prot · G909104 · 1985-12-31 00:00:00 — Betydande insatser har sålunda gjorts och görs för atfstärka näringslivet och sysselsättningen i skogslänen och i . Det gäller nu aff gå vidare med atf ytterligare förbättraslagkraften i de regionalpolifiska insatserna. pågår ettomfattande arbete för att utveckla de regionalpolitiska insatserna pä olikaområden. Detta arbete är inriktat på bl, a, åtgärder för aff förbättrainfrastrukturen i skilda regioner, t, ex, olika teknikspridningsprojekt,utbyggd forskning och högskoleutbildning samt investeringar inom kommunikationssektorn,åtgärder för aff stärka samordningen mellan olika politikomräden på bådecentral och regional nivå, ätgärder för aft få fill stånd en ökaddecentralisering av arbetsuppgifter från de stafliga verken tilllänsstyrelserna och fill verkens regionala myndigheter, åtgärder för att länkaav expansionen inom privata tjänstesektorn frän till andradelar av landet, ätgärder för att främja utvecklingen inom turistnäringen iskogslänen och dä främst i inland samt ätgärder för atf fåutbildningen sä inriktad och utformad att den kan stödja en posifivnäringslivsufveckling i skilda regioner. En utveckling av regionalpolitiken på dessa områden kommeratf stärka näringslivet och sysselsättningen i skogslänen och då också iJämtlands län. Vad så gäller , Åslings frågor om ochPilgrimsfad vill jag nämna att regeringen givit generöst stödtill projekt i kommunen. Regeringen är beredd - vilket jag också meddelatlänsstyrelsen och kommunen - atf medverka med eff fortsatt generöstregionalpolitiskt stöd till sunda och bärkraftiga projekt som kan skapa nysysselsättning i kommunen och då bl, a, i Pilgrimsfad, Det är mindre än ett är sedan beslutade om dennu gällande stödområdesindelningen. Utvecklingen inom stödområdet och landet iövrigt följs fortlöpande inom industridepartementet och jag är väl medveten omde förändringar i problembilden som sker i skilda delar av landet. Jag anserförändringarna inte vara så stora atf det nu finns skäl aft för läggafram förslag om ändringar i nuvarande stödområdesindelning. Jag är sålunda infe beredd att medverka till en ändring avBräckes stödområdesinplacering från stödområde B till stödområde A, Däremot ärjag beredd aff i enskilda stödärenden föreslå regeringen aft lokaliseringsbidragges fill investeringar i kommun enligt de sfödregler som gäller istödområde A, Om befolkningsutvecklingen i inland, tn. Om befolkningsutvecklingen i inland, tn. Jag har också förklarat atf jag är beredd aff föreslåregeringen aft lämna högre stöd än normalt även fill företag som etablerar sigi industrihuset i , Regeringen fattade för övrigt beslut om ettsådant högre stöd till en företagsetablering i nämnda industrihus, 79 , ÅSLING (c): Jag ber atf få tacka industriministern fördef utförliga svaret pä min interpellafion, Def var en fyllig katalog. Ingetvar glömt såvitt jag kan komma ihåg, infe ens industrihuset i , För detber jag särskilt att fä tacka. Jag tycker atf det hade varit en fördel om den debatt somhar pågått hade tagit upp Norrlandsproblemen i stort. För omman lyssnar på debatten märker man atf problemen är ganska likartade. Det ärett fenomen med växande kraft som vi möter i samhället. Den ekonomiskaaktiviteten, och därmed sysselsättningen och boendet, koncentreras i alltväsentligt till tre storstadsregioner, medan periferin, för att låna defuttrycket, har växande problem. Jag tycker atf den här diskussionen hade mättväl av aft vi hade försökt se problemens mer principiella art. Industriministern säger sig nu dela min oro beträffandebefolkningsutvecklingen i skogslänen. Jag noterar det med tillfredsställelse.Det är i alla fall en utgångspunkt för diskussioner om de reella insatser somskall åstadkomma bättre förhållanden. Tyvärr har vi här i kammaren inte settmycket av förslag fill reella insatser för att komma till rätta med de härproblemen, varken frän regeringen eller från den socialdemokratiska gruppen,Def gäller måhända också socialdemokraterna regionalt och lokalt, vilka iJämtland kämpar för atf samlas kring eff industripolitisktprogram, som man tydligen har misslyckats med. Det väsentliga för är att hitta vägar ut urdet som kan komma att bli en förödande stagnationsperiod. Vi hade fram till1969 en fortlöpande nettoutflyttning från länet. Sedan hade vi under 1970-taletoch fram till en stabil utveckling, med en nettoökning avbefolkningen, medan vi nu t, ex, på nytt kan notera en icke oväsentlignetfominskning, Flyttlassen sätter nu pä nytt sin prägel pä . Detärdet som oroar oss, Indusfriministern redovisar i sin utförliga katalog defregionala stöd som har lämnats till , Def är bra. Det visarframför allt, skulle jag vilja påstå, att insatserna i varitsamhällsekonomiskt mycket lönsamma. De nya jobb som har skapats i Jämtlandslän, och som industriministern i någon män fär ta del av äran för, har inte enskostat tiondelen av vad arbetstillfällena nu kommer aft kosta i ochMalmö, vilket vi diskuterade . Min fråga är dä om industriministern är beredd atfmedverka till aff man i det norrländska inlandefs krisorter, som är de mestutsatta och där snålblåsten i defta avseende är mest påtaglig, kan fä sammagenerösa stöd per arbetstillfälle räknat som i och i , Det är encentral fråga, och ett frankt och rejält ja skulle uppskattas i ,def kan jag utan vidare säga. Men detförutsätter ocksä - och det är så af t säga andra sidan av medaljen - attregeringen är beredd fill samma förhandlingsinsatser för aff skaffa alternativsysselsättning i t, ex, Pilgrimsfad som i , Jag har i eff annat sammanhang tillätit mig föreslå affindustriministern för atf verkligen visa sin goda vilja borde avdela någon avsina närmaste män -någon av de utmärkta medarbetare som sitter päsfafssekreterarbänken i kammaren eller någon annan - aff företräda regeringenmed direkta förhandlingsinsatser med industrier, stora och små, för etableringi och i andra orter i inland som sä väl behöver enförbättrad sysselsäftningssituation. Jag kan förutom peka pä t, ex.Ströms kommun, som är en av utflyttning och av arbetslöshet mycket hårt drabbadkommun. Jag vill gärna vitsorda atf en hel del av de nya grepp somindustriministern aktualiserar, dem kan jag skriva under pä. Jag är beredd atfutnyttja den öppna dörren i industridepartementet och ta upp en diskussion omdefta. Jag skall infe här aktualisera sädana frågor som inte indusfriministernhar på sift bord, t, ex, jord- och skogsbruk, men nog föranleder den förradebatten eff enkelt konstaterande, nämligen aft def sätt på vilket man nulämnat jämtländskt jordbruk i ovisshet om framfiden kommer aft medföra enmycket snabb process av nedläggning och avfolkning. Det kommer ocksä aft gå utöver förädlingsindustrin i , Om befolkningsutvecklingen i inland, m. m. 80INGRID (): Regionalpolifiken har givit resultat - defhar industriministern sagt , och det har verkligen funnitstillfällen för honom atf säga det. Men enligt den långa raden av talare är detinte odelat positiva resultat. Det verkar ibland som om påfyllning skett i denena änden och avtappning i den andra när def gäller sysselsättningen. Industriministern framhåller atf def regionalpolifiskastödet har ökat i skogslänen och i andra utsatta delar av landet, I "andrautsatta delar" ingår väl bl, a, och ? Det statliga stöd somutgår fill dessa delar av landet tycker jag inte aft man kan kallaregionalpolifiskt stöd. Om så är fallet har regeringen alldeles tappat greppetom regionalpolifiken och använder den som medel varhelst en industriell krisuppstår. De regionalpolitiska stödformerna tillkom ju för atf utjämnaskillnaderna mellan skogslänen och övriga vad gäller avstånd, klimat,indusfritradition och en hel del annat. Med anledning av detta kan man frågasig om den utformning som regionalpolitiken har är bra och om den ger denbästa utdelningen i förhållande till insatta resurser. Industriministern talar om eff antal sfödmiljoner och omvad de gett i antal nyanställningar. Men frågan är om def är flera sfödmiljonersom skall bli lösningen pä inre problem och som skall geen stabil sysselsättning. Kommer vi aff ha råd med aft ständigt fillföra nyamedel eller flnns det andra sätt att främja näringslivet i inland?Def tror jag aff def finns. Jag tror att vi måste se regionalpolitiken i ett vidareperspektiv och se över alla områden, för att i första hand fa reda pä vilkahinder som måste bort och var resurserna måste koncentreras för aft geresultat. Industriministerntalar om def statliga stöd som ges till teknik- och Prot.1985/86:104 lapril1986 Otn befolkningsutvecklingen i inland, m. m. kunskapsspridning,förbättrad infrastruktur osv, i . Det tycker jag är bra, därföratt detfa är ändå en utvidgning av regionalpolitiken som går i rätt riktning.Men trots alla de statliga insatser som industriministern räknar upp i sittsvar på , Åslings interpellafion är det ändå den enskilde småföretagarensom med sina idéer och sitt engagemang skall åstadkomma dessa nyaarbetstillfällen, I inland är def de många små företagen som behövs,och framför allt behövs det stabila företag, Def hjälper inte aft se på antaletnyanställda om def är en hel del som försvinner genom neddragningaroch nedläggningar. Dessa företeelser har ju ökat pä . Vad är det som behövs för att förbättrasmåföretagarklimatet? Def finns hinder som måste undanröjas. Det är hinder iform av onödigt krångel och onödig byråkrafi, höga skatter och. nya skatter.För aff inte fala om löntagarfondernas avgifter, som ju har tagit åtminstone 10milj, kr, från . Normer och regelsystem som passar i ettglesbygdslän passar inte alltid i indusfritäta områden. Förhållandena är alltsåolika, och man kan inte lägga en mall över hela landet. Jag tror att man kanåstadkomma förbättrade förhållanden, om man ser över vad som kan göras försmåföretagarna. Som jag sade är regionalpolitikens ytterstamålsättning atf utjämna skillnader mellan regioner för atf skapa likartadeförutsättningar. Därför är det också generella statliga stöd som skall utgöragrunden för regionalpolifiken. Sänkta arbetsgivaravgifter i stödområdet är ettsådant medel som förbättrar kostnadsläget. Sänkningen bör omfatta alla näringarutom den offenfliga sektorn, och vi har ju gett förslag till huren sådan sänkning skall påbörjas. Konkurserna i har ökat mellan 1984och 1985, Defta berör faktiskt 440 personer. De flesta konkurser har skett inomde personalinfensiva branscherna, som t, ex, varuhandel. Där skulle alltså ensänkning av arbetsgivaravgifterna ha haft en bra effekt, I inland flnns det ocksä en väldigt litenfillgång pä riskvilligt kapital - def måste vi ändå erkänna. Från värt hällanser vi atf det bör finnas ett riskgarantilån, vilket skall ersättalokaliseringsbidrag och sysselsättnings-stöd. Detta län skall vara utformat säatf det kan avskrivas eller aft återbetalningen kan skjutas upp. Lånet skallingå i allmänna anslag. Flera falare här har nuddat vid atf regionalpolifik ocksåomfattar jordbrukspolitik. Det tycker jag aft den verkligen gör i Jämtlandslän, ett län där man har en enda tätort och där många människor fortfarande ärsysselsatta inom jord- och skogsbruk. För övrigt har vi ocksä en väldigt lågindustrisysselsättning inom länet. Därför är det mycket viktigt aft antaletsysselsatta inom jordbruket inte minskar, eftersom det i stor utsträckningockså inverkar pä andra näringar. Därför är det ju en orimlig regionalpolitik,om den bedrivs på det sättet atf förutsättningarna för jordbruket försämras, säatt man ställer mänga människor utan arbete och vi får tomma byar, samtidigtsom regeringen talar om atf man skall ge ökat stöd fill industriföretag. 81MARGARETA (): I en regionalpolitisk debatt som denna finnsdef enligt min mening anledning att ställa sig frågan vad def är som bär uppoch utvecklar en region som exempelvis . Svaret mäste bli atf det är ett samspel mellan indusfri,tjänsteproduktion, jord- och skogsbruk samt kommuners och landstings verksamhetoch den infrastruktur som är nödvändig för atf möjliggöra försörjning ochboende. Alla dessa bitar är beroende av varandra för att en region skall levaoch utvecklas. Hur hardef då varit om vi ser fillbaka i fiden? Första hälften av 1970-talef var balansen mellan offenfligoch annan verksamhet relativt bra. Ca 1 000 nya industrijobb skapades.Kommunernas och landstingens utbyggnad satte i gäng. De 1 000 industrijobben försvann under slutet av1970-talet, Den offenfliga sektorn expanderade och många, i synnerhet kvinnor,fick jobb, var säledes inget undantag i def industripolitisktkrisdrabbade , Människor i som vnr helt eller delvis arbetslösastannade kvar i länet. Något alternafiv fanns ju inte atf flytta till. På 1980-talef strnmades kommunernas ekonomi upp, men dearbetsfillfällen som tillkom fanns fortfarande främst inom denoffentliga sektorn, Def är inget fel i det, men eftersom den regionalpolitiskadebatten nästan allfid handlar om de alltför få arbetstillfällena inom framförallt industrin, tycker jag aff def är bra att blicka fillbaka pä hur det harvarit. har det onekligen hänt en del bäde ilandet och i , Def flnns väl beskrivet i svaret på , Åslingsinterpellafion. Industriministern nämner teknikspridningsprojekt, utökadhögskoleutbildning, forvprojekt i , turistsatsningar osv. Jag skulle själv vilja lägga till t, ex, rekonstruktion av vissaindustriföretag. Jag tänkte fa ett exempel frän , Åslings och minhemkommun , Under de borgerliga regeringsåren drabbades tvä storaföretag av nedläggning. Det ena var Waplan Mekaniska, det andra varHissmofors, Waplan som, med dåvarande industriministerns goda minne, såldes uftill eff finländskt bolag fick chansen när vi fick en ny regering. Tack vare engenerös polifik och dukfiga anställda som fog över kunde företaget restaurerasoch sysselsätter ca 60 personer, vilket är ett efter våra omständigheterstort antal, Hissmofors massafabrik, den sista i länet, gick i gravenför gott, Pä dess plats sfär nu bl, a, eff industrihus med möjlighet till högrestöd än normalt för företag som etablerar sig där. Det är vi krokomsborsärskilt glada för. Lokaliseringen av de mindre högskolorna äregenfligen värd mer än de få rader den fått i industriministerns svar. Mångavar nämligen skeptiska fill aff regionalisera den högre utbildningen. Hurskulle def bli med kvaliteten? Hur skulle forskningen fillgodoses? Hur skulleman fä kompetenta lärare? är ensamma om denna kritik, I Jämtlandslän där näringsliv och myndigheter prisar högskolan vågar inte moderaternadriva dennn huvudlinje. När man på ort och ställe upplever fördelarna, talarläpparna samma språk som högskolans förkämpar, medan partiets ledande Om befolkningsutvecklingen i inland, m. m. Prot.1985/86: Om befolkningsutvecklingen i inland, m. m. 104 skolpolitiker har en helt annanuppfattning. Man kan ställa sig frågan vilken politik egenfligenär beträffande högskolan i , När det gäller utbildning skall man inte glömma bort enannan och mer yrkesinriktad sådan, Def är ju så, som flera före mig har sagt,atf jord och skog är stora huvudnäringar i vårt län. Därför ligger det näratill hands aff plädera för och dess skogsteknikerutbildning, Def råder stor brist på skogsfekniker i norra ,bör kunna byggas ut med åtminstone 15 platser. Det var förövrigt ett av sista uttalanden, vid hans besök i länet den sistaveckan han levde. Lät mig också fa upp några oroande tendenser iutvecklingen. Den inomregionala utvecklingen har lyftsfram. Ökade länsanslag och beslutsbefogenheter för länsstyrelserna är uttryckför det. har insatserna för mellanregional utveckling tonats ned ochdelvis ändrat karaktär. Men syftet med regionalpolifiken är, som ocksä flera harsagt, aff utjämna de grundläggande obalanser som uppstår då näringslivetkoncentreras fill de delar av landet där vinsfen av lokaliseringen blir störst.Regionalpolitiken skall alltså korrigera def privata näringslivet, försöka aftrubba dess egen inneboende kraft. Men def är infe enbart def privatanäringslivet som behöver korrigeras, Ocksä den statliga vi;rksamheten mästeinordnas i ett aktivt regionalpolitiskt tänkande. Annars är risken uppenbar affden infrastruktur som samhället pä olika vis bygger upp utvecklas på sammakoncentrerande vis som det privata näringslivet, och dä blir effektenmängfaldigoch till men för skogslänen. Vi ser den härtendensen. Flera talarehar varit inne på defta . satsar på områden i medhög trafikintensifet, SJ inför infercity-täg mellan vissa större städer.Televerket satsar där de flesta abonnenterna finns, osv. Detta fär somkonsekvens aff de satsningar som gjorts på t, ex, turism och teknikutveckling ivårt län infe kan få full effekt. Vi behöver en bättre samordning. Jag tolkarindustriministerns svar sä, aft denna samordning skall komrna fill stånd,vilket är helf nödvändigt för utvecklingen. stora problem har länge varit aft Jämtlandsindustriella bas är för liten. har det hänt en del som gjort problemen ännustörre i detta avseende. Jag vill gärna beteckna def som motgångar. Jag tänkerpå Pilgrimsfad, pä fidigare i , på AB Nordplät iÖstersund - som är försaft i konkurs - och pä ett par andra företag som harsvårigheter, Detfa gör aft jag befiaktar som ett av de län, därvi alldeles speciellt måste överväga olika insatser. Jag är medveten omJämtlands problem, och därför harockså regeringen gjort en del insatser. Jagupprepar: länsanslaget har ökat,'ett teknikspridningsprogram genomförs, enlång rad företag har fått lokaliseringsstöd, vilket har gett infe mindre än I000 nya jobb , Det skulle kännas förödande att tänka pä vad somskulle ha hänt med Jämfland. om lokaliseringspolitiken inte hade blivitframgångsrik i , I har det gjorts en mycket stor satsning päforvutvinningen. Dessutomär jag väl medveten om att det finns positiva inslag i , Åresafsningenhar gett ett mycket bra resultat, Åre är en av de få inlandskommuner som växer,Def är möjligt aft vi pä nytt kan göra en ordentlig genomgäng av Jämtlandsmöjligheter på turistområdet. Ta en diskussion pä nytt mellanindustridepartementet och länet beträffande den frågan. När def gäller östra gläds jag ät företagetZäta-Lyffen Produktion AB i , vilket från början var ett lifefverkstadsföretag med några få anställda men som har växt fill ett stabiltföretag med nära 100 anställda, Def är ocksä internationellt framgångsrikt. Dethär exemplet använder jag ofta när jag möter industriledare, som säger aft detinte gär aff satsa på Jämfland, därför aff def infe skulle finnas någonutbildad arbetskraft och infrastruktur. Jag pekar alltså ofta på detfa företagoch framhåller att det går atf framgångsrikt utveckla företag också i Jämfland,Jag hoppas aft det skall bli många fler framgångsrika företag i ert län. Dethär visar ocksä atf synen på inom många industriföretag och hos mångaindustriledare är denna: def är fråga om ett län där man åker skidor, där detfinns småföretag och litet till, men där industrialiseringen är mycket liten,därför aft man inte har några utbildningsresurser och infe heller någon brainfrastruktur. Jag menar att regeringens väg är den enda rikfiga, och jag troratf jag har stöd av alla polifiska parfier i , nämligen att det gälleraff förbättra infrastrukturen och bredda de åtgärder som möjliggör en ökning avindustrialiseringen. Värt program för teknikspridning och kunskapsspridning ärenligt min mening räft väg. Jag är alltså väl medveten om problemen. Vi måste följautvecklingen i Jämfland mycket noga. Där krävs nybildningar och expansion avmänga företag, om länet skall kunna fä en stabil positiv utveckling. Därförmäste vi fortsätta de långsiktiga regionalpolifiska satsningarna, som pä siktkan förbättra förufsäffningarna för att man skall kunna utveckla företag, ochdra fill sig nya, i Jämfland, fär nu ett svar av mig . Vi för infe in Bräckei stödområdet formellt, men kommer aff fä stöd som om det tillhördestödområde A, Def blir eff generöst samhällsstöd till och Pilgrimstadför atf möjliggöra för företag atf etablera sig där, fick efter kraschenmed Norrlandshus en fri kvot på 10 milj, kr,, som dess värre ännu infe äranvänd fill fullo, Def var eff unikt sätt aff ge en kommun ett direktlokaliseringsbelopp - 10 milj, kr, som man kunde satsa pä etablering ochutvidgning av företag i utan aff detfa skulle påverka länsanslagef ellernågra andra anslag. Jag ser i likhet med ocksä Ströms kommun som enkommun där sådana insatser behövs. Det var också därför som lokaliseringsmedelbeviljades fill ett hotell i , Jag tror aft vi måste ta vara pä varjechans som ges aff utveckla nya företag i , Jag är beredd aft svara ja på frågan om förhandlingar medstorföretag om etableringar i Jämfland, Det är i så fall som kommer ifråga. Men detfa tillhör inte de lättaste uppgifterna i världen, och jag vetaff resultatet av de mänga försök som gjorde som industriministerhar blivit detsamma som det som jag har fått av mänga av mina försök, nämligenaft def infe blivit några större etableringar till skogslänen. Om befolkningsutvecklingen i inland, m. m. Om befolkningsutvecklingen i inland, iti. Jag delar uppfattningen att extrainsatser måste göras pä det inre stödområdet. De medel som vi använder iUddevalla och i är jag, beredd aft använda ocksä i de sju skogslänen föraff åstadkomma etableringar där frän de svenska storföretagens sida. Jag kangarantera aff ingen möda kommer aff sparas när def gäller aft arbeta med dessafrågor. Till def negativa med utvecklingen i Jämfland hör afflänet noterade en nettoufflyffning 1985. under det att man 1983 och 1984 hadehaft en netfoinflyffning fill länet. Inflyttningen ökade faktiskt något under1985, men utflyttningen ökade ännu mer, därav def negafiva nettot. Men fill detpositiva hör ändå att arbetslösheten har minskat i länet och att antaletpersoner i beredskapsarbete och arbetsmarknadsutbildning inte har ökat, Deffinns alltså tecken som tyder pä aft vi kan se också utvecklingen i anmed en viss grad av optimism. Anf.83 , ÅSLING (c): Debatten har fortskridit ganska långt, ochjag nöjer mig därför med några synpunkter. hade en netfominskning avbefolkningen. Det var ett fint högkonjunkturår, men det var på15 år som länet hade en netfominskning. Säger oss infe defta någontingallvarligt, nämligen att vi har en växande regional obalans här? Man kan bollamed sysselsättningstal, men här kan ändå påvisas en långsiktig trend. Ocksåfrågorna om medelåldern och andelen förtidspensionerade i illustrerarytterligare vad jag har försökt beskriva här . Jag tackar indusfriministern för att han är beredd tillextra insatser i inlandet, som han sade. Jag tycker aft defta skullemanifesteras pä något sätt. Det vore värdefullt atf få en förhandlingsgrupp iindustridepartementet, vars ledamöter vore regeringens direkt ansvariga för deförhandlingsinsafser som måste bedrivas med små och stora företag, omindusfriministern är beredd att arbeta på samma säff som han har gjort medframgång i och i , Mitt ganska krav på industriministernär alltsä: Lät oss få ett markerat ansvarstagande från regeringens sida i dettaförhandlingsarbete med industrin, Def är ju def som vi saknar, Def har här talats om att vi skulle vara berättigade tillregionalpolifiskt stöd i t,o,m, lika hög utsträckning som och ,Men vad som saknas är alltså den förhandlingsinsats frän regeringens sida som iUddevalla och i - tillsammans med ett extremt högt statligt stöd,naturligtvis -gav ett gynnsamt resultat. Jag menar att inland ochJämtlands län borde komma i åtnjutande av någonting i samma stil. Jag hoppas också mycket på vad industriministern säger omatt vi mellan länsmyndigheterna och industridepartementet mera systematiskt ochlångsiktigt skulle behöva diskutera turismens roll. Turismen är denstora basnäringen i . Låt oss fa en diskussion om de långsiktiga perspektivendärvidlag, även bortom 199. 84INGRID (): passade här pä aff påståaft vi moderater är motståndare fill de små högskolorna. tyckteMargareta atf def var litet tråkigt aff egenfligen inferiktigt har levt upp fill def påstådda motståndet. Dä kan jag säga aft det faktiskt inte flnns någotmotsatsförhållande inom partiet i den här frågan. Vi anser att vad man skall åstadkommanärdet gäller högskolorna är först och främst kvalitet på utbildningen.