prot · G90999 · 1985-12-31 00:00:00 — President och generalsekreterare uttaladesig vid sitt novembermöte för 50-procentiga reduktioner av supermakternaskärnva-pensfyrkor. Visst vore det utmärkt om reduktioner av dennastorleksordning kunde genomföras. Men def är viktigt atf veta atf även sådanamycket stora reduktioner endast marginellt skulle minska kärnvapenhotet.Kärnvapnen finns i ett sådant övermätt att de arsenaler som lämnas kvar kanförstöra infe bara alla tänkbara militära mål utan allt mänskligt liv. Kraftiga kvantitativa reduktioner måste förenas med atfeffektiva begränsningar läggs på den kvalitativa vapenutvecklingen. Dä kan50-procenfiga minskningar bli eff etappmäl på vägen mof def självklara måletaft alla kärnvapen avskaffas. Förslaget om en kärnvapenfrysning är därför fortfarande ihög grad aktuellt. Denna uppfattning delas i stort av Världssamfundet, i FN ökade rösfsfödet för densvensk-mexikanska resolutionen i ämnet. Ingen enskild åtgärd skulle vara vikfigare för atf fåstopp på den kvalitativa kapprustningen än en överenskommelse om ettfullständigt provstoppsavtal. Def är en fråga som har drivit sedan AlvaMyrdals dagar, dvs, . Jag kan garantera aft vikommer aff fortsätta att driva den fill dess vi har nått målet ett stopp föralla kärnvapenprov. Från sovjefisk sida har uttryckts en större villighet attgodta långtgående kontrollåtgärder. Expertgruppen om seismisk verifikation avett provsfopp fortsätter sift arbete. Kontrollen av ett provsfopp är inteett tekniskt problem. Problemet är politiskt. Bara en stark folklig opinion kanövervinna def politiska motståndet mot ett provstoppsavtal, Provsfoppsfrägan sfär i centrum förfemkonfinentsinitiafivet för kärnvapennedrustning. För två veckor sedanuppmanades supermakterna igen atf upphöra med sina provsprängningar, åtminstonefram fill nästa toppmöte, Aff följa denna uppmaning vore en viktig polifisksignal ägnad att stärka bäde förtroendet mellan kärnvapenmakferna och världensförtroende för kärnvapenmakferna. I nedrustningskonferensen i pågår sombekant förhandlingar om kemiska vapen. Grundvalen förförhandlingarna är ett utkast frän bl, a, , Man är nu inne pä svåratekniska frågor om kontroll av ett avtal, definitioner av kemiska vapen och omhur existerande kemiska vapen skall förstöras. Arbetet går långsamt, men deffinns ändå god anledning till optimism. Här iStockholm gär förhandlingarna om förtroende- och säkerhetsskapan- deåtgärder in i sitt slutskede. Om alla de deltagande staterna uppbådar nödvändigpolifisk vilja borde nu finnas goda förutsättningar för atf nå ettfillfredsställande resultat. Men detfa kräver att det halvår som återstårutnyttjas effektivt. Militär öppenhet är mycket väsentlig för aff stärkaförtroende och säkerhet i , Men ingen kan förneka att återhållsamhet ärlika väsentlig. Därför måste också fatta beslut ommilitära restrikfionsåt-gärder. En överenskommelse i mäste pekaframåt mot nästa fas i konferensen, där konkreta nedrustningsfrågor fas upp. Kapprustningen till havs ger ytterligare exempel pä hurvapenutvecklingen undergräver politiskt förtroende och hur teknik och doktrinökar risken för att kärnvapen kommer till bruk. De stora sjömakterna har flottstyrkor som snabbt kanförflyttas över jordklotet, flotfsfyrkor som opererar utanför andra länderskuster och ibland kränker dessas territorialvatten, Deftn skapar spänning ochdriver på kapprustningen, Kärnvapensfaterna har mer än 7 000 strategiska kärnvapenpå ubåtar. De har dessutom ca 6 000 takfiska kärnvapen ombord pä olika fartyg.En fjärdedel av världens kärnvapen finns alltså ombord på fartyg av olika slag.De förs med på rutinuppdrag, och ingen stat kan veta vilka vapen somfinns utanför dess kuster. De ökande aktiviteterna skärper risken för bådeavsiktliga konfrontationer och oavsiktliga incidenter till havs. Förmodligen är risken för atf ett kärnvapenkrig bryter uftill sjöss större än på land. Förutom risken för olyckshändelser och misstaghar experter pekat pä att de återhållande politiska faktorerna kan få svårareaft göra sig gällande. Frestelsen att, utan några direkta civila förluster, medett taktiskt kärnvapen slå ut t, ex, eff hangarfartyg värt 15-20 miljarderkronor skulle kunna bli stor. Men vad skulle bli nästa steg när kärnvapentröskelnväl passerats? Den FN-studie om marin kapprustning som tagitinitiafiv fill är nu färdig. Vid vårens möte med FN:s nedrustningskommissionkommer dessa frågor att stä i centrum. uppgift bliraff identifiera möjliga nedrustnings- och förtroendeskapande ätgärder och attdiskutera i vilka fora åtgärderna bör behandlas. Arbetet för nedrustning handlar om vår säkerhet och våröverlevnad. Särskilt folken i mänga ser nedrustning som enöverlevnadsfräga också därför aff den är nödvändig för aft frigöra resursertill kampen mot svält och fatfigdom. Intresset för sommarens i omnedrustning och utveckling är stort. Förväntningarna är också höga - fränu-länderna och från fredsrörelserna, förbereder deltagandet i bl, a, i enreferensgrupp med folkrörelsedeltagande. Vid konferensen kommer vi att kunnadra nytta infe minst av den svenska studie av sambandet nedrustning/utvecklingsom har genomförts. 1986 är de stora möjligheternas år. Vi mästealla, som sade i sin sista intervju, ge vårt konstruktiva bidrag såatt de uppenbnrn möjligheternn också blir verklighet. bidrag är och kommer aft förbli både tungtvägande och konstruktivt. Världen förväntar sig detfa av oss - def har vi fåttmånga bevis pä . Ingen bör tvivla på aft med oförminskad kraftkommer att föra en aktiv polifik för fred och nedrustning, Def mäste vi göratills kärnvapenmakterna går från vackra ord till verklig handling, 28 () replik; Denna debatt blir ett exempel på vad SfigAlemyr sade, nämligen atf var och en väljer aft tala om ett visst ämne, och detkommer då upp olika frågor. Jag valde att tala om den europeiskasäkerhetskonferensen därför atf vi befinner oss i ett skede där def är bråttommed att fa ställning i olika sammanhang. Jag vill gärna ställa ett par frågorfill , som företrädare för regeringen när det gällernedrusfningsarbetet. Arbetet för aft minska de politiska konfliktanledningarsom kan leda till krig måste gå hand i hand med ansträngningarna aft, under defatt en stabilitet bevaras, uppnå en så låg rustningsnivå som möjligt, ESK haren unik möjlighet i detta sammanhang, därför atf konferensen kombineraråtgärder för att öka öppenhet, förtroende, människors möjligheter att lärakänna varandra över gränserna, kulturellt samarbete, respekt för mänskligarättigheter och annat som grundlägger förtroendet med ökad öppenhet på defmilitära området. Men vad händer om det nu inte blir någon överenskommelseom några resfrikfionsåtgärder i ? Vilka restrikfionsätgärder skall vivara beredda atf acceptera? Skall vi tubba på kravet i mandatet aff de skallvara militärt betydelsefulla? Hur skall vi förbereda oss inför ? Vadskall vi ha beredskap för om det inte finns några milifärt betydelsefullaåtgärder över huvud taget i våra överenskommelser? Vi mäste ligga långt framme i beredskapen här, ocksä förolika alternafiv. Givetvis måste vi arbeta för och hoppas på atf vi fåröverenskommelser på alla områden, när det gäller observation och information,men också någonfing som innebär restrikfioner. Och vad händer om t. ex. framhärdar i sin vägranaft diskutera de övningar som har funktionellt samband med markövningar?Vad gör vi då? Skall vi ge avkall pä mandatet och ändå försöka hitta på någotnytt i ? Eller skall vi göra fill en konferens där vifortsätter med mandat? Och vadhänder om vi inte kommer någonstans på de andra områdena? Jag skulle vilja veta litet grand om hur pä dessa mycket viktiga frågor. 29MAJ () replik: Det är naturligtvis centrala frågor som AnitaBråkenhielm tar upp. Vi sitter båda i den delegation som har aft bedöma hur viskall gä fram med vårt fortsatta arbete. Än så länge - och det kommer aff gällainfill - kommer vår ambition att vara att uppfölja def mandatsom vi har, bl, a, när det gäller de militärt betydelsefullarestrikfionsåtgär-derna. Prot.1985/86:99 Den erfarenhet som jag har och somde före mig har haft i internationella 19 mars1986 förhandlingar är aft def är först islutskedet, kanske f,o,m, i de sista ., ,, , , skälvande minuterna, som man syrihop den överenskommelse som vi sä gärna hadevelat se klarare konturer av än vad vi har kunnat göra. Vi kan nog medganska god tillförsikt se fiam mof aft kommer fram fillett fullt acceptabelt och gott resultat, inte minst därför affStockholmskonferensen är ett av de fä fora där supermakterna nu har ettintresse av aff se ett resultat. Vi har kunnat skönja, inte minst under detsenaste året, hur man från extrema ytferlighetsståndpunkter har närmat sigvarandra, visat en kompromissvilja och lyssnat, inte minst till de neutrala ochalliansfria staternas förslag. Jag tror nog, , aff vi medtillförsikt och med goda ansträngningar skall kunna komma fram till ett gottresultat. Regeringen är naturligtvis i full gång med förberedelsearbetetför , Det får vi återkomma till i andra sammanhang, när det är fid atfredovisa det, 30 () replik: Jag delar naturligtvis fill fullo Maj BrittTheorins förhoppningar. Jag har också möjlighet aff följa arbetet inifrån,åtminstone till den del som det redovisas i nedrustningsdelegafionen och idelegationens direkta arbete i konferensen. Jag skulle ocksä vilja aft , under denrelativt korta fid som är kvar, hjälper fill genom atf använda sin mycket godatalang atf berätta för människor vad det handlar om och aff föra ut budskapetom hur vikfigt detta är. Def är inte minst viktigt i värt näraliggandeperspektiv, för vår egen säkerhet och när det gäller sambandet mellan de kravsom ställs på vårt eget försvar och vär egen beredskap . Hon kundeockså ägna litet grand av sin tid i både nationella och internationellasammanhang ät aft tala om def som är så oerhört viktigt i den europeiskasäkerhetskonferensen, nämligen hoppet om aff vi i framfiden skall kunna öppnanågra luckor, fönster och dörrar mellan folken, atf vi skall kunna få en ökadrespekt för de mänskliga rättigheterna och atf vi skall få en grund för den typav säkerhet som bygger pä vänskap, förtroende och kännedom om varandra, istället för bara pä bajonetter och andra vapen, 31 MAJ () replik: Fär jag först säga att def infe är rimligtatt vi här i kammaren skulle offentligt redogöra för en svensk strategi i ettbesvärligt läge vid , Det är ganska rimligt aff det är enfråga som fär göras upp i delegationen och i en något mer sluten församling. Viskall infe på det viset spela någon i händerna som kan ha nytta av vad Sverigeskulle vilja avslöja. Låt mig tacka så mycket för vänligheten om min förmåga.Jag vef inte om det är bekant för , men jag ägnar ganska mycket av min tid ät att runt om i och även internafionellt tala för den svenska nedrustningspolitiken och den svenska säkerhetspolifiken. Jag har så gott som varje gång tagit fillfället i akt aft understryka betydelsen av vad somsker 'O i , Infe minst finns definternationellt ett stort intresse av att veta vad somsker vid , Jag har allfid utnyttjat tillfället aft fala omdetta. Jag tror nog aff svenska folket är ganska medvetet om inte här och , vid konferensen, kommer att få se några konkretanedrusfningsresulfaf, Def tror jag aft vi har lyckats aff pedagogiskt förklara.Däremot är deras förväntningar väldigt stora på aff vi skall ha kommit så långtmed de förtroendeskapande åtgärderna att de med rätta kan kräva atf de konkretanedrustningsfrågorna för folk vid det fortsatta arbetet kommer in i förhandlingarna.Det som är viktigt i arbetet, och här häller jag med Anifa Bråkenhielm, är aftman i det svenska arbetet förenar den välmeriterade kunskap som vi alltid harsatt bakom våra förslag med eff starkt engagemang. För det starka engagemangetbehöver vi ett folkligt stöd. Tyvärr, skulle man kunna säga, lyckades inte AlvaMyrdal trots många års ansträngningar atf uppnå det provstopp som hon redan1962 förordade så starkt. Vi har inte givit upp. Vi är lika envetna. Och vi plockarfram både kunskap och teknik för aft bevisa att de argument som man har gömtsig bakom under några är, att det är tekniska problem som hindrar ettprovstopp, infe är hållbara. Vi vet nu atf det bara beror på bristen påpolifisk vilja. Det är med hjälp av en stark folklig opinion som den politiskaviljan skulle kunna förändras. Sä måste arbetet för nedrustning, för förtroendemellan människorna, för kontakt och för överlevnad gå hand i hand. Kunskap ochengagemang skall vi använda oss av, och kan vi göra det gemensamt utan någon splittringi den svenska blir vi dubbelt starka. 32STEN (): Utrikesministern framhöll i sinutrikespolifiska deklarafion FN;s viktiga roll för bl. a, miljön. Jag instämmeri det omdömet och skall i mitt anförande uppehålla mig kring några miljöfrågormed utrikespolitisk anknytning. Utrikespolitik är en ung företeelse i det mänskligasamhället sedd i utvecklingshistoriskf perspekfiv. Värt släkte homo har, enligtvad som hiffills är känt, funnits till under . Under de inledande närmare 2 miljoner åren företräddessläktet homo av arten homo habilis, efterföljd av homo erectus, i sin turupphovet till homo sapiens - vår tids människa, som funnits till . Övervägande delen av denna långa tid levde dessa tremänniskoarter som samlar-jägar-folk. Med gles spridning bredde de ut sig överjorden, och det svaga befolkningstrycket gjorde atf man ej förbrukadenaturkapifalet utan livnärde sig på dess överflöd. För ca 10 inträffade en dramatisk förändring.Enligt en hypotes var orsaken en brist på jaktbart vilt. Denna förstaresurskris i mänsklighetens historia utlöste övergängen till jordbruk och säsmåningom fill fast bosättning. Befolkningstillväxten tog fart. Frän beräknade5 miljoner för 10 steg världsbefolkningen till ca 130 miljoner vidtiden för . Med jordbruket följde utveckling av hantverk, handel,kommunikationer och nya boendeformer inom byars och städers ram. Trycket pånaturkapitalet ökade i takt med denna förändring för att med explosiv kraft tafart i och Med det mänskliga samhällsbyggandetsförändring ökade människans förmåga fill planering. Länge inskränkte sig dennatill rummets dimensioner medan tidsperspektivet förblev kortsiktigt. Denmateriella kulturens snabba landvinningar förblindade människans förmåga ochvilja att se in i framfiden och utläsa konsekvenserna av sift handlande.Följderna härav blir alltmer uppenbara för dagens generationer i form avnaturförstörelse av såväl lokalt, regionalt som globalf omfång. Grunden för människans och djurens existens är växternasförmåga aff genom fotosyntes producera energirika ämnen. För denna processkrävs tillgäng till solenergi, koldioxid, väte och syre ur vatten, samt ettflertal mineralämnen i smä mängder. Vid fotosyntesen avgår till luffen syre ochvatten. Varje förändring av växttäckets utbredning innebär således en påverkanpå de i fotosyntesen ingående ämnenas förekomst i sina respektive cykler. Meddetfa följer också en klimatpåverkan. Det genom växternas transpiration avgående vattnetpåverkar luffens fukfighetshalf, därmed den atmosfäriska värmetransporten, bl,a, frän lägre till högre breddgrader - vindarnas uppkomst och styrka, frajektoriernasriktning, inversionsskiktets höjd, instrålningens styrka och därav beroendemarkfemperatur. Vidfotosyntesen bildas def för människan och djuren nödvändiga syret. Förändringar i atmosfärens koldioxidhalt påverkartemperafurklimafet genom den s, k, växthuseffekten. Denna snabbskiss av växternas betydelse förvär livsmiljö ger en antydan om hur angeläget det är för oss människor aft isamverkan värda växtriket pä sådant sätt att vi inte underminerar vår egenexistens. Medvetenheten härom ökar och sfimuleras ej minst av Förentanationernas miljöorgan. Arbetet pä atf skydda vår biosfär befinner sig ännu iinledningsskedet. Brisfen pä kunskap om orsakssammanhangen gör atf de flestaåtgärdspro-gram präglas av tveksamhet rörande resultatet och otillräckliglångsikfighet i planeringen. Exempel härpå kan hämtas bl, a, frän , Distriktet nordost om var en gäng enviktig del av def romerska väldets afrikanska kornbod. Bergen var då ännuskogklädda, dalbottnarna fruktbara och vatfenfillgängen god. Vid tiden förfrigörelsen från låg bergen kala, vind- och vatfenerosion varomfattande, marken var förtorkad, och ökenbildning hotade. Med brunnsborrningoch konstbevattning fick ett framgångsrikt svenskt SIDA-projekt bilden attförändras genom atf skapa välmående jordbruksområden. Dock var problemen inteöver. Med ett ökande antaL brunnar började grundvattnet att sjunka, ochbrunnarna måste sänkas allt djupare. Som motåtgärd skapades en konstgjord sjögenom aft man byggde en damm. Därmed har grundvattenssänkningen stoppats förtillfället inom ett begränsat område. åstadkommer den hastigaytavrinningen våldsamma översvämningar, som man sökt bemästra genom atf byggaett antal fångsfdammar. Dammarnas varaktighet är dock begränsad, då de fyllsigen av de slamrika ytvattens-flödena. Ett mödosamt återskapande av ettvegetationstäcke är den kvarstående åtgärden att fillgripa för aft nä ettvaraktigt resultat. Delar av i går in isitt femte år av ihållande torka. Inom Sahelområdet följer den enaforkkatasfrofen på den andra. Verkningarna härav söker internafionellahjälporganisationer häva, bl, a, genom borrning av brunnar. Metoden ärkortsiktig, ifrågasatt och en möjlig orsak till en än större katastrof iframtiden. Utnyttjande av grundvatten kräver kännedom om hur snabbtdetta återbildas. Sker uttaget hastigare än återbildningen innebär defta engrundvaffenssänkning. Särskilt inom Sahelbälfef finns grundvaffenstillgäng-arsom har bildats under fuktigare klimatförhållande för bortemot 10 000 är sedan,Nägot nytt grundvatfenstillflöde sker ej. Pumpas vattnet upp töms förrådet påsamma sätt som när en malmkropp blir utbruten. Sä länge pumpningen pågårutnyttjas vattnet av nomader eller till konstbevaftnade odlingar. Nomadernaförändrar sift vandringsmönster, blir stationära i närheten av brunnen och ökarsitt djurantal. Följden blir överbetning och ökenbildning i en allt vidarecirkel kring vattenfyndighefen. När denna slutligen är tömd blir katastrofenfullständig. Ett långsiktigt utnyttjande av grundvatfensfillgängarna ispeciellt arida och semiarida trakter kräver en betydligt ökad kunskap om dessakällors storlek och eventuella päfyllnadshastighef under olika årstider, I skenet av dagens vetande framstår klart de betydandekunskapsluckor som finns och som lägger hinder i vägen för människans rättautnyttjande av biosfären. Vår kännedom om hur växterna genom sintranspiration påverkar klimatet är alltför bristfällig, Samma gäller förkoldioxidcykeln, syrecykeln och kvävecykeln, Def krävs: - ett vetande nödvändigt för aftklariägga konsekvenserna av den av människan och hennes husdjur åstadkomna förändringen av jordens växttäcke, - ett vetande nödvändigt atf hafillgång till för aff kunna återvinna ett överexploaterat, förnyelsebart naturkapifal, - ett vetande nödvändigt för attförklara de allvarliga följderna av aft hugga ner jordens regnskogar eller urskillningslöst odla upp jordens savannom- räden, - ett vetande nödvändigt för aftfinna rätt metod aft hjälpa jordens fattigaste folk till en utveckling mot en högre livskvalitet. De forskningsuppgifter som liggerframför oss aft lösa är av den storleksordningen atf de kan fullföljas endastgenom ett effektivt internationellt samarbete mellan institutioner, stater ochFN, Detta innebär atf avtal måste träffas, konvenfioner upprättas och juridiskaregelsystem åstadkommas till skydd för folkrätten. Utrikespolitiken får en nydimension att arbeta med. Efterkrigstidens erfarenheter av hjälp tillutvecklingsländerna har påskyndat klarläggandet av stora globalanaturmiljöproblem. Det är problem som är gränsöverskridande och därförsolidariskt måste lösas av världssamfundet, skall försätta på den väg som man slog in på medmiljökonferensen i , Pä def internationella fältet skall vi stödja ochpåverka utvecklingen inom organisationer som UNDP och , europeiskasamarbetsorgan på miljöområdet, liksom inom , samt inom vårt landforma vår verksamhet på miljöområdet så aff den blir fill stöd och stimulans ivåra motsvarande förpliktelser på det internationella fältet, SAREC har här encentral uppgift aff fylla. Vi moderater hälsar med fillfredsställelse atf denav oss önskade utredningen om SAREC:s verksamhet lett till ett förslag i åretsbudgetproposition om en betydande höjning av dess anslag, avsett bl, a, tillforskning rörande avskogning och ökenutbredning, , Jag vill rikta de närvarandekammarledamöternas uppmärksamhet på att meddelande om kvällssammanträde nu haranslagits. 34KARIN AHRLAND (fp): Jag skall som tidigaretala om det orättfärdiga brott mof folkrätten som ett av våra grannländer begårmot ett annat av sina grannländer. Jag tänker pä invasion avAfghanistan, och jag tänker på de brott mot mänskliga rätfigheter som desovjetiska trupperna ständigt begär mot civilbefolkningen i landet. Jag tänkerocksä på de miljoner afghanska flyktingar som genom kriget har tvingats lämnasina hem och gårdar och bor i flyktingläger i och , Jag har tagit upp den här frågan . Det glädermig aff det är flera talare som har gjort det i debatten , Def är, herrtalman, en fråga som man inte vill ha monopol på, och helst vill man seåtminstone ufrikesufskoftefs ledamöter i salen när man talar om den, Def ärvikfigt atf sä mänga som möjligt deltar i den här opinionsbildningen. fick FN:sgeneralförsamling och säkerhetsrådet genom den Moskvatrogna afghanskeambassadörens försorg ta del av en deklarafion som def likaledes Moskvatrognarevolutionära rådet i den "demokratiska" afghanska republikenutfärdat . Där sfär mycket som kan få även den mest förhärdadeläsare atf spärra upp ögonen och häpna. Jag skall bara ge några få exempel. Där står atf en av de viktigaste uppgifterna för denafghanska republiken är "aft försvara landefs oberoende, nationellasuveränitet och territoriella integritet"'. Det är i sanning ett underligtpåstående av en regim som saknar allt stöd hos den stora majoriteten av folket,en regim som sitter vid makten just därför aff man offrat landets oberoende ochnationella suveränitet för en stormakts påtryckningar, en regim som bara kanhålla sig kvar vid makten så länge den skyddas av främmande trupper och enregim som i realiteten enbart har kontroll över de större städerna i landet. Det afghanska folket däremot har år efter är genommujaheddin på sina egna villkor fört sin modiga kamp till försvar för sittlands oberoende, nationella suveränitet och territoriella integritet. För deftafolk liksom för oss och en stor majoritet av FN:s stater betyder tesen omlandets oberoende och suveränitet detsamma som ett fritt fränsovjetryska trupper, "Nationens ekonomi och kultur blomstrar ochdemokratiseringen av def sociopolitiska livet fortsätter", står det vidarei deklarationen. Det är inte enbart ett underligt påstående; def är cyniskt. VidSovjets invasion 1979 hade ca 15 miljoner invånare; ärbefolkningen decimerad med en tredjedel. Hundratusenfals människor har dött igerillasfrider. allena vet hur mänga som är fängslade och torterade för sinfrihetskamp, och över fyra miljoner har tvingats fly till grannländerna. Deflyr därför att deras hem och byar förstörts och därför attförsörjningssituationen ständigt förvärras. De flyr därför aft inkräktarna inferespekterar deras egen kultur eller religion. Men Karmalregimen försöker luraomvärlden med påståenden om aff ekonomin och kulfuren blomstrar! Vi tror detinfe. Vi vef tvärtom atf sanningen är precis den motsatta, I dokumentet heter det vidare: "Vadhelst som är bästskall användas för aft tjäna våra barn," Men samfidigt med def härdokumentet fick FN en beställd rapport om de mänskliga rättigheterna iAfghanistan, sammanställd av en opartisk österrikisk jurist. Den rapportenberättar bl, a, aft tvängsrekryteras 15-äringar till armén. Vi mästefråga: Är def atf tjäna barnen när man tvingar pojkar att bli soldater och bäravapen för atf skydda en marionettregering? Svaret kan bara bli nej, berättar också om hur Karmalregimen släpperner s, k, leksaker från helikoptrar.