det ett gripande, Def skedde helt utan objekfiv grund - def ärinfe bara jag som säger detta, utan det har den handläggande åklagaren ocksåkonstaterat. Skadorna för den enskilde blev omfattande. Kroppsskadornaföranledde sjukskrivning under en månad. Inkomstförlusten blev stor. Sammanlagtrörde det sig om ca . Skadeståndsanspråket avvisades i sin helhet avstaten genom . Gällande rätt ålägger visserligen staten ettskadeståndsansvar, men det är endast vid fel eller försummelse från polisenssida, Defta kan leda till stötande resultat. Min bedömning är atf rättsläget är oacceptabelt, Def bordefinnas en rätt till skadestånd vid polisens gripande eller omhändertagande aven oskyldig, I sädana fall borde den enskilde kunna tillerkännas skadestånd ävenutan att fel eller försummelse från polisens sida har förelegat. Jagkonstaterar också aft reglerna är extra obegripliga med hänsyn till atf ettutvidgat ansvar gäller om åklagaren anhåller en oskyldig, medan det alltså integäller om polisen griper en oskyldig. Jag tycker atf def vore lämpligt affjustitieministern förklarade denna skillnad. Om regeringens prövning av besvär över datainspektionensbeslut Överläggningen var härmed avslutad. 35§ Svar på fråga 1985/86:446 om regeringens prövning av besvär överdatainspektionens beslut har - mot bakgrund av ett uttalande av migvid en presskonferens - frågat mig om regeringen fattar beslut ibesvärsärenden avseende datainspektionens beslut pä någon annan grund än dendatalagen ger. Svaret pä frågan är nej. Datalagen är emellertid såutformad aft den ger utrymme för en avvägning mellan olika intressen som görsig gällande i ett visst fall, Def är naturligt aft regeringen harunderlag för att göra en mera övergripande bedömning än datainspektionen. Dettaligger i sakens natur och framgår också av förarbetena fill datalagen (prop,1973:33 s, 150), 137 (): Jag ber aff få tacka jusfifieministern försvaret pä min fråga. Svaret är en bra precisering. Det kan finnas anledning attmotivera varför jag ställde frågan. Justitieministern sade vid presskonferensen den 20 marsenligt citat ur : "Datainspektionen skall enbart prövaintegrifetsfrägorna. Den har varken fill uppgift eller kompetens aft bedömavärdet av en viss forskning. Den värderingen kan däremot regeringen göra vid ettöverklagande av datainspektionens beslut. Ytterst blir def här fråga ompolifiska avgöranden," Detfa är ett intressant uttalande, somförtjänar en precisering här i . Om justitieministern menar affdatalagen ger regeringen en möjlighet aff fatta politiska beslut på en annangrund än den datainspektionen har, blir datalagen mer en symbol vid sidan omden politiska debatten och det polifiska beslutsfattandet. Det kastar i så falli högsta grad ett förklaringens ljus över det krav som vi moderater har förffram, nämligen att det är regeringsrätten och inte regeringen som skall fattabeslut med anledning av överklaganden av datainspektionens beslut. Det är mof denna bakgrund som jag likväl skulle viljaställa ytterligare en något mer preciserande fråga till justifieministern,jusfitieministern, i enlighet med vad han trots allt sade vid denfidigare nämnda presskonferen- Prot.1985/86:107 sen, att regeringen enligt datalagen har en annan bedömningsgrundför sitt Om statens stöd till skolbarnomsorgen beslutsfattandeän vad datainspekfionen har? Om justitieministern menar det, innebär detta iprakfiken aff det finns två olika typer av datalag - en som datainspekfionenhar att tillämpa, med de hänsyn som där skall tas, och en som regeringen haratt fillämpa. Överläggningen var härmed avslutad. 36§ Svar på fråga 1985/86:445 om statens stöd till skolbarnomsorgen har frågat mig om desfatsfinansiella konsekvenserna med anledning av regeringens proposition omfritidshemsverksamheten samt varför dessa infe har redovisats i propositionen. Jag har i budgetpropositionen beräknat statsbidraget tillden kommunala barnomsorgen för /87 fill 8 490 milj. kr., vilketär en ökning från föregående budgetär med 1 060 milj, kr. Vid beräkningarna harhänsyn tagits till de förändringar av statsbidragssystemet som föresläs frånden i propositionen (1985/86:152) om fritidshemsverksamheten.Förslaget innebär aft barnomsorgsanslagef för /87 blir ca 55milj, kr, lägre med def föreslagna statsbidragssystemet än med det nu gällande.Beräkningarna utgår från gällande utbefalningsregler som är kopplade fillkalenderår. Kostnadsminskningen beräknas med nuvarande organisation avfritidshemsverksamheten till ca 110 milj, kr, på helt är. Det totala statsbidragettill frifidshemsverksamheten blir därmed 1 225 milj, kr. för budgetåret1986/87. En rad faktorer bestämmer ofta de totala anslagsbeloppen,även så för statsbidraget till barnomsorgen. De olika delarna ianslagsberäkningen redovisas normalt sett inte i propositioner för denna typ avanslag. 139 (): Jag ber aft få tacka för svaret pä minafrågor. Båda svaren var mycket klargörande. Biträdande socialministern förklarar atf propositioneninnebär en indragning av statsbidraget med 110 milj, kr. Det framgår inte avpropositionen, vilket jag tycker är anmärkningsvärt. Propositionen ger intryckav atf vara en utvecklingsproposifion, men den är i själva verket enbesparingsproposition, säger också atf man infe har redovisatdetfa, eftersom man normalt inte gör det. De olika delarna i anslagsberäkningenredovisas normalt sett inte i propositioner för denna typ av anslag, Åven pådenna punkt vill jag ge rätt. Regeringen redovisar normalf intede statsfinansiella konsekvenserna i propositioner av denna typ. Men def ärfaktiskt inte i överensstämmelse med riksdagsordningen, I riksdagsordningensägs det mycket klart och tydligt aff skall få denna typ av underlagför sina beslut. Jag skulle därför vilja skicka en hälsning med alla hans kolleger att de börjar iaktta riksdagsordningen när def handlarom aff överlämna propositioner fill . Detär inte fillfredsställande atf får motta inte bara en utan många propositionerdär de sfatsfinansiella konsekvenserna inte redovisas, trots aft regeringen harsådana bedömningar till sitt förfogande. Här bryter regeringen systematiskt motde regler som finns uppställda i riksdagsordningen. Omstatens stöd till skolbarnomsorgen Får jag först göra ett klargörande beträffande innehållet isärpropositionen om fritidshemsverksamheten. Varje förändring av statsbidrag,det är några stycken, redovisas i propositionen. Jagvill också efter vissa sonderingar bestrida atf den redovisning som vi hargjort i de båda proposifionerna, budgetproposifionen och särpropositionen,skulle strida mot riksdagsordningens bestämmelser. De konkreta totalbeloppenfinns redovisade.