prot · G90999 · 1985-12-31 00:00:00 — Ärrörelsernas syften demokratiska, kommer de aft stödja eff flerpartisysfem medallmänna val, kommer ett förtryck aft efterföljas av ett annat? Dessa frågormåste ställas. Vi kan infe handla i blindo. Vi bistår i syfte aff stödja endemokratisk utveckling och framåtskridande för de fattiga. Tyvärr lär oss detsenaste decenniet aft utvecklingen i mänga av programländerna för svensktbistånd föga motsvarat våra förhoppningar, oavsett om def gäller demokrafiskeller ekonomisk utveckling. Revolutionernas historia lär oss att en koalition av harmsom förenat olika grupper lätt upplöses när den gemensama fienden är besegrad.Herre på täppan blir ofta den bäst organiserade och mest skrupelfria - tillikaminst demokratiska - gruppen. Utvecklingen i efter Somozas fall ärett exempel härpå. kan självfallet inte påtvinga något land respektför mänskliga rättigheter och en parlamentarisk demokrati, men vi kan medstörre intresse verka för en demokratisk utveckling, och vi kan utforma vårbiståndspolitik sä att den på ett bättre sätt stöder de demokratiska krafterna.Det finns en berättigad kritik ute i världen mot beredvillighet aftblunda för de diktatoriska dragen hos den tredje världens regeringar, så längedessa bara förklarar sig vara progressiva, dvs, ofta i realiteten marxistiskaeller socialistiska. Selektivt patos är i längden inte trovärdigt. rätfensoch människovärdets centrala roll i alla sammanhang, såväl när det gällernäraliggande länder som de baltiska staterna och fjärran liggande länder somVietnam, och , starka enagemang mot apartheid,stödet till fronfstaferna, av vilka fä leds av demokratiska regimer, stödettill ANC och SWAPO liksom stödet till grupper inne i som arbetar mofapartheid aktualiserar just dessa svåra frågor: Gör vi vad vi kan för attmedverka till atf apartheidförtrycket ersätts av ett fredligt, demokrafisktsamhälle? Gör vi vad vi kan för atf främja mångfalden och pluralismen sä attinte ett förtryck ersätts av ett annat? Från moderat häll anser vi aft stödet fill de demokrafiskakrafter som inne i verkar mof apartheid måste öka. Vi vill ocksägenom ett särskilt anslag ge stöd till en demokratisk utveckling ifronfstaferna, kan infe ensamt reformera världen men vi kanåtminstone rannsaka def vi själva gör, och det är därför som vi vill aff enstrategi för en demokratisk utveckling utarbetas inom u-landspolifiken. Det harredan berörts här tidigare i debatten, och som sade räcker det inteatt vi själva gär före med gott exempel - utrikesministern var inne pä dentankegången. Vi menar atf vårt land med sin omfattande biståndspolitik och medsina omfattande relationer med tredje världen har ett större ansvar än så. firar vi , då ett västligtEuropa förstärker sin enighet och sitt samarbete. Ett nytt håller på attta form - inte ett utan supermaktsnärvaro, men med störresjälvmedvetenhet, med större utvecklingskraft och med medborgare som i ökandeutsträckning känner sig som européer. Med defta mäste stärkasina band ekonomiskt, kulturellt och socialt. Mänga av det moderna samhälletsproblem löses bäst i samverkan med länder. Dit hör terrorism, främlingshat,missbruksproblem, integritefsfrägor förknippade med dataanvändning, och etiskafrågor som hör samman med den nya gentekniken. Europeiska lösningar ärnödvändiga ocksä på miljöområdet. Inom ram bedriver 21 europeiska stater ettunikt samarbete för atf främja medborgarnas rätfigheter genom internationellaavtal. Det europeiska samarbetet och de löften det innehåller för framfiden harstor betydelse för en fredlig utveckling i vår del av världen. Det är atthoppas atf de östeuropeiska länderna sä småningom kan inlemmas i detfasamarbete. Det europeiska arvet är ett arv för frihet och demokrati, Må defsnart omfatta hela , Under defta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 15HÄDAR (): Mänga människor i har ettinternationellt engagemang - vill bidra till ansträngningarna aft skapa enfri, fredlig, demokrafisk och rättvis värld för alla, Detfa är infe en ny svensk företeelse. Denna vilja harfunnits länge och hos många. Den ideologiska utgångspunkten och strävan affförändra har varit uppenbar.Opinionsbildning inom och utom har oftast varit def främsta medlet ivärt engagemang för en god och rättvis sak. Men inte heller när saken förts till framgång harresultatet alltid blivit det vi hoppats på och arbetat för. Så t, ex, har drömmen om frihet och ekonomisk och socialrättvisa för människor som kämpade mof kolonialismen i bl, a, stora delar avAfrika förblivit en dröm, ocksä långt efter def att kolonialmaktens flaggahalats . Nya härskare har utnyttjat sin nyvunnamakt, främst för egen . Förtrycket och fattigdomen i dessa länder harvuxit. Miljötillgångar och naturresurser - oundgängligen nödvändiga för kommandegenerationer- har plundrats och skövlats, Aff göra detta konstaterande är inteatt önska aft kolonialtiden hade förlängts, ens med en enda dag. Men besvikelsen finns där hos många, även i vårt land.Till den bidrar också de uppenbara svårigheter som föreligger aft i mängafattiga länder med diktatoriska regimer eller enparfiregimer åstadkomma envaraktig förbättring för de många människorna med hjälp av biståndsinsatser. Vi ställde upp - somliga tidigare, andrasenare, men efter hand allt flera och alltmer helhjärtat - för dem som fördekampen mof de USA-stödda korrupta regimerna i och Cambodja, När dessaregimer slufligen föll upplevde vi detfa som en framgång. Men vårtillfredsställelse med sakernas utveckling varade inte . De förskrämdabätflykfingarna, som valde aft i ömkliga farkoster och trots hotet atf plundrasoch dödas av pirater flydde från , gav en tydlig bild av aft detta landvar långt frän demokrafi. De röda khmerernas folkmord på den egna befolkningen- ett sväröverträffat utslag av grymhet och vidrighet - skakade oss svårt. När den feodala monarkin föll i och då en folkligresning i tvingade shahen aft fly från sift land, var vi många somuppriktigt hoppades på en bättre framtid för dessa båda länder. Vår besvikelseär stor och vär förtvivlan djup över def oräkneliga antal människor somdeporterats, mördats, avsiktligt svälts fill döds och tvingats uf i förödandekrig. Detta konstaterande gör jag utan aft för den skull på minsta sätt önskade fallna kejsardömena i och fillbaka. När många av oss i hjälpt och hjälperfill att inom och utanför vårt land bilda opinion mof förtryckarregimerav alla slag har def skett ufifrån en önskan om en värld präglad av frihet,demokrati och ekonomisk och social rättvisa. De bittra erfarenheter vi fått avaff ett förtryck kan följas av ett annat ger oss heller ingen anledning affompröva vär hållning mof förtrycket. Men erfarenheterna ger oss skäl aft infeinge oss själva och andra förhoppningar som kan visa sig ogrundade och dåförstärkn besvikelsen och missmodet. Erfarenheterna kan också ge oss skäl attnoga pröva de krafter och de metoder för motstånd mot förtrycket som vi vill gevärt aktiva stöd, visade sig infe vara en upphöjdhumanisfisk filosof, lika litet som de röda khmererna var def kambodjanskafolkets befriare. Det är med utgångspunkt, herr falman, i överväganden avdetta slag som jag vill säga något om den oro jng känner för det som händer ochkan händn i Sydnfrikn, Min utgångspunkt är given, harrasförtrycket i Sydafrikaför mig, för andra liberaler och för demokrater av alla slag framstått som ensärskilt vidrig form av förtryck, Aparfheidsystemet-denna grymma, ovärdigaanakronism - måste bort, Def är en stor glädje aft allt fler människor iSverige inte bara delar denna uppfattning utan aktivt engagerar sig iopinionsbildning och bojkoftaktioner mot apartheid. När detfa engagemang nu ärstort och fortsätter att växa, växer emellertid också riskerna för besvikelse.Besvikelsen kan ha olika grund, beroende på vad som händer eller inte händer iSydafrika, En uppenbar fara är atf def kommer atf hända alldeles förlitet av det vi vill skall hända. Även om inga tvivel kan råda om vad denslutliga utgången blir för aparfheidsystemet, kan vägen till dess fall varalång. Regimen i har ännu mänga maktmedel till sift förfogande. Demilitära och polisiära styrkor som den kan mobilisera är stora ochvälutrustade. Det sätt på vilket människor i skiljs åt pä grundval avhudfärg försvårar avsevärt möjligheterna fill en framgångsrik folklig resning.De svartas bostadsområden, de s, k, townships, är ofta belägna pä ett fält somär lätt att bevaka och som ligger en eller flera mil frän de vitas städer. Ettfåtal bepansrade fordon med kulsprutor är ofta allt som behövs för att hållavärnlösa människor inneslutna i dessa townships. Om apartheidregimen vidhålleraff den med vapenmakt skall försvara sina maktpositioner mot folkmajoritetensaknar den inte medel för defta. En annan fara som avtecknar sig är därför också vad somhänder om början till en revolution ändå inträffar. Väljer regimen i ett sådantläge aft slå fillbaka med full kraft, kan blodsutgjutelsen bli fruktansvärd.Händelserna kan resultera i en vit militärdiktatur som rned brutala medel taroch behåller makten i under lång fid. Om apartheidsysfemet skulle-som vi innerligt hoppas ochgenom bl, a, ett ekonomiskt sanktionssystem verkar för - falla samman inom ennära framtid finns ändå faror, om också av andra slag. Kampen mof apartheid är inom ettstarkt förenande band mellan människor av alla slags hudfärger - däriblandlyckligtvis också mänga vita. Inom denna majoritet har av alla tecken att dömaANC en bred folklig förankring, ANC förtjänar av detta skäl värt fortsattastöd. Förhoppningsvis har motståndsrörelsen ocksä den inre sammanhållning ochden styrka som behövs för aff upprätthålla ordning och nafionell enighet närapartheidregimen faller. Som på många andra håll i finns det också iSydafrika - ett land lika stort som , , ochPolen tillsammans -betydande olikheter mellan etniska grupper, stammar,religioner och polifiskt oliktfänkande. Vi kan därför varmt önska, men inte medsäkerhet räkna med en lugn och oblodig utveckling i , infe ens efterdef aft apartheid har avskaffats. Infe heller vet vi om den regim som då, efterapartheidregimens fall, lyckas överta makfen kommer aft se som ett övergripandemäl atf verka för demokrafi och respekt för mänskliga rättigheter. Men vihoppas def. Väldet är redan mycket påtagligt ochomfattande i , Apartheidregimen utnyttjar def för sina syften. Regimensvåld skapar ett motväld, som i sin tur leder till ännu mera våld från polis ochmilitärer. Våldetsonda spiral när allt högre höjder, Def är inte svårt aff förstå atf människor som förtrycks,förödmjukas och utsätts för våld drivs aff svara med samma mynt. Snarare har vianledning att förvånas över def tålamod de förtryckta i under långfid har visat och alltjämt visar, när deras fredliga kamp möts med batonger ochskjutvapen. Ändå måste vi frän svensk sida med fasthet avstå frän aftsympatisera med väldet - även om det gäller en upptrappning av ett i sig starktförståeligt våld. Ån mindre tillkommer def oss i aft uppmana fill ellerpå andra sätt engagera oss för en sådan upptrappning, Def framstår för varjedag som alltmer nödvändigt aft med fredliga medel bryta med aparfheidsystemetför att det växande hotet om ett fruktansvärt blodbad på oskyldiga människorskall avlägsnas för gott. Våldsspiralen måste kunna brytas. För aff fä detfa aft ske är det vär plikt atf på alla desätt som sfär oss till buds medverka till aff def fredliga trycket motapartheidsystemet växer i styrka. Internationellt samordnade, villkorade ochverkningsfulla ekonomiska sanktioner är, fillsammans med en akfivopinionsbildning, det sannolikt största bidraget vi kan ge fill en sådanutveckling. Inom förs ocksä en aktiv kamp med fredliga medelsom förtjänar värt fulla stöd. Hit hör bl, a, demonstrationer, strejker,konsumentbojkoffer och civil olydnad, dvs, vägran atf efterfölja myndighetersbeslut som har apartheid som grund eller som syfte. Till dem som för denna kampinom hör bl, a, anhängare fill Förenade demokrafiska fronten, UDF,kyrkorna, fackföreningarna, det liberala partiet, , och en bred ungdomsrörelse. härmed vill jag kraffigt understryka aft detinte tillkommer oss i att uttala oss om hur de som inom förkampen skall göra 'detta eller med vilka medel de skall föra sin kamp. Jag har med detfa anförande velat understryka 1, aff def är vårskyldighet aff protestera och kämpa mot förtryck, fattigdom och kränkningar avmänskliga rättigheter, var detfa än förekommer, 2, att dennaskyldighet också gäller när vi inte med säkerhet kan förutse atf efterföljarnatill den förfryckarregim vi vänder oss mot själva kommer att visa respekt förkraven på frihet, social rättvisa och mänskliga rätfigheter, 3, att vi böruppmärksamma och påtala att det också bland dem som kämpar mof enförfryckarregim kan finnas de som är beredda aft för egna syften själva användaförtryck och kränka grundläggande mänskliga rättigheter, 4, aft def förutvecklingen i , nu och framöver, finns faror av många slag och attvägen till eff frän apartheid befriat och demokrafiskt styrt kan visasig läng, 5, aft varna förden besvikelse som mänga i Sydafrikafrågan starkt engagerade människor kankomma atf uppleva, om utvecklingen i landet infe blir densom flertalet av oss önskar och arbetar för och, slutligen, 6, aft svenskSydafriknpolifik sknll präglns av ett bestämt avståndstagande frän våld av allaslag. 16 (): Skotten i tystade rösti världen, de får aldrig tysta röst i världen. Vi måste inse, utan attförfalla fill övermod, aft vårt land har en roll aff spela i världen, effansvar aft ta. Många tycker ibland aff vi gör oss litet väl breda, aft vi ärför mycket av världssamvete, men nog upplever vi starkare än någonsin aftvi verkligen har mycket atf ge världen. Vi är en liten nation bland många andrasmå nationer. Vi är neutrala, och def innebär att vi inte går någons ärenden,varken östs eller västs. Vi har en objektivitet, som gör oss pålitliga när defgäller infernafionell rådgivning och hjälp till konfliktlösningar. Vi har byggtupp ett samhälle i frihet och demokrati, visseriigen med skavanker, men vårgrundläggande gemensamma strävan är klar. Vi har byggt upp ett avanceratnätverk av kunnande när det gäller freds- och nedrustnings- samtbiståndsfrä-gor. Vi får aldrig stänga oss inne med våra ideal och vårakunskaper. Vi får aldrig regla dörrarna för vär vilja och vårt engagemang.Världen behöver vår röst. Med ödmjukhet, men ocksä med auktoritet, skall viföra uf våra uppfattningar, Atf dela med sig av def goda man själv uppnått ärju en gammal god krisfen sed, Def är inte bara världen som behöver Sverigesröst. vi behöver själva de internafionella samtalen och det internationellaengagemanget för att växa som människor. Att stanna och lyssna pä oss självaleder till inkrökthef, det ger inget av utveckling och mognad. Därför vill jagi denna utrikespolitiska debatt framför allt understryka vårt internationellaansvar, vikfen av aft skärpa och fördjupa det arbetet, att gå ut med ännustörre iver och kraft. Vi är många som har mycket att säga och mycket alt ge;politiska kvinnoförbund, parfier, fredsorganisationer, ideella organisafionerav olika slag, ungdomsorganisationer. Vårt fördjupade ansvar måste gälla kvinnorna i världen. Deär pä många sätt de mest utsatta, de mest förtryckta. Vi fär ständigt pä olikasätt inblick i . deras situation, hur de kämpar för drägligare villkor, fördemokrafi och frihet, kommer centerkvinnor aft runt om ilandet genomföra en solidaritetsvecka under mottot "Världen angåross" och med sikte på just världens kvinnor, I mötesmaterialet säger vibl, a,: "Kvinnors värld ser inte uf som männens värld. Deförändringar som har uppnåtts i kvinnans ställning sedan har varit ytterst ojämna och i stort sett blygsamma. Varken inom ekonomin, utbildningen, hälsovården eller politiken har kvinnorna natt full jämställdhet med männen ---- i något land," I apartheidens är kvinnornas situation dubbeltsvär, diskriminerade som de är genom bäde ras och kön. En svart kvinna harinte räft att gifta sig med vem hon vill, infe rätt atf leva med sin man underhela äktenskapet, infe rätt aft äga eller hyra hus i eget namn, inte rätt atfbehålla hus eller hem om hon blir skild eller änkn, infe rätt ntf fritt väljautbildning eller arbete, infe rätt till fri skolgång och fri läkarvård för sinabarn, I de svarta reservafen dör vartannat barn innan det . tvingas tusentals svarta kvinnor arbeta långt från sina hemoch sina egna barn - som barnsköferskor och hembiträden åt de vita. Förtryck finns i många former. En form av förtryck är närkvinnorna i byarna i inte får utbildning eller annan hjälp så att deens blir medvetnaom sitt eget värde, Kalavati, en indiska, just färdig med sin doktorsavhandlingi socialantropologi, berättar: "levde jag alltid i en känsla av att jag var endel av någon, av min far, av min bror, och att de bestämde allt. Det var undermina studier som det långsamt gick upp för mig aft jag var något själv också, -Def är en utveckling som måste komma hos alla kvinnor om det skall ske enverklig förändring. De måste få hjälp att inse sitt värde, aft växainifrån," De behöver värt stöd. Jag har tidigare här i kammaren berättat om FN;s tredjekvinnokonferens, som hölls i med 161 deltagande nationer.Kvinnor från hela världen kunde där genom seminarier, utställningar,filmvisningar, studiebesök och samtal utbyta erfarenheter och delge varandrakunskaper. Där kunde vi ocksä konstatera hur gemensamma kvinnors värderingarär, vare sig vi kommer frän i-länder eller . Den officiellaFN-konferensen i antog en plan fram , en plan förjämställdhet, utveckling och fred. Den innehåller 372 paragrafer, och bland demfinns mänga som är oerhört viktiga, t, ex, följande: Det får inte finnas några diskriminerande lagar gentemotkvinnor när det gäller utbildning och anställning, självbestämmande- ochäganderätt. Kvinnor skall finnas pä beslutsfattande positioner isamhället, bäde nationellt och internationellt. Kvinnorskall ha tillgäng fill den nya tekniken. Kvinnors arbete inom jordbruket, familjen och deninternationella sektorn skall erkännas och jämställas med vilket betalt arbetesom helst. Ensamstående mödrar och kvinnor som ansvarar för sinafamiljer mäste jämställas med män i samma situafion. Familjeplaneringoch den primära hälsovården måste byggas ut. Förtryck mot kvinnor är särskilt allvarligt, eftersom defi stor utsträckning innebär förtryck också mot barn, har fidigarevarit inne på barnens situation i världen. Barn drabbas hårt ikrigssituationer. Vi vet att de också används ute på slagfälten, för aff röjaminfält och för atf övas i olika sfridsrnoment. Vi har från i en mofion begärt aft arbetetpä en infernafionell konvenfion fill skydd för barns rättigheter skall ges högprioritet. En sådan konvention anser vi, som sade, bör kompletterasmed bestämmelser om en neutral fredszon för barn. Även pä andra sätt exploateras barn: hårt arbetedeformerar deras kroppar, skadar deras ögon och hindrar deras skolgång, Detfaär oacceptabelt. Här har vi stora arbetsuppgifter framför oss, I är är det FN:s fredsår över hela världen, Def ger ossnya möjligheter atf intensifiera värt nedrustningsarbete, Aff stoppa kärnvapenproven, atf förhindra en upprustning irymden och att få till stånd ett heltäckande förbud mot kemiska vapen anser jagvara våra viktigaste uppgifter i nedrusfningsarbetet, Def ärsignifikativt aft den han levde just skrev under ettkrav på provstopp, har länge drivit ett aktivt arbete för aff få fillstånd ett provsfoppsavtal. Vid intog ochStorbritannien en annan ställning än övriga deltagande länder när det gälldeprovsfoppsfrägan. 4 protokoll 1985/86:99-100 Vid ett besök på brittiska utrikesministeriet som jaggjorde förklarade man sig inte alls vara mof ett provsfoppsavtal, menregeringen anser inte aft man kan övervaka efterlevnaden av ett sådantavtal, Alla vet aff vi här i har en helt annan uppfattning, nämligenaft vi klararen övervakning med det seismologiska system som vi har tagit fram,säger mer rakt pä sak att gamla laddningar måste kunna provas. Även om vi inte känner bakomliggande motiv kan vikonstatera beredvillighet fill fillfälliga stopp, senasteutspel innebär atf man stoppar proven sä länge infe företar nya prov. Detta innebär, som jag ser det, aft häller pä attgöra till den verklige boven i dramat. Hur länge skall acceptera denrollen? Nog är det för ett mer positivt amerikanskt utspel i denna frågaoch även aft och andra kärnvapenländer slutar med kärnvapenproven. Arbetet vid , som just nu haruppehåll, ger anledning fill förhoppningar om resultat. Konferensen syftar ökad trygghet i , och arbetet omfattar förtroendeskapande ochsäkerhetsskapande ätgärder av olika slag, Def finns en konstruktivförhandlingsvilja bland de deltagande länderna som bådar gott, haruttalat sina förväntningar på en överenskommelse, och det ökar självfallettrycket pä de västallierades arbete. När årets session öppnades delfog bl, a,både och utrikesministrar, vilket visar den betydelsedessa länder fäster vid konferensen. Från sida har också visatsförhandlingsvilja. , herr talman, skulle jag vilja fa upp en frågaav historisk karaktär som är något av ett kuriosium, litet udda men ocksåganska rolig. Vi möter ofta i infernafionell litteratur begreppetTocqueville-deklaratio-nen. Det var som med storframsynthet utpekade och som framtidens världsmakter, I sin boksäger han atf dessa tvä länder kommer att hälla var sin halva av världen i sinahänder, Tocqueville har fått mycket beröm för sin utsago och sittnamn förevigat genom deklarationen som bär hans namn. kommer def som jag tycker är sä pass intressant aft jagvill ha det inskrivet i protokoll. Jag skulle kunna tänka mig atfdef också är något som kan glädja den sittande talmannen, 1984 tillägnades ambassadör en festskrift.Diplomati och historia. Där har minister skrivit en arfikel omTocqueville, och supermakterna, anser aft Tocqueville infe alls var denförste som gjorde denna förutsägelse om supermakternas dominans. Den somformulerade detta tidigare och ännu mer skarpsynt var , Närhan installerades som professor i historia i höll hanen föreläsning om världsvälde. Där drog han upp det perspektiv förframtidens världspolitik som Tocqueville gav spridning ät, Detfafaktum har förbisetts i den internationella litteraturen och av allt att dömaäven av Geijerforskningen här hemma, I enföreläsning 1833 skisserade också kolonialväldenas upplösning. Det är säledes som egentligen borde haupphovsrätten till en av vär tids mest bemärkta spådomar om maktförhållandena i världspolitiken.Det sfär i alla fall helt klart att var Prot.1985/86:99 utomordentligt framsynt, 19mars 1986 Jag gör nu en innovation och säger:Geijerdeklarationen om supermakternas dominans har till fulloförverkligats i världen. 17OSWALD (vpk): Def har efterstatsminister död talats mycket om samförstånd här i , Manhar talat om värdet av värt öppna samhälle, om våra gemensamma värderingar, omvikten av aff motverka upptrappning av våld, atf agera på ett riktigt sätt motvåld osv. Man har ocksä talat om samförstånd i mera diffusa termer och över ettganska brett spektrum, har lyfts fram av alla som något slagssymbol, även av sädana som inte alls har varit överens med honom eller delathans polifiska uppfattning. Det är bra atf dessa gemensamma värderingar lyfts fram,aft värdet av dessa saker tas fram. Men talet om samförstånd får inte bli enoidentifierbar sörja, där skillnaderna i synsätt och andra sädana grundläggandeuppfattningar om hur ett bra samhälle skall se ut, vem som skall hakontrollen, vem som skall bestämma i realiteten och hur de gemensamtproducerade resurserna skall användas och fördelas, sopas under matfan, så till slut infe urskiljer var den ena eller den andra uppfattningen finnsoch var gränserna går, Def finns skilda grundläggande uppfattningar och de börfå komma fram, Def gäller också roll i världen; vår betydelse, vårautrikespolitiska relationer och hur vi som nation skall lösa våra säkerhetspolitiskaoch försvarspolitiska problem.