prot · G90974 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:74 1 § Kompletteringsval till utskott Socialdemokratiska riksdagsgruppen har som suppleant ikonstitutions-och arbetsmarknadsutskotten efter anmält TureÅngqvist. Talmannen förklarade vald till suppleant i () suppleant i arbetsmarknadsutskottet () 2 § Justerades protokollet för . 3 § Föredrogs och hänvisades 1985/86:287och 288 till lagutskottet 4 § Allmänpolitisk debatt (forts, från prot. 2 (): Under industrialismens genombrott i Europaför existerade förvisso inte någon regionalpolifik i värvärldsdel! Textildistrikten i nordvästra lämnades åt sift hårda öde,då exporten av tyg till imperiets olika länder upphörde och den enda utvägen urförfall och massarbetslöshet var att flytta bort frän textilområdet, oftastinnebärande emigration till eller . På samma sätt gickutvecklingen i . När antraciten frän kolgruvorna i östra ejlängre gick att sälja, flyttade gruvarbetarna och deras fafniljer därifrån,lämnande efter sig tomma spökstäder och hela bygder utan folk. Då vinderosionenblåste bort matjorden på farmerna i , tog bönderna sina ägodelar med sigoch flyttade till . Men vi behöver inte gä utomlands för att finna exempel päområden från vilka människor måste flytta därför att utkomstmöjligheterna varför dåliga. Nästan en miljon svenskar emigrerade till av denanledningen under , en utvandring som vältaligt skildrats avVilhelm i mänga av hans böcker. Ur rent nationalekonomisk synvinkel kan det inte förnekasatt ett lands ekonomiska tillväxt påskyndas om folk flyttar frän regioner meddåliga utkomstmöjligheter till områden där näringslivet är expansivt. Vårsvenska industris snabba tillväxt skulle ej ha varitmöjlig, om inte vårt jordbruk släppt till årskull efter årskull avunga, duktiga människor. Men vårt land befinner sig nu i ett övergångsstadium,där det rent industriella samhället häller pä att ersättas av ettposfindustriellt informationssamhälle. Möjligheterna alt klara sysselsättningskrisergenom folkförflyttningar är sämre i detta nya samhälle än förr, somny teknik inom elektronikens och dataskärmarnas område skapat möjligheter attåterföra sysselsättning till våra glesbygder utan de transportnackdelar som förutofta var helt utslagsgivande. En viss rörlighet inom arbetskraften i ett landär dock alltid önskvärd, om tillväxten skall kunna upprätthållas, och denibland onyanserade kritiken mot "dyttlasspolitiken" skjuter ofta övermålet. Om alla människor skulle bo kvar och invänta arbete i just den bygd därde råkat födas, skulle deras utkomstmöjligheter och landets tillväxt allvarligtförsämras. I råder det emellertid politisk enighet om att viskall ha en regionalpolitik, som motverkar de negafiva följderna avsysselsättningskriser inom orter och landsdelar och som i varje fall skallsäkerställa att förändringar sker i socialt acceptabla former. En sådan aktivpolitik har förts i fråga om inland i allmänhet ochNorrbottens län i synnerhet, med stora insatser och icke utan en viss, dockojämnt fördelad, framgång. Det var intressant att i går höra statsrådet . påpeka att även företag och privata organisationer bör kunnadecentralisera sin verksamhet och att inte endast statliga organisationer ochverk kan bli aktuella i detta sammanhang. har krav rests på en aktivregionalpolitik även inom andra delar av vårt land än . Dessa krav harav statsmakterna tillmöfes-gåtts på ett mycket omfattande sätt i samband medden svenska varvsindustrins gradvisa nedläggning, varvid man faktiskt oftahelt bortsett från att varvsorterna ur näringsgeografisk synvinkel varitbelägna i landets allra bästa områden. Krisorterna , och förvisso ävenMalmö ligger ju alla "på framsida", med korta, goda och välutbyggda förbindelser såväl med våra nordiska grannländer som med kontinentenoch med länder i andra världsdelar. Den socialdemokratiska regeringen fick förett par år sedan mycket beröm för sitt kraftfulla handlingsprogram då beslutfattades om nedläggning av Uddevallavarvet. Till en kostnad av 2-3 miljarderavsågs detta program klara sysselsättningen i och med omnejd,något som man med Volvos benägna medverkan också förefaller att lyckas med. Menvar denna enorma satsning nödvändig i en ort med sä unikt goda industriellaförutsättningar som ? Grannorterna hade -och har fortfarande - en arbetsmarknad som är klart överhettad ochkarakteriseras av brist på arbetskraft. det storastatliga stöd som utgår skulle många nya industrier ha sökt sig tillUddevallaområdet! Det som gjort att väst- och sydkustens varvsorter fått -och i fallet sannolikt kommer att få - ett så utomordenligt stort stödhar varit det faktum att varven ägts av staten och att varje enskildnedläggning berört ca 3 000 anställda eller fler pä en och samma gäng. Denögonblickliga kris som därvid åstadkommits har mobiliserat orternas allainnevånare och politiker till samfällda krav pä statliga instanser, krav som ivarje fall i och i i stort sett blivit fillgodosedda genomomfattande och dyrbara statliga stödprogram. Dessa har blivit än dyrare omhänsyn också tas till de miljardförluster staten gjort på drift ochförsäljningav fartyg som ej kunnat betalas av sina beställare. Den svenska järnhanteringen befinner sig sedan tio årtillbaka i en strukturkris, som drabbat hela den industrialiserade världensstålindustri. Under de borgerliga regeringsåren omstrukturerades vårhandelsstålsindu-stri till avsevärda kostnader genom bildandet av ,varigenom NJA i förenades med verken i Domnarvet och till ettäven efter internationella mått effekfivt företag. Men de mindrehandelsstälverken och framför allt den i ur sysselsättningssynpunkthelt dominerande specialsfålsindustrin har ännu infe kommit ur sinkrissituation, trots att de rostfria stålverken samlats fill ett företag underAvestas ledning. Den svenska järnhanteringens kris - som redan medfört ettbortfall av 15 000 jobb eller nästan så mänga som varvskriserna iLandskrona och - har kommit i små steg, och drabbat 23 kommuner i sjulän. Bortsett från har alla drabbade företag varit privata, ettförhållande som tillsammans med Bergslagens administrativa splittring medförtatt regionen ej kunnat utöva något samlat polifiskt tryck på statsmakterna. Genom fillsättandet av en Bergslagsdelegation för två årsedan har dessa dock utfört ett omfattande utredningsarbete rörande vilkaförbättringar i områdets infrastruktur som är önskvärda. Delegationens budgetpå 25 miljoner - som ännu ej förbrukats - har ej medgett annat än satsningar päforskning och utvecklingsprojekt. I samband med omstruktureringen av sektornför rostfritt stål har staten vidare åstadkommit att ett par investmentbolagbildats i Bergslagen med ett sammanlagt kapital av 125 miljoner i riskpengar. Men detta är också allt. Trots att regionen förlorat 15000 jobb i gruvor och stålverk , har statsmakterna inte tilldelatdensamma ens en fiondel av det stöd som utgått till vardera ochUddevalla. har inlämnat en utomordentligt omfattande ochdetaljerad motion om vilka åtgärder som borde vidtagas där, och de berörda 23kommunerna har enats om ett gemensamt Bergslagsmanifest. I bägge dokumentenkrävs att Bergslagsdelegafionen permanentas och tilldelas resurser som står irimlig proporfion fill de enorma problem som områdets strukturkris motiverar. Finansministern påpekade engäng att var det enda landet i världen i vilket avundsjukan varstarkare än sexualdriften! Jag har upptagit kammarens tid genom att i vissdetalj diskutera regionalpolitiken i ett historiskt och nationalekonomisktperspek- tiv, urvilket torde framgå att vi i inte alls reservationslöst är bereddaatt satsa obegränsade summor på regionalpolitik. Men med detta anförande harjag önskat belysa hur orimligt det är att näringsgeografiskt välbelägna orterpå landets väst- och sydkust tilldelas enorma stödbelopp, samfidigt somBergslagsregionen med mycket större förlust av arbetsplatser och med ett mycketsämre näringsgeografiskt läge endast fått utredningspengar. Vi i Bergslagen anser oss, oavsett politisk tillhörighet,ha berättigade krav pä att i regionpolitiskt avseende åtminstone ej bli sämrebehandlade av statsmakterna än andra områden med strukturella kriser blivit.Den just publicerade nedläggningen av varv i gör detta påpekandeutomordentligt aktuellt. 3 (): Många har karakteriserat som ett iminiatyr. Landskapet växlar: slättbygder i söder och skogar och fjälltrakter inorr. Det finns många sjöar och vattendrag som förstärker landskapets speciellakaraktär och ger det en särskild prägel. Tyvärr har under de senasteåren blivit ett utflyttningslän - fillhör Bergslagen och är dessutomett skogslän. Den trenden måste nu brytas. Jag tror att det inte är någon överdrift att påstå att detsvenska industrisamhället egentligen föddes i . Det föddes där,därför att där fanns allt som krävdes för våra basnäringar: malmen, skogen ochvattenkraften, som kunde ge energi för att förädla råvaran till produkter somkunde säljas ut över världen. Det är produkter som i hög grad bidragit tilllandets välstånd under mycket läng tid. har länet drabbats av strukturförändringar som skaparstora svårigheter, svårigheter som det krävs genomgripande insatser för attkomma ifrån. Solidariteten kräver nu att vi fär litet av den hjälp somvi tidigare gett andra. har lagt fast mål för regionalpolifiken som jagmenar är bra. De mål som angavs så sent som var a. att skapa förutsättningar för enbalanserad befolkningsutveckling i landets olika delar, b. att ge människor fillgång fillarbete, service och god miljö, oavsett var de bor i landet, c. attta till vara glesbygdens utvecklingsmöjligheter. Det här är mäl som jag menar ärbra, men det krävs ytterligare åtgärder för att uppnå dem. är det län som hardrabbats om inte hårdast sä näst intill av utflyttning. Det var bara Norrbottensom hade större utflyttning. De fyra kommuner som ingår i Bergslagen är mycket hårtdrabbade och kräver sina speciella insatser. Där kräver bådebefolkningsminskning och arbetslöshet att speciella insatser vidtas. Till dettaåterkommer senare . Men även deflesta övriga kommuner i länet har stora bekymmer med befolkningsutvecklingen.I flera kommuner har befolkningsminskningen legat på . Orsaken fill vikande befolkningsunderlag beroende päutflyttning är arbetslöshet, som i sin tur beror på strukturförändringar iindustrin. Den strukturella arbetslöshet som drabbat länet harmedfört att vi har något av den högsta arbetslöshet som finns i något län, ochsärskilt bland ungdomar och kvinnor är arbetslösheten hög. fanns i en tidning en för mig mycket tråkigrubrik: "Ungdomar raggar jobb i ", Det tråkiga är inteGöteborg eller initiativet från arbetsförmedlingen i utan att ungdomar iåldern måste lämna länet för att få arbete. Visst är jag medveten omatt det kan vara bra för de unga att skaffa sig kunskaper och erfarenheter, menmöjligheten och lockelsen till arbete pä hemorten måste finnas kvar. Det är juungdomen som vi skall bygga framtiden på, och därför behöver de vara kvar ilänet och i kommunerna. Ett annat för länet karakteristiskt förhållande är denonormalt låga yrkesverksamhetsgraden bland kvinnor. De otillräckligamöjligheterna för kvinnor att få arbete i länet innebär naturligtvis att mångahushåll har små inkomster. En annan sida av saken, som vi också påtalat i en avvåra avlämnade motioner, är svårigheterna att rekrytera yrkesmänniskor tilllänets näringsliv med hänsyn till problemen för medföljande make eller maka atterhålla anställning på en mycket snäv arbetsmarknad. Till detta återkommersenare . har tillsammans med ett antal andra länlidit svårt av omställningarna inom den tunga industrin. Jag tror attomfattningen av dessa förändringar, som särskilt drabbat vissa företag ochorter, dess värre inte är uppenbar för så många. Ett exempel som kan redovisas är att antalet anställdainom enbart i kommun har minskat med närmare 1 100 personerunder . Det motsvarar nästan ett varvs halva personalstyrka.Men denna minskning har inte väckt så stor uppmärksamhet, därför att den harskett och genom s, k, naturlig avgång. Enneddragning med 100 personer per är vållar ingen större uppmärksamhet och föranlederinga samlade insatser, I längden blir kanske en sådan utdragen nedläggningdärför mer förödande än en stor industrinedläggning, som sker vid ett och sammatillfälle. Fler orter har drabbats av samma förhällande. Antaletsysselsatta minskar och medför stora svårigheterför orten, De feta rubrikerna uteblir, men resultatet blir detsamma som om dethade varit en stor industri som hade lagts ned . Ett annat problemområde är träindustrin, där antaletsysselsatta har sjunkit på ett mycket oroande sätt. Både trähusfabriker ochsnickerier drabbas av strukturförändringarna, med åtföljande minskning avantalet arbetstillfällen. Strukturomställningen inom skogsbruket har också medförtatt antalet arbetstillfällen har minskat kraftigt i länetsvästra och norra delar. Detsvåraste arbetsmarknadsläget i länet har dock byggnadsarbetarna, med enmycket hög arbetslöshet. Troligen har landets högsta byggarbetslöshet.Vid den senaste mätningen var 770 byggnadsarbetare arbetslösa. Totalt i länetfanns det vid den senaste mätningen drygt 6 600 arbetslösa anmälda vidarbetsförmedlingen. Den uppräkning som jag här gjort visar att det ärförhållandevis lätt att peka på stora och tydliga problem. Det är naturligtvissvårare att peka pä enkla och uppenbara lösningar. Jag tror knappast attlösningarna på problemen ligger i några få isolerade åtgärder. Jag anser attdet krävs åtgärdspaket av bäde lång- och kortsiktig karaktär. Det behövs kortsiktiga riktade åtgärder, som kan skapaarbetstillfällen med omedelbar verkan, så att förhållandena för de värstdrabbade grupperna, byggnadsarbetare, ungdomar och kvinnor, förbättras. måste uppmärksamheten med kraft riktas mot mergenerellt verkande och långsiktigt syftande åtgärder inom olika områden avsamhällslivet. Ett grundläggande drag i utvecklingen på arbetsmarknadenär de allt snabbare förändringarna. Förändringar medför krav på nytt och högrekunnande. Kraven på arbetsmarknaden går mot ett allt djupare kunnande inomolika, framför allt tekniska, områden. Min uppfattning är att en utveckling inom länetsnäringsliv kräver snabbare teknikspridning och insatser inom marknadsföring ochproduktionsorganisation. Kunnande framstår mot den bakgrunden som denviktigaste förutsättningen för näringslivets utveckling. Större och effektivareinsatser inom utbildningsområdet, vilket vi socialdemokrater också framförtkrav pä i en särskild mofion till , är nog ett av de viktigaste bidragvi kan ge för att utveckla näringslivet i länet. De ätgärder som krävs inom utbildningsområdet är intenågra få och isolerade sädana, utan det krävs många åtgärder inom olika områdenför att utveckla skolans materiella och personella resurser och för att ökautbytet av gjorda insatser. Utbildningen måste få ett innehåll som motsvarararbetsmarknadens aktuella krav. De materiella resurserna måste förnyassnabbare. Lärarnas fortbildning måste förbättras. Skolan måste få möjligheteratt rekrytera och behålla kvalificerade lärare. En annan angelägen sak tyckerjag är att nya former för samverkan mellan skola och näringsliv utvecklas, t,ex, samnyttjande av dyrbar teknisk utrustning. Det är vidare angeläget med upplysning och informafiontill ungdomarna, syftande fill att förmå dem att välja utbildningar som geryrkeskunskaper och som ger dem arbete efter avslutad skolgång. Innan jag går till en sammanfattning och avslutning villjag framhålla det angelägna i att vi också satsar pä att behålla en levandeglesbygd. Jag menar att glesbygden är en resurs och att den måste utnyttjas somen sådan. Vi behöver en decentraliserad samhällsstruktur, som tillåtermänniskor i landets alla delar att bo kvar i sin hembygd. Det övergripandemålet bör vara att skapa en livskraftig glesbygd med arbetsmöjligheter, braservice och god miljö. Detta är nödvändigt bl. a. för att hållakulturlandskapet i hävd, till glädje och nytta för alla. Mänga områden i landetbehöver aktiva jordbruk både för att skapa sysselsättning och för att bevaramiljön. glesbygdensproduktiva resurser på ett offensivt och uthålligt sätt till hela samhälletsbästa. Sammanfattningsvis vill jag framhålla det angelägna i attKopparbergs län erhåller resurser för både långsiktiga och kortsiktigaåtgärder. För att skapa omedelbar sysselsättning åt länets arbetslösa behövssnara insatser i form av beredskapsarbeten, som gärna kan sättas in i angelägnaprojekt till nytta för framtiden. Speciella insatser behövs för att snarastmöjligt skapa arbetstillfällen för byggnadsarbetare och ungdomar, men ocksåför kvinnorna. Men det behövs också kraftiga satsningar på regionalpolifisktstöd, som kan skapa sysselsättning för framtiden. fanns hos ansökningar omregionalpolitiskt stöd som inte kunde beviljas på grund av brist på pengar. Detbehövs mer av regionalpolitiska insatser för att genomföra och stimulera tillframtidsinvesteringar i Bergslagen och i det skogslän som är. Huvudmålet för oss socialdemokrater i ärnu att med samhällets hjälp åstadkomma en utvecklingsplan för att hävaarbetslöshet och regional obalans och skapa förutsättningar för att på långsikt trygga den ekonomiska och regionala utvecklingen i hela länet. Detyttersta målet måste vara att utveckla länet som helhet, så att människornaupplever trygghet för sysselsättningen och känner att nationens tillgångarfördelas rättvist. Vi måste häva arbetslösheten, stoppa utflyttningen ochtrygga den ekonomiska utvecklingen i länet pä lång sikt för att tryggaframtiden för människorna, varhelst i länet de bor. 4 (): Allvarliga befolkningsomflyttningar skersedan några år i vårt land, och utvecklingen börjar påminna om medde många flyttlassen främst frän glesbygden till storstadsområdena. Den frågaman osökt ställer sig är om är pä rätt väg, när nettoflyttningarnamellan länen ledde till att ensamt ökade mer än landetshela befolkningstillväxt, samfidigt som glesbygdslänen minskade kraftigt. Attdetta inte aren tillfällighet utan tyvärr torde fortsätta, om inte tillräckligtkraftfulla motåtgärder sätts in, visas av prognoserna för återstoden av dettaårtionde. är ett av de län som drabbats hårdast avnettoutflyttning och kommer om prognoserna går i uppfyllelseatt drabbas mycket hårt . Med en befolkning på drygt 260 000 invånare harVästernorrland minskat med ca 1 200 personer . Av denminskningen är drygt hälften ett resultat av en successivt ökandenettoutflyttning. Men trots att netto ca 1 900 personer flyttat frän länet detre är arbetslösheten fortfarande betydligt högre än genomsnittetför landet. Länet har även födelseunderskott, vilket är en följd avåldersstrukturen, vilken i sin tur är en följd av tidigare perioder avutflyttningar. Den nu pågående och prognostiserade nettoutflyttningen kommeratt ytterligare försämra åldersstrukturen, vilket leder till relativt sett lågafödelsetal och därmed för framtiden förmodligen växande födelseunderskott. Riksdagensfasflagda planeringstal för är 268 000 invånare1990, alltså samma folkmängd som länet hade 1980, Men utvecklingen hittillsoch prognoserna visar att länet kommer att förlora ca 10 000 invånare under1980-talet, om inte speciellt verksamma åtgärder sätts in. fårdärigenom den mest negativa utvecklingen av alla län under detta årtionde ochär ett län i kris. skedde en expansion i vissa delar av länet,främst i . Men har länets samtliga sjukommuner minskat sin befolkning. Svårast drabbas glesbygdsområdena, vilka finns inom allakommuner. Eftersom gränsen för att kunna uppehålla erforderlig grundläggandesamhällsservice nås snabbt i många bygder är det mest kännbart för glesbygdsområdena.Utvecklingen i är alltså skrämmande, och det kan inteskönjas någon ändring av den nedåtgående trenden. Samhället, i betydelsen inte bara kommuner, landsting ochlänsmyndigheter utan i minst lika hög grad staten, måste ta ansvar för attvända utvecklingen inom länet. Utöver generella regionalpolitiska insatserfordras särskilda och kraftfulla åtgärder. Först och främst gäller det att problemuppmärksammas, så att alla blir medvetna om problemen och nödvändigheten avåtgärder men även inser möjligheter och speciellaförutsättningar. För att bidra till vidgad kunskap och ökad förståelse förlänets svårbemästrade problem föreslog länsrapportatt regeringen inom skulle tillsätta en särskildlänsutredning för . Men någon sådan utredning kommer regeringeninte att tillsätta, vilket framgick av industriministerns svar till mig vidfrågestunden . Det är därför särskilt angeläget attriksdagen genom uttalanden och beslut medverkar till att omfattande åtgärderinom olika områden sätts in för del. Det kan tyvärr konstateras att intespeciellt gynnats när det gäller resurstilldelningar. Inte heller när detgäller lokaliseringsverksamheten har kunnat hävda sigtillräckligt . För framtiden är det nödvändigt attriksdagen verkligen beaktar de regionalpolitiska behoven vid lokaliseringar avstatlig verksamhet och ger exempelvis i verksamma myndigheterytterligare uppgifter, helst så att sysselsättningstillfällena vid demyndigheterna ökar. Det är absolut nödvändigt att alla som känner ansvar förlänets framtid och för en rättvis regional balans verkar för att Västernorrlandbehandlas mer positivt. Länet har goda utvecklingsmöjligheter omförutsättningarna inom bl, a, industri, högteknologisk utveckling,energiutvinning liksom inom jord-och skogsbruk tas till vara. Dessutom börlänets centrala läge i Mittnorden vara av värde, I länsmotion har vi angett en del av problemenoch lagt fram åtskilliga'förslag gällande aktuella frågor för värt län. Jagskall nämna några. När det gäller jordbruket finns anledning påpeka dessbetydelse bäde direkt och indirekt för sysselsättningen i länet och vikten avatt jordbruksproduktionen hålls uppe på minst nuvarande nivå, I flertaletbygder är ett livskraftigt jordbruk, i många fall i kombination med annanverksamhet, förutsättningen för att hälla bygden levande. livsmedelsindustrinskapacitet och för transportväsendet samt ur beredskapssynpunkt är det av allrastörsta betydelse att upprätthålla jordbruksproduktionen. Den viktigasteförutsättningen för att behålla livsmedelsproduktionen är entillfredsställande ekonomi för de enskilda jordbrukarna, så att de kan tro påsin näring och våga satsa för framfiden. kommer i vår att få ta ställning tillNorrlandsstödet, Det är då av största betydelse att utformningen av och nivånför Norrlandsstödet möjliggör att jordbruket i och i övrigadelar av norra fär avsedd kompensation för de merkostnader och desvagare odlingsbetingelser som råder där jämfört med förhållandena i mellerstaSverige, Vi i har i en partimofion anvisat ett med 40 milj, kr, höjtanslag för Norrlandsstödef, vilket skulle innebära ett värdefullt fillskott.Jag hoppas att en majoritet här i stöder värt förslag. Avsevärt större satsningar borde kunna göras när detgäller vägbyggandet i , eftersom vägstandarden där är väsentligtlägre än den genomsnittliga standarden i landet i övrigt. Utbildning och forskning är de viktigasteframfidssatsningar-na, vilket företrädare har betonat tidigare i dennadebatt. Högre teknisk och ekonomisk utbildning och forskning inomen region är ett par av de viktigaste förutsättningarna för en industriellutveckling, I knappast någon annan del av landet är avståndet till en tekniskhögskola så stort som i , För att främja en fortsatt industriellutveckling i länet och i angränsande områden skulle en för regionen anpassadindustrihögskola som är inriktad på både teknik, ekonomi och information varaav synnerligen stor betydelse. och högskolan för /har arbetat fram riktlinjer för utvecklingen av en industrihögskolai , Det är av största betydelse för utvecklingen i mellersta Norrlandatt det påbörjade skolprojektet ges sädana resurser att en uppbyggnad av ensådan här skola, anpassad till lokala och regionala behov, möjliggörs. När vi läste budgetpropositionen blev vi förvånade överatt regeringen, trots problemen i , lade fram förslag som direkt skulleinnebära försämringar för området. Ett exempel härpå är förslaget att under entvåårsperiod slopa statsbidraget till kollektivtrafiken.