prot · G909152 · 1985-12-31 00:00:00 — I övrigt får man lov att säga att propositionen, demofioner som lämnats av de borgeriiga partierna och de anföranden som harhållits förut här i kammaren på den här punkten verkar innehålla liberalismenslov, en liberalismens höga visa. Marknadsekonomin skall alltså lösa problemen,marknadsekonomin är den enda effektiva, och finns det några problem är det s.k. ofullkomligheter, som det står i propositionen. De ofullkomligheterna ärändå sådana att man undan för undan har tvingats att lagstifta omkonkurrensbegränsning och om marknadsföring. Vi har fått en konsument-köpslagoch en konsumenttjänstlag. Vi känner också till monopoliseringens inneboendedrivkraft i den kapitalistiska ekonomin, monopoliseringens nackdelar vad gällermarknadsuppdelningar, som vi blir utsatta för, och prisöverenskommelser, hade en rad förståndiga och förnuftiga insikterom problemen med storföretagens och monopoliseringens roll. Men sedan tog detslut. Han tyckte ändå att marknadsekonomin var överlägsen, trots att den föderfram alla de här problemen. företrädare talade om det offentliga och omde försiktiga förslag som finns i propositionen och i betänkandet som ett slagsstorebrorstänkande från samhällets sida. Gentemot den lille konsumenten ochden lille konsumentens resurser, speciellt gentemot dem som betecknas som svagakonsumenter på olika sätt, är storebror de stora företagen med de storaresurserna för marknadsföring och skapande av konstlade behov och önskningar.Det är en rejäl debatt om vem som är storebror i vårt samhälle vi skullebehöva. Att skylla samhällets åtaganden, som är till stöd för den enskilde ochden svage, för storebrorstänkande tycker jag verkligen är att ropa "Tafast tjuven!" Det finns en rad andra frågor som tas upp i motioner. a. på frågan orn prismärkning i butikerna. Om detta finns en motion kommunisterna, men det finns också motioner från socialde mokrater. Jag tror de är tre stycken. De hävdar samma sak som vi säger, nämligen att det behövs en lagstiftning för att få till stånd en prismärkning i butikerna. Jag tycker att det är oehört viktigt med en prismärkning, inte minst mot bakgrund av vad vi har fått höra om att datoriseringen medför en hel del felaktiga prismärkningar. Hur skall man kunna kontrollera vad varan egentligen kostar om det inte finns en prislapp på hyllan? För att verkligen kunna se om priset är rätt eller fel får man nu försöka följa med när varorna passerar genom datateknikens avläsning i kassan. Utskottet talar också om prismärkningen på ett som jag tycker litet 30 illusoriskt sätt och menar att det nogskall ordna sig genom överenskommel- Ser ochatt utredningar pågår. Som det skrivs i en socialdemokratisk motion har man juarbetat med denna fråga men ännu inte lyckats få fram en rejäl,tydlig och genomgripande prismärkning i alla butiker. Man hoppas påöverläggningar. Jag tycker att det är lika bra att slå till med enlagstiftning, så att vi får en prismärkning i butikerna. Det är ingenting atttveka inför. En prismärkning är oerhört viktig, och det borde alla skriva Underpå. Det framhålls också i betänkandet. Det finns en enskild vpk-motion om kommersialiseringen avjulfirandet. I den sägs att det borde finnas en tidpunkt då julhandeln fårstarta. Jag tycker att detta är en viktig motion, och jag vill därför nämnanågra ord om den. "Julterrorn" är ju svår för dem som inte harekonomiska resurser eller som av ideologiska skäl - man har kanske en religiösövertygelse om vad julen egentligen innebär - inte alls vill utsätta sig föreller delta i den enorma kommersialismens karusell som julhandeln är. Med dessaord vill jag ha sagt att den motionen är högst motiverad. Jag yrkar bifall tillmotion L204. vill jag yrka bifall till motionerna L225, L234, L250och 409, som behandlar frågan om prismärkning. Jag vill nu återgå litet grand till frågan om anslag tillallmänna reklamationsnämnden och . Vi tror inte - vare sig denlokala konsumentpolitiska utvecklingen i kommunerna fortsätter att vara svageller blir starkare - att trycket på minskarsärskilt mycket. Är den lokala konsumentverksamheten svag, kan man i många fallvända sig till - det händer faktiskt att folk gördet. Blir utvecklingen stark i kommunerna, så att man får ännu mer informationom de varor man köper eller har köpt, kommer frågorna till allmännareklamationsnämnden naturligtvis också att öka - man blir ju varse att man hargjort ett felaktigt köp och vill ha rättelse. Vi har därför sagt att resursernaborde bevaras och att man inte skall minska anslaget. Utskottsmajoriteten hartagit fasta på det. Efter olika hearingar och överväganden när det gällerreklamationsnämndens utveckling, sägs att nämndens verksamhet skulle kunnaklaras med ett ökat anslag om . Det är alltså inte fullt lika mycketsom vpk föreslår, men det är ändå ett steg i rätt riktning. Vi anser att vårmotion därmed är besvarad. Jag är beredd att acceptera denna förstärkning avreklamationsnämnden. Det innebär naturligtvis en försvagning jämfört mednuvarande anslag, men en förstärkning i förhållande till vad som föreslås ipropositionen. Man skulle kunna tänka sig att här "hoppa tuva"och genom att stödja vissa borgerliga reservationer rösta fram anslag tillreklamationsnämnden. Men dessa motioners mening är ju att anslaget tillkonsumentverket i stället skall minskas, och det är precis lika tokigt. Hur manän vänder sig har man ju ändan bak. Jag tycker att utskottets medelväg, därpengarna läggs på ett bibehållande av reklamationsnämndens verksamhet, är bra. Jag yrkar bifall till vår viktigaste motion,nr 406, yrkandena 1 och 3, samt till de motioner jag har nämnt. 10INGA-BRITT (): Qm kommer vi att, , fatta ett nytt beslut om inriktningen av konsumentpolitiken förframtiden. Till grund för det beslutet ligger konsumentpolitiska kommitténsbetänkande Hushållning för välfärd och den därefter utformade propositionen1985/86:121. Målet för konsumentpolitiken skall vara att stödjahushållen i deras strävan att effektivt utnyttja sina resurser samt att stärkakonsumenternas ställning på marknaden. Konsumentpolitiken skall också inriktaspå de hushållsekonomiska frågorna och då framför allt på hushållens baskonsumtion.Detta kan ske genom en utveckling av den lokala verksamheten och genom att nyaoch gamla organisationer engagerar sig i den konsumentpolitiska verksamheten.Propositionen understryker också vikten av att konsumenterna, men ävensamhället, skaffar sig bättre kunskaper i för konsumenterna viktiga frågor.Vikten av näringslivets egenåtgärder understryks i propositionen. Samhälletvare sig kan eller vill ta över näringslivets ansvar för de varor och tjänstersom erbjuds på marknaden. Det här sagda kan tyckas vara självklarheter, men tillbetänkandet har fogats inte mindre än 30 reservationer, varav moderaternaensamma eller tillsammans med ett av eller båda de andra borgerliga partiernasvarar för inte mindre än 21 stycken. har dessutom ett någotmärkligt särskilt yttrande, som själv tog upp. Där anförs,att det finns ytterligare skrivningar i betänkandet som de inte kan ställa sigbakom. Det måste vara något slags helgardering. Det framgår nämligen inte vilkafrågor det gäller och det har heller inte framgått under utskottsbehandlingen. sade i sitt anförande att detförekommer alltför många superlativer, och vi kanske under debatten kan få ettklargörande besked om vad egentligen menar. Jag skall i mitt anförande något kommentera reservationerna14,7 och 8, 17-20, 24 samt 2630. kommer senare att kommenterade resterande reservationerna. Jag vill dock redan nu för säkerhets skull yrkaavslag på samtliga reservationer som har fogats till betänkandet samt demotioner som i övrigt har behandlats i sammanhanget. Jag yrkar bifall tilllagutskottets hemställan i betänkande 1985/86:34, vilket också innebär bifalltill propositionen med ett undantag, eftersom vi när det gäller anslaget tillallmänna reklamationsnämnden gör ett avsteg från propositionens förslag. Jagåterkommer senare till detta. I reservation 1 angriper underlaget förbeslutet och siktar då in sig på konsumentpolitiska kommitténs betänkande. Debortser helt från att regeringen även har haft annat material att utgå från närpropositionen skrevs. Jag kan påminna om vad ochdess chefstjänstemän sade vid utskottets besök där. De menade nämligen attpropositionen med de förändringar som statsrådet hade gjort vid propositionsskrivningennu hade fått ett sådant innehåll att den borde kunna accepteras av alla. Dethar alltså sagts av den näringslivsorganisation som finns närmastkonsumenterna. De organisationer som i den svenska modellen företräderkonsumentintressena hade redan tidigare uttalat sitt positiva stöd tillsammansmed många andra intressegrupper. Jag menar alltså att regeringenoch utskottsmajoriteten står på en mycket stabil grund vad avser de nuframlagda förslagen. Reservationerna 2, 3 och 4 visar på en intressant sak,nämligen att de borgerliga partierna inte heller i de konsumentpolitiskafrågorna kan komma överens. Framför allt tycks det finnas en skillnad i tron påde fria marknadskrafternas förmåga och intresse att handskas med de problem somuppstår. Alla håller dock med propositionen och utskottsmajoriteten om att detfinns brister i marknadsekonomins sätt att fungera. Men man tycker att detskrivs för negativt om dessa brister. Det går ju knappast att beskriva dekonsumentpolitiska åtgärderna om man inte först har beskrivit de brister deskall avhjälpa. Låt mig få påpeka att det klart sägs ifrån att det ärföretagens förstahandsansvar att motverka och lösa de problem som uppstår. Omföretagens egenåtgärder fungerar på ett tillfredsställande sätt, finns det juingen anledning för konsumentmyndigheterna att ingripa. Men vi vet alla att deinte fungerar bra. reservation är här mer omfattande än deövriga två borgerliga partiernas. Den börjar med att skjuta in sig på den s. k.svenska modellen och allt elände som den enligt mening medför. Detär nu inte första gången som den tesen framförs här i kammaren och förmodligeninte den sista! De fackliga organisationerna brukar få skulden för alla probleminom marknadsekonomin. sade i sitt anförande att facket misstrorkonsumenterna, vilket skulle framgå av att Handels vågar sig på något för enfacklig organisation så förskräckligt som att ställa krav för sina medlemmars räkning.Det måste vä! vara möjligt för den fackliga organisationen att tala om vad denanser om sina medlemmars arbetstider utan att bli beskylld för att misstrokonsumenterna. Inom folkparfiet borde man väl var medveten om att enligtde flesta bedömningar, även utländska, har välfärden i vårt land byggts upptack vare den svenska modellen för samverkan. Folkparfiet säger sig också semed oro på den utsvällnrng av regleringskomplexet, som skett inom exemepelvisbostads-, transport- och jordbrukssektorerna. Jag förmodar att folkpartietställer upp pä att vissa regleringar behöver finnas. Då tänker jag påregleringar ur exempelvis miljö-, beredskaps- och regionalpolitiska aspekter.Om ni i hade läst vad som står på s. 10 i propositionen, skulle niha funnit att långtidsutredningen fått i uppdrag att speciellt belysakonsekvenser av regleringssystem som är särskilt intressanta urkonsumentsynpunkt. Det finns mer i den här reservationen som skulle vara värtextra uppmärksamhet, men med hänsyn till kammarens knappa tid skall jag nu gåöver till att kommentera reservationerna 7 och 8, som behandlar den offentligasektorn. fastställdes att konsumentpolitiken skall avsede problem som hänger samman med konsumenternas köp och användning av varor ochtjänster, som bjuds ut på den privata marknaden eller på marknader som arbetarenligt likartade principer. Varken regeringen eller utskottsmajoriteten finnernågra skäl att ändra på denna avgränsning. Konsumentmyndigheternasarbetsområde och den marknadsrättsliga lagstiftningen omfattar även de statligabolagen och de affärsdrivande verken samt i viss män också andra delar av denoffentliga sektorn. I övriga delar pågår ett omfattande arbete för 3 protokoll 1985/86:152 attytterligare förstärka brukarnas inflytande. Detta beskrivs också mycketutförligt i propositionen. Jag tycker det är anmärkningsvärt att de borgerligaledamöterna i reservation 8 vill ta bort det stycke i utskottets text somsammanfattar detta. Betyder det att ni inte tycker att det arbetet skallfortsätta, eller tycker ni att det är besvärande att erkänna att det pågår?Enligt reservation 7 skall det arbetet ersättas med referensgrupper. Hur skallde utses och vad skall de göra? Skall de överta de politiskt valda styrelsernasoch nämndernas roll? I övrigt följer reservationen tesen: privatisera mera, såfår konsumenterna det bra. Kan ge mig några exempel på vilkaoffentliga tjänster som han tror skulle ge exempelvis glesbygdsbefolkningen,som ju påstår sig ömma särskilt mycket för, en bättre och merkonsumentvänlig service, om den bedrevs i privat regi? Jag övergår nu till att kommentera reservationerna 17,20och 24, vilka var och en på sitt sätt berör produkters utformning och säkerhet. Reservation 17 av är en gammal bekant. Den gårnämligen ut på att varuprovning skall läggas över till statensprovningsanstalt eller till andra lämpliga provningsinstitutioner. Varuprovningarna, som utförs av , fyller en mycket viktig funktion och behöver enligt vår mening i stället utökas.Enligt propositionens förslag skall detta också ske, och skallfå möjlighet att göra en ekonomisk vinst på denna verksamhet för att kunnabygga ut den ytterligare. Problemet är dock att provmetoder inte finnsutvecklade, och andra lämpliga provningsinstitutioner finns heltenkelt inte att tillgå. utför inte de provningar dethär är fråga om. Samarbete i de fall det går, både inom och utom landet,förekommer redan. Förutom hushållskapitalvaror provar även säkerhetenhos en mängd produkter, som framför allt används av barn och ungdomar. Somexempel kan jag nämna leksaker, ridhjälmar och skidbindningar därkonsumentverkets provningsresultat har medfört att många skador och ävenförlust av människoliv har kunnat förhindras. Här har vi ett typexempel på debrister som finns i marknadsekonomin. Hur går för resten den här reservationen ihop med enmening i en annan moderatreservation, nr 2? Där står nämligen: "Samhälletbör ställa resurser till förfogande för att säkerställa att producenternafyller sitt ansvar såvitt gäller produkters och varors säkerhet och lämplighetför det ändamål för vilket de erbjuds till marknaden." Folkpartirepresentanterna har också dubbla budskap. Detycker nämligen att provningsverksamheten skall utökas men skriver samtidigtunder reservation 24, som gäller brukaraspekter på produktutformningen. Enligtden skall inte lägga sig i sådana frågor. Skall det då inte finnas någon återkoppling mellanresultaten från provningarna och producenterna? Det är för oss självklart attkonsumentverket skall kunna ta nödvändiga initiativ för att få fram merbrukaranpassade produkter, och det borde vara enbart positivt för näringslivetatt få ta del av dessa initiativ. En annanviktig del i denna utveckling utgörs av den forskning som bedrivs vid vårahögskolor och universitet. Där ställer också liksom upp påutskottsmajoritetens och regeringens förslag. Så har exempelvis denkonsumenttekniska forskningen vid i arbetatfram lösningar på många brukarproblem som företagen sedan har kunnattillgodogöra sig. I det sammanhanget måste jag göra besviken.Det är inte någonting som har med motion att göra, utan det är - och det vet mycket väl - ettresultat av konsumentpolitiska kommitténs arbete. Det är en verksamhet som vihoppas kan fortsätta, för det är faktiskt att anlägga brukaraspekter påproduktutformningen. Åven när det gäller konsumentforskningen i övrigtinstämmer utskottet i att det är viktigt att kan ta initiativtill och stödja forskningsprojekt av särskild betydelse för konsumenterna. Pågrund av sin speciella karaktär kommer den forskningen annars inte attgenomföras. I reservation 18 från samtliga borgerliga partier ochreservation 19 från motsätter man sig att fårsärskilda medel för att följa och granska livsstils- resp. könsdiskriminerandereklam. Skälet man anger är att det "ligger inom ramen för verketsallmänna uppgift att följa utvecklingen när det gäller reklam och annanmarknadsföring". Det är glädjande att vi tydligen allesammans är ense ombehovet. Från utskottsmajoritetens sida vill vi dock ytterligare understrykadetta behov genom att avsätta särskilda medel för arbetet. i tog upp en motion omjulhandeln. Jag kan hålla med honom om att det inte är speciellt trivsamt attmötas av julkommersen eller , menatt gå sä långt som att vi i skulle lagreglera den typen avverksamhet tror jag inte att så värst många vill ställa upp på. Reservation 26 från är en gammal bekant. Därframförs förslag om sammanslagning av statens pris- och kartellnämnd med konsumentverket.Med hänsyn till kammarens tid vill jag hänvisa till de debatter som tidigarehar hållits här i kammaren i denna fråga och bara konstatera att inget nyttargument har tillförts som gett oss anledning att ändra ståndpunkt. Något skälför den sammanslagningen kan utskottsmajoriteten alltså inte finna. Reservation 27 från samtliga borgerliga partier rör detföreslagna rådet som skall knytas till . Ibetänkandet finns beskrivet vad rådet kan tänkas arbeta med. Där finns också,liksom i propositionen, klart angivet vad rådet inte får lägga sig i,exempelvis nämndens behandling av enskilda tvister eller personal- ochekonomiadministrativa frågor. De konsumentpolitiska skäl som anförts för inrättande avett partssammansatt råd är enligt min uppfattning sä starka att reservationenter sig närmast obegriplig. Förslaget framstår för mig som en nödvändig kompromissmellan den stora grupp som ansett att reklamationsnämnden skulle föras tillbakatill och den andra stora grupp som ansett att nämnden skallvara fristående. Med ett partssammansatt råd, knutet till allmännareklamationsnämnden, blir båda dessa gruppers motiv tillgodosedda. Slutligen, herr talman, skall jag kommenteraanslagsfrågorna. De borgerliga partierna har i reservation 28 framförtmeningen att inte kan spara någonting och villdärför ha ett belopp som med . överstiger förslaget i propositionen. Utskottsmajoriteten anser för sin del att det ärtvivelaktigt om man genom detta sena beslut hinner spara så mycket som 700 000kr. och beräknar för sin del en besparing på . för budgetåret1986/87. Vi anvisar därför ett anslag som med . Med de få möjligheter som lagutskottet har att göraomfördelningar inom anslagsramen anser vi oss inte kunna följa de regler somgäller för finansieringen, utan vi föreslår alltså ett överskridande. I reservation 29 vill och finansierahöjningen med motsvarande sänkning av anslaget till , medanmoderaterna anser att skall kunna avveckla en del av deuppgifter som verket utför och därför kan klara sig med ett anslag som ärlika stort som det för innevarande budgetår, vilket innebär en minskning med . Utskottsmajoriteten anser för sin del att det med de utökadearbetsuppgifter och den ökning av ambitionsnivån som det kommande beslutet om inriktningenav konsumentpolitiken innebär inte är möjligt att göra några ytterligarebesparingar i anslag. Vi tillstyrker alltså propositionensförslag om anslag. Reklamskatten har framförts som en möjlig inkomstkälla föratt kunna utöka verksamheten inom konsumentpolitiken. haremellertid för sin del samma uppfattning som skatteutskottet anfört i dessafrågor, och vi anser alltså inte att denna möjlighet föreligger. Dagens beslut innebär ett ytterligare steg iden pågående reformeringen av lagstiftningen till nytta för konsumenterna.Förra årets beslut om en konsumenttjänstlag och förändringar imarknadsföringslagen var steg på samma väg, och vi ser fram emot förslag om enny köplag och konsumentköplag. I samtliga fall understryks vikten av attmarknadsekonomin och konkurrensen måste fungera för konsumenternas bästa. Detinnebär att vi avkräver näringslivet det ansvar det påstår sig vilja ta för attsystemet skall fungera. återstår att se om man vill leva upp till dettaansvar. Det är också en utmaning till de lokala politikerna och inte minst tillalla intresseorganisationer att bygga upp en verksamhet som ger konsumenternaen möjlighet att göra sina röster hörda. Det är min övertygelse att vi går enmycket intressant tid till mötes. Svensk konsumentpolitik kommer även framdelesatt vara framgångsrik. 11PER-OLOF () replik: Min avsikt är inte alls att polemisera motInga-Britt . Jag vill bara göra ett förtydligande, som jag i och försig trodde var överflödigt. Det gäller reservation 17 angående provningsverksamheten.Inga-Britt säger att den provningsverksamhet som här åsyftas inteförekommer vid statens provningsanstalt. Det är jag helt medveten om - dethade ju varitmärkligt om vi hade haft samma provningsverksamhet på två ställen. Vad vi sägeri reservationen är att vi successivt vill överföra provningsverksamheten frånkonsumentverket till statens provningsanstalt. Jag ville bara göra detta förtydligande, eftersom dettydligen var nödvändigt. 12 () replik: har här gått in på heladet viktiga konsumtionsområdet. Jag tänker inte ta upp alla de angrepp honriktade mot , eftersom senare kommer att ta uppfrågan om marknadsekonomin och konkurrenspolitiken. Ett par frågor vill jagdock kommentera. Först gäller det konsumenter av den offentliga sektorn. Vifrån sida förordar ju konkurrens också inom den offentligasektorn. Som glesbygdsbo upplever jag ju själv hur det är att vara beroende avmonopolföretag som SJ och postverket. T. ex. ett expressbrev kan ta upp för att komma fram; då efterfrågar man verkligen konkurrens äveninom den offentliga sektorn. tog också upp frågan om handeln ochfacket. Jag tycker att de handelsanställda skall känna att de är verksamma iserviceföretag. Samma krav som handelns personal ställer kan ju ävensjukvårdens personal ställa - att man vill gå hem - och då får desjuka rätta sig efter detta förhållande. Då det gäller reservationen om livsstilsreklamen har vifrån borgerligt håll sagt att vi inte behöver avsätta särskilda medel för dettaändamål. Jag noterar socialdemokraternas negativa inställning till all reklamoch marknadsföring som jag - och också - välkänner till den röda rosens utbredning överallt i det svenska samhället. Idetta fall avstår man inte från att marknadsföra sitt eget parti. I fråga om brukaraspekter påprodukterna hade svårt att inse skillnaden mellan vårtkrav på provning och brukaraspekter. Provning sker av en redan befintlig vara,och provningen finansieras av det företag som vill ha varan provad. Då dethandlar om att ta fram nya varor skall den fria konkurrensen råda. Sedan fårman prova varan och ta reda på om den håller måttet. 13MARTIN () replik: Av anförande framgickatt vi har något olika syn på frågor som finns under rubrikerna ommarknadsekonomi och den offentliga sektorn samt konsumentpolitiken. Låt migfastslå att hyllar marknadsekonomins principer. Som jag betonade här imitt anförande liksom förut, så skall det dock vara enmarknadsekonomi som arbetar under miljömässiga, sociala och regionalpolifiskahänsynstaganden. Vi anser detta vara den linje som bäst främjar envälståndsutveckling i vidaste bemärkelse. När vi nu har att se det urkonsumentpolitisk synpunkt, ser vi också att detta gynnar konsumentpolitikenoch konsumenter landet över. Vi hävdar också att den offentliga sektorn så långt det ärmöjligt skall arbeta under samma betingelser som gäller för privat verksamhet.Därför bör sammakonsumentpolitiska regler, så långt detta är möjligt, gälla för såväl denoffentliga sektorn som för den privata verksamheten. Detta har vi framhållit ireservationen nr 7, där vi tar upp dessa frågor. Vi anser att etttillkännagivande borde ske i anledning av detta. Regeringen föreslår att ett partssammansatt råd skallknytas till . Kommittén ansåg däremot att nämndenskulle knytas till . Flertalet remissinstanser motsatte sigdetta. Regeringen följde då majoriteten av remissinstanserna.