prot · G909163 · 1985-12-31 00:00:00 — Om man studerar vad utskottetskrivit och vad som står i de olika reservationerna på denna punkt, finner manatt alla egentligen tycks vara överens om att flera av dessa bidrag bör kunnaavvecklas om - och det är en viktig förutsättning - man minskar denstatliga styrningen och detaljregleringen gentemot kommuner och landsting. Däremotär vi oense om hur mycket man skall begränsa och hur snabbt detta kan ske. Jag vill för del betona att just detta med enminskad detaljreglering som ger ett ökat utrymme för självstyrelse ärmycket angeläget. Det är därför vi också i flera sammanhang tidigare föreslagiten ökad schablonisering av de specialdestinerade statsbidragen. Därför beklagarvi - liksom gjorde - att vi inte nu kan vänta oss något nyttskatteutjämningsförslag förrän försenat. Det finns studier som tyder på att slopandet avspecialdestinerade bidrag egentligen främst minskar de totala finansiellaresurserna i kommuner och Den ekonoiniska politiken, m. m. Den ekonomiska politiken, m. rn. landstingutan att särskilt missgynna omfattningen av just den verksamhet varsstatsbidrag minskas eller avvecklas. De empiriska resultaten i studierna gälleroftast när kommunerna i allmänhet hade mycket goda ekonomiska villkoroch mycket goda finansiella resurser, och det finns en klar risk att effektenblir en annan i ett kärvare ekonomiskt läge. Det finns också studier som tyderpå att det faktiskt just är den aktuella verksamheten som drabbas om och närett visst statsbidrag minskar. Man måste också konstatera att despecialdestinerade statsbidragen är av mycket stor ekonomisk betydelse i vissakommuner som har agerat just med ledning av statsbidragens konstruktion. De haralltså anpassat sig till hur bidragen ser ut. Jag menar att kommuner ochlandsting har rätt att ställa krav på möjlighet till rimlig framförhållning,och vi i anser därför inte att man över kan dra in ettstort antal specialdestinerade bidrag. Det vore nämligen att straffa just dekommuner och landsting som betett sig precis som staten önskat. Debatten om ekonomi kan ibland geintryck av att alla partier, mer eller mindre, är emot kommunerna. Jag villdärför avslutningsvis framhålla att ställningstaganden beror påatt vi är för högre reallöner, vi ax för en ekonomisk utveckling som skaparbalans och som därför ger möjlighet till fler arbetstillfällen. Med det anförda yrkar jag bifall till reservationerna 2,5. 12, 14, 16 och 21. 60ROLF KENNERYD (c): Kommunernas ekonomi är - generellt sett - förnärvarande mycket god. kommer, främst till följd av ökatskatteunderlag, kommunernas inkomster att öka påtagligt. Det finns därföranledning att mot bakgrund av dessa fakta dämpa kommunernas inkomstökningar,dels för att hålla den kommunala expansionen inom önskvärda ramar, dels för att- fortfarande generellt sett - motverka ytterligare likviditetsuppbyggnad. Ensådan dämpning har också föreslagits i såväl regeringens kompletteringspropositionsom i motioner frän alla partier utom vpk. Vpk skiljer sig alltså markant från de övriga partiernanär det gäller de grundläggande förutsättningarna för den kommunalaexpansionen, I övrigt rör det sig om olika nivåer när det gällerdämpningssträvandena, från indragning, som är lägst, med 4,4miljarder netto, via regeringens 5,6 miljarder och 6,7 miljarderoch upp till 7,4 miljarder, som är det högsta alternativet tillindragningar. 1 partiledarrundan ägnade ganska lång tidåt att plädera för krav på eget rum. Det tycker vi i ocksåär angeläget. Vi tycker dessutom att de som har möjligheter därtill och som säönskar inte ens skall behöva anlita institutionsvårdens tjänster utan i ställetåtnjuta en utbyggd sjukvård i hemmet. Men allt det här kräver självfallet ekonomiska resurser.Jag skulle vilja ställa frågan till . om hon har funderat över hurmånga ytterligare egna rum som vid en riktig prioritering skulle kunnaåstadkommas med de som är skillnaden mellan vad folkpartietföreslår i kommunala indragningar och förslag. Utskottsmajoriteten säger i betänkandet, efter attförsiktigtvis ha noterat svårigheter att bedöma effekterna, att""mycket talar för att totala indragningar inte ärtillräckliga för att nå den eftersträvade begränsningen i den kommunalaexpansionen'". Det svänger ganska raskt i densocialdemokratiska argumentationen. Det är inte särskilt länge sedan detkallades stöld och konfiskation när indragningar från kommunerna över huvudtaget fördes på tal. Vi välkomnar från sida attsocialdemokraterna nu inser behovet av en dämpad expansion. Vi anseremellertid att på detta såväl som på andra områden bör en balanserad utvecklingeftersträvas. Vi anser därför en indragning med de föreslagna 4.4 miljardernavara väl avvägd méd hänsyn till ambitionen att åstadkomma en enprocentigkonsumtionsökning och dessutom en bibehållen nivå på skatteuttaget. Vi harflera starka skäl för denna bedömning. Låt mig nämna de tyngsta. Vi bedömde regeringens optimism när detgällde möjligheten till låga löneavtal som föga trovärdig. Dessvärre - noterarjag utan skadeglädje - ser dessa våra farhågor ut att besannas. Det innebär attkommunernas kostnader ökar väsentligt. Varje procentenhets försämring avlöneutvecklingen medför ca 1,2 miljarder i ökade kostnader, eller just detbelopp som skiljer oss och socialdemokraterna i bedömningen av erforderligakommunala indragningar. Annorlunda uttryckt kan man alltså notera att dennaskillnad utgörs av en skillnad på i bedömningen av löneutvecklingen. Ett annat skäl till försiktighet med indragningar i denkommunala sektorn är den förväntade utvecklingen . Enligt nutillgängligt underlagsmaterial kommer kommunernas inkomstutveckling attkraftigt dämpas efter 1987, Sammantaget innebär detta att för att åstadkomma enbalanserad utveckling utan ryckiga inslag i planeringsförutsättningarna ochför att undvika skattehöjningar är en indragning på den nivå som centerpartietföreslagit väl avvägd. Det förslag till kommunalt skattestopp sommoderaterna lägger fram. anser vi innebära ett felaktigt sätt att motverkaskattehöjningar. Det måste även framgent vara så att kommunernas egnaföreträdare får och skall ta ansvar för sina egna åtgärder och också bärakonsekvenserna för dessa. Vi beklagar från att regeringen inte kunnatsamla sig till en proposition kring den kommunala skatteutjämningen. Vi emotseren sådan proposition och är beredda att bidra med konstruktivaförslag till lösningar, I avvaktan härpå accepteras regeringens förslag tillextra skatteutjämningsbidrag. Vi föreslår dessutom ytterligare 1 miljard tillskatteutjämningssystemet . Principen om skatteutjämningsavgifter anser vi varafelaktig. Det måste anses vara statens angelägenhet att bidra med medel tillskatteutjämningssystemet. Vi anser däremot att flertalet - måhända på siktalla - specialdestinerade bidrag kan utgå och ersättning i stället ske inom skatteutjämningssystemetsram. En sådan ordning skulle leda till minskad byråkrati och detaljregleringoch till ökat kommunalt självbestämmande. Vi begär att en utredning Den ekonomiska politiken, m. in. Den ekonomiska politiken, in. skyndsamtser över formerna för en sådan reform. På en punkt är vi från sidaangelägna att uttala vår tillfredsställelse över regeringens förslag ikompletteringspropositionen. Det gäller höjningen av det kommunalagrundavdraget, där regeringen anslutit sig till vår uppfattning att det i ettförsta steg bör höjas till . Det är en indragning som inte tillförstatskassan medel men som i stället tillför alla skattebetalare som har 9 000och däröver i taxerad inkomst ca . Värdet av dessa 450 kr.är självfallet störst hos dem som har det besvärligast, och detta är därmed ettvälkommet och angeläget inslag i fördelningspolitiken. Vi anser emellertid attkommunerna bör bära hela effekten av denna åtgärd 1987 i form av indragning avförskott detta år. Med det anförda yrkar jag bifall tillreservationerna nr 3, 9, 15, 16 och 19 och i övrigt till utskottets hemställani finansutskottets betänkande 29. Kammarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 4 § Upplästes och lades till handlingarna följande från valprövningsnämn-deninkomna berättelser: Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamöteroch ersättare för riksdagsledamöter har från inkommit bevis om att dels (), Västraby, , utsetts tillny ledamot av fr. o, m. sedan ()avsagt sig uppdraget som riksdagsledamot; till ersättare för riksdagsledamöterhar i detta fall utsetts , , och , (bådac), (ie/i (), , utsetts till ny ledamotav fr. o, m. sedan () avsagt siguppdraget som riksdagsledamot; till ersättare för riksdagsledamöter har i dettafall utsetts , , , , , , , och , Höllviksnäs (alla s), dels (), , utsetts till nyledamot av fr. o. m. sedan () avsagtsig uppdraget som riksdagsledamot; till ersättare för riksdagsledamöter har idetta fall utsetts , , och , (bådas). har vid sammanträde denna dag granskatbevisen och därvid funnit att de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 §vallagen. Berättelseom granskning av bevis för riksdagsledamot och ersättare för Prot.1985/86:163 riksdagsledamöter har från inkommit bevis om att T T L / 1 \ p- =1 ... .11 1 j . 1 j I Den ekonomiska poli- JanJennehag (vpk), Soraker, utsetts till ny ledamot av fr. o. m. den 7oktober 1986 sedan (vpk) har avsagt sig uppdraget Till ersättare för riksdagsledamot har utsetts Öhlund.Kramfors, och , (båda vpk), Valprövningsnämndenhar vid sammanträde denna dag granskat bevisen och därvidfunnit att de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § vallagen, 5 § Upplästes följande inkomna skrivelse: Härmed begär jag tjänstledigt från mitt uppdrag som riksdagsledamotfr,o,m, t.o.m. för att fullgöra uppgiftensom statssekreterare i . Denna framställning bifölls av kammaren. Talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för . 6 § Anmäldes och bordlades Förslag 1985/86:23 revisorersförslag angående rutiner vid ansökan om svenskt medborgarskap 7 § Kammaren åtskildes kl, 17,46.