prot · G90999 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:99 1 § Justerades protokollen för den 11 innevarande månad. 2 § Upplästes följnnde inkomna skrivelse: Undertecknad anhåller om ledighet med ersättare undertiden , Skäl för ledigheten: föräldraledighet, den 27februari 1986 Denna anhållan bifölls av kammaren. Talmannen anmälde atf Sven-ÅkeNygårds (s) skulle tjänstgöra som ersättare för , 3 § Föredrogs och hänvisades 1985/86:114fill kulfurufskottet 1985/86:122fill frafikutskoffet 1985/86:125Bil, 1 till justitieutskotfet Bil, 2till utrikesutskottet Bil, 3till socialutskottet Bil, 4fill trafikutskottet Bil, 6fill utbildningsutskottet Bil, 7fill jordbruksutskottet Bil, 8 punkterna 1-3 tillarbefsmarknadsutskoftef punkt 4 fill socialutskottet punkt 5 fillsocialförsäkringsufskottet Bil, 9till bostadsutskottet Bil, 10punkterna 1 och 4 till näringsutskoftet punkterna2 och 3 till arbefsmarknadsutskoftef 4 § Föredrogs och hänvisades 1985/86:323-325fill utrikesutskottet 1985/86:326till socialutskottet Talmannen anmälde aftutrikesminister nu skulle lämna meddelande i utrikespolitiskafrågor, 1986 kan bli möjligheternas år, dä detinternationella läget ljusnar, ett är dä misstron viker som dimman en tidigvårmorgon. Orden ärhämtade från den sista intervjun gav. Han talade om världslägef, där han såg tecken pä enislossning. Dialogen mellan supermakterna har återupptagits. De är överens omatf ett kärnvapenkrig aldrig någonsin får utkämpas, hargått in i ett mer aktivt skede, uttryckte förhoppningen att ettprovstopp snart skulle kommn till stånd. Vi måste nlla, snde hnn, ge vårtkonstruktiva bidrag , sä atf de uppenbara möjligheterna också blirverklighet. De som bestämmer över kärnvnpnens nnvändning nnsvnrnr intebnrn för sina egna länders överlevnad. De har ocksä våra liv i sina händer.Därför måste vi andra, som inte har kärnvapen, göra värt yttersta för attpåverka kärnvapenmakterna aff inse sitt ansvar också för oss, visste att kärnvapenförhnndlingarna kommer ntfbli längn och svårn. Misstro, kapprustning och kamp om globalt inflytandefortsätter ntf prägla den internationella scenen. Den vapenteknologiska utvecklingenhar ytterligare komplicerat förhandlingarna. De fortsatta rustningarnaförsvaras av starka intressen. Att förhindra atf kärnvapenkatastrofen någonsin blirverklighet måste vara en allt överskuggande målsättning. Det s, k,femkontinentinitiativet utgör ett falande exempel bland andra på hur dennaödesfråga nu engagerar en hel värld. För är det en bjudande plikt aft i OlofPnlmes anda oförtröttligt fullfölja arbetet för internationell nedrustning. Vimåste också med all kraft värna om och andra smä länders rätt aff utanutländsk inblandning forma sin egen framtid. påminns vi om def växande väldet i världen. Densvenska regeringenfördömer alla former av terrorhandlingar. För aft komma tillrätta med detta hot krävs effektiva internationella ätgärder, FN:sgeneralförsnm-ling och säkerhetsråd liksom har fördömt terrorismen. Men det konkreta snmnrbetet mäste utvecklns ytferlignre.Att bekämpn och långsikfigt eliminera terrorismen är en av de viktigaste utmnningnrsom def internafionella samfundet står inför . vill vi undvikaatt i säkerhetens namn vidta åtgärder som innebär inskränkningar i vårt öppnademokratiska samhälle, Detfa vore ntf ge vika för våldet. För förblir utvecklingen i nv central betydelse.Den påverkar oss ekonomiskt, kulturellt och säkerhetspolitiskt, harunder efterkrigstiden aktivt deltagit i det europeiska samarbetet, givetvis medde förbehåll som neutralitetspolitiken uppställer. Den västeuropeiska integrationen fortskrider, ochPortugal har blivit fullvärdiga medlemmar i , Ytterligare steg har tagits moten europeisk union och för att skapa en inre marknad med ett fritt flöde avvaror och tjänster. Vårt förhållande fill EG har funnit sin form. Menregeringen önskar fördjupa och utveckla detta samarbete på en rad områden, infeminst i vad gäller högteknologi. träffades en ramöverenskommelse med EGom vetenskapligt och teknologiskt samarbete. Tillsammans med 17 andra europeiska stater deltar Sverigei Eurekainitia-tivet, som syftar till atf genom gemensamma satsningar förstärkaden europeiska kompetensen och konkurrenskraften på def högfeknologiskaområdet. Dessa samarbetssträvanden är ägnade att gagna europeiskaintressen och därmed stärka ställning, I samma riktning verkarEuropeiska säkerhets- och samarbefskonferensen, ESK, Genom denna har Europasstater fått eff unikt tillfälle aff pä jämlik basis delta i en löpande dialogom säkerhet och kontakter över blockgränserna. Härigenom förhindras atf dessafrågor enbart blir en angelägenhet för stormakterna, ESK:s expertmöten om mänskliga rättigheter ochkulturutbyte blev inte så framgångsrika som vi hade hoppats. Men dialogenfortsätter, även om åsiktsskillnaderna förblir stora. Kanske kan erfarenheternafrån och utgöra utgångspunkten för en förutsättningslösdiskussion ocksä om vilka arbetsformer som bäst gagnar de uppsatta målen. De uttalanden som gjorts frän både öst ochväst om liksom det konkreta förhandlingsarbetet ger anledningtill en försikfig optimism. Men def krävs aft tiden fram till uppföljningsmöteti används på ett konstruktivt sätt. Enligt svensk uppfattning mäste en överenskommelsemotsvara mandatets krav på militärt betydelsefulla och verifierbara åtgärdersom omfattar hela , Den måste omfatta inte bara förtroendeskapande utanockså säkerhefsskapande åtgärder som t, ex, begränsningar av de militäraaktiviteterna, I nästa fas måste också konkreta nedrustningsfrågor fas upp. Vi önskar se framsteg inom alla de områden - nedrustning,ekonomiskt samarbete och mänskliga rättigheter och kontakter - som tas upp iESK:s slutdokument. Men brist på framsteg inom ett område får inte tas fillintäkt för omedgörlighet inom andra. Framsteg kan påverka arbetet inom andraområden och därmed ge upphov till en dynamisk process, Def blir sedanWienmötets uppgift aft göra en avvägning mellan de olika delområdena, ESK-processen har lett till ökade kontakter mellan de smäoch medelstora staterna i bäde öst och väst. Dessa har en viktig roll för attminska motsättningarna. Inte minst kan de neutrala och alliansfria staternaverka som brobyggare, Def finns skäl aft ägna ökad uppmärksamhet ät ekonomisktsamarbete, och dä kanske särskilt i miljö- och energifrågorna. Det säkerhetspolitiska mönster som bildades iNorden efter har bestått och medverkat till stabiliteten ivär del av världen. Detta är en stor tillgång som alla måste vara aktsamma om, neutralitetspolitiklämnar här ett centralt bidrag, och denna politik ligger orubbligt fast. Under senare är har och varitföremål för eff växande intresse från milifäralliansernas sida. Dennautveckling ställer krav på skärpt vaksamhet. Det måste ligga också istormakternas intresse aft, bl, a, genom äterhällsamhet i de militäradispositionerna, bevara som eff lågspänningsområde. Arbetet på en kärnvapenfri zon i bör fortsätta isyfte atf nå enighet om grundelementen i ett zonarrangemang. Den självklarautgångspunkten är därvid respekten för varje nordiskt lands räft aff självtavgöra vilken politik som bäst gagnar dess nationella intressen, Def nordiska samarbetet är vitt förgrenat och vilar pä enstabil grund av historiskt arv, gemensamma demokrafiska ideal och väl utbyggdainstitutioner. Genom gemensamt agerande i olika internationella organ har viuppnått resultat som annars infe varit möjliga. Samarbetet tar sig mängakonkreta uttryck. Ett exempel är den nordiska handlingsplanen för ekonomisk utvecklingoch full sysselsättning. En annan viktig ambition är att göra till engemensam hemmamarknad genom atf undanröja de återstående handelshindren. Det är en styrka för den svenskasäkerhetspolitiken aff en öppen, demokratisk debatt kan förenas med en bredenighet om grunderna i den svenska neutralitetspolitiken, Def är bara en påövertygelse byggd enighet, skapad genom debatt, som håller när den verkligenprövas, I tider av säkerhetspolitiska påfrestningar är denna värdegemenskap särskiltvärdefull, Def ligger dä i allas intresse atf debatten om vår säkerhetspolitikförs med ansvar och omdöme. Vår neutralitetspolitik måste präglas nv konsekvens,fasthet och kontinuitet. Därmed undanröjer vi möjligheter till missförstånd omSveriges avsikter. Denna politik stöds av ett efter våra förhållanden starktförsvar. Detta kommer aft vara fallet ocksä . Vi kommer aldrig atffinna oss i kränkningar av värt territorium. Vi förstärker vår förmåga attbemöta dem. De svenska åtgärderna, vär vilja och beslutsamhet, har i omvärldenmötts med respekt. Det är regeringens strävan att i landets intresse slå vaktom största möjliga samförstånd i utrikes- och försvarspolifiken, Def varvärdefullt och glädjande atf försvarskommitté en enig uppslutningkunde nås kring den traditionella svenska säkerhetspolitiken. Relationerna till stormakterna är en centralfråga i vär utrikespolitik. På 1960-talef och i början av 1970-talefkoncentrerades intresset till och dess Vietnampolifik, Undersenare år har det svensk-sovjetiska förhållandet dominerat bilden. Vi anser allmänt atf dialog gagnar oss bättre än uteblivnakontakter, infe minst i frågor som rör vår egen säkerhet. Detta gäller ocksä iförhållande till , Det är därför vi har förklarat oss öppna församtal på alla nivåer. Regeringen önskar goda och stabila förbindelser medSovjetunionen, kräver vi respekt för neutralitetspolitik ochför folkrättens regler för umgänget mellan stater. Vi vill söka lösa problemengenom en konstruktivdialog, vare sig det gäller humanitära frågor, handel, fiske, kulfur ellerandra områden. Vi har kommit en bit på väg. Det är vår förhoppning att ytterligareframsteg skall vara möjliga, har en ny omgång ägt rum i förhandlingarna medSovjetunionen Om , Genom dessa förhandlingar söker vi pä grundval avfolkrätten nå en permanent överenskommelse om avgränsningen avkonfinentalsockeln och fiskezonen mellan våra båda länder. Neufralifefspolifiken ger oss särskildamöjligheter att agera på den internafionella arenan. Vi kan infe misstänkas föraft framlägga våra förslag ä andras vägnar, I fredstid bidrar vär alliansfria utrikespolitik fillstabiliteten i , Vi söker också främja avspänningen och en rättvisare ochdärmed tryggare värld. Vi driver en akfiv och oberoende polifik förnedrustning, utvecklingssamarbete och för att värna folkrätten och demänskliga rättigheterna. Inom alla dessa områden hyser vi en stark tro påvärdet och nödvändigheten av ett effektivt internafionellt samarbete. stadga och ideal knyter an till detstarka stöd för en universiell freds- och rättsordning som av hävd finns i värtland. har aktiv medverkan i FN:s arbete utgjort enhörnsfen i svensk utrikespolitik. Tyvärr har FN, fill följd av sformaktsmotsätfningarna ochden bristande respekten för stadgan, inte kunnat utvecklas till det instrumentför kollektiv säkerhet som ursprungligen avsågs. Men även om de höga idealeninte uppfyllts, har världsorganisationen en viktig roll atf spela på allt flerområden. Det gäller t, ex, nedrustning, bistånd, miljövård, mänskligarättigheter, flyktingfrågor och fredsbevarande operationer. För mängamänniskor, främst i tredje världen, sfär FN för något mycket konkret, en vikfigdel i deras dagliga liv. Inget kan heller ersätta FN som mötesplats ochdiskussionsforum, FN riskerar nu aff ställas inför en djupgående finanskris.Det måste förhindras, FN skall stärkas, inte försvagas. Världsorganisationenbehövs mer än någonsin, för hela mänsklighetens skull, Alla medlemsstatermåste solidariskt ta sift ansvar och uppfylla sina förpliktelser enligtstadgan. Folkrätt måste vara grunden för förbindelserna mellanvärldens nationer. Att dess regler respekteras är av yttersta vikt för deninternationella freden. Som så ofta underströk upplevs detfasärskilt starkt i de mindre staterna. När någon våldför sig pä ett litet landsoberoende och integritet känner också medborgarna i andra små stater vrede ochoro. Respekten för de mänskliga rättigheterna är en fråga avinternationell betydelse. Brott mot dessa åren grogrund för inre spänningar,men också en påfrestning på relationer mellan stater. Därmed har vi alla bäderäft och skyldighet aft engagera oss. Utgången av supermakternas förhandlingar iGeneve är av väsentlig betydelse för oss alla. Men kampen för en fredligarevärld och kärnvapennedrustning förs pä mänga plan och i många fora. konstaterade den oberoende kommissionenför nedrustnings- och säkerhetsfrågor, , aff kärnvapnen harförändrat inte bara krigets omfattning utan även själva krigsbegreppet, I atomåldern kan krig infe vara ett politiskt instrument,endast ett förintelse-medel utan motstycke. Därför kan stater infe längre vinna säkerhet på varandrasbekostnad, Avskräckningen måste ersättas med en gemensam säkerhet byggd päsamarbete och ömsesidigt förtroende. Trots atf stormakterna nu uttalat långtgåendemålsättningar i fråga om nedskärningar i kärnvapenarsenalerna, finns ännu ingatecken på konkreta framsteg. Inte heller har några minskningar av dekonventionella styrkorna i kommit fill stånd. Även den marinakapprustningen inger oro, inte minst vad gäller den ökade förekomsten avkärnvapen till havs. För atf minska kärnvapnens roll i den militära planeringenhar, som en vikfig förtroendeskapande åtgärd, föreslagits atf en korridor frifrån slagfältskärnvapen skall upprättas med början i , Sverigesstöd för denna tanke är ett uttryck för våra ansträngningar atf med politiskamedel motverka militära hot. För aft hindra den kvalitativa utvecklingen ochspridningen av kärnvapnen krävs ett fullständigt provsfopp. De stater somdeltar i femkonfinentinifiati-vet har riktat ytterligare ett budskap ifrågan till ledarna i och och uppmanat dessa attinte fillåta några provsprängningar med kärnvapen fram till nästa toppmöte. Manhar tidigare förklarat sig beredd atf medverka i övervakningen av ettprovsfoppsavtal. Det finns en stark internationell opinion för ett sådantavtal, som skulle lägga en god grund för fortsatta steg mot verklignedrustning, har förklarat sin avsikt atf inte utföra någrakärnvapenprov så länge avstår från sådana. Det är mot dennabakgrund angeläget att och övriga kärnvapenstater nu avstårfrån kärnvapenprov. Oenighet i verifikafionsfrägan har som bekant i decennierförsvårat framsteg på detta område. ökar förhoppningarna och kraven pä atf manskall kunna nå fram fill allmänt godtagbara verifikationsmefoder, företrädesvisunder internationell medverkan. Inom nedrustningskonferensen i bedrivs i dagförhandlingar om förbud mot kemiska vapen. Bl, a, mot bakgrund av oroanderapporter om användning av dessa vapen är def av stor betydelse atf ettheltäckande förbud mot kemiska vapen blir verklighet. Den begynnande rymdkapprustningen inger särskild oro. Ettrymdbaserat försvarssystem skulle med all sannolikhet aldrig fungera, Defskulle däremot leda till fortsatt kapprustning på båda sidor och riva uppgällande internationella avtal. Det innebär vidare ett gigantiskt slöseri medresurser som hellre borde användas för atf bekämpa fattigdomen i världen. Resursslöseriet bakom kapprustningen kommer aft belysasvid en i om sambandet mellan nedrustning och utveckling, enkonferens som äger rum , har följt upp den tidigare genomfördaFN-studien med en nafionell utredning. Vi är därför väl förberedda inför dennakonferens. Det ömsesidiga beroendet mellan världens allastater innebär aff en gemensam framtid i fred, frihet och ökat välstånd barakan tryggas genom ökat internationellt samarbete. Under det senaste årtiondethar den industrialiserade världens uppmärksamhet främst varit riktad mot det spändaförhållandet mellan öst och väst och egna ekonomiska och sociala problem. Men vi får aldrig glömma andra dimensioner ivärldspolitiken, såsom utvecklingen i tredje världen och hotet mot den globalamiljön. Som konstaterade redan för sex är sedan är vi allaberoende av atf konkreta åtgärder vidtas mot den internationella ekonomiskaojämlikheten, dignar under en förlamande skuldbörda. Deras naturföröds, Detfa fär den industrialiserade världen inte passivt åse. Regeringen kommer atf fortsätta aff föra en generösbiståndspolitik, Enprocentsmålet ligger fast. Men vi måste också bidra fill afthela världssamfundet i handling visar sin solidaritet med tredje världen. Detär inte fråga om välgörenhet. Genom vårt stöd öppnar vi också nya marknader förekonomiskt utbyte och bidrar till att minska de risker vad gällerinternationell säkerhet och stabilitet som en fortsatt negafiv utveckling avu-ländernas ekonomier skulle medföra. Solidaritet gagnar alla på ,ocksä de rika. i finns enväxande insikt om att de globala miljöhoten påverkar vår säkerhet ochöverlevnad. Därmed förbättras förutsättningarna för internationell samverkanför att angripa problemen, kommer aft aktivt verka för atf länka indefta samarbete i konstruktiva banor, plägas inte bara av underutveckling ochnaturkatastrofer. Sedan andra världskrigefs slut har 150 krig utkämpats med 20miljoner döda, varav de flesta i tredje världen, I har krig eller krigsliknande tillståndpräglat tillvaron . En bestående fred där måste grundasig pä rätt att existera inom säkra och erkända gränser och detpalestinska folkefs räft till självbestämmande, I utbyte mot fred måste Israellämna de områden som ockuperades 1967, och skulle kunna utgöraterritoriet för en palestinsk stat i eller utan konfederation med , I fredsförhandlingar måste det palestinska folket vararepresenterat av företrädare som har dess företroende, Def är regeringensuppfattning aff PLO av palestinierna befraktas som deras representant, bördärför ha rätt atf delta i förhandlingar som likaberättigad part. måste dra sig tillbaka frän , Den israeliskasäkerhefszonen ger inte någon ökad säkerhet, I stället förstärker denmotsättningarna i området och leder fill nya våldshandlingar i vilka Israelblir direkt inblandat. Som FN:s generalsekreterares särskilda representantutförde ett tålmodigt arbete för aft bringa kriget mellan ochIrak fill ett slut, kommer atf efter förmåga söka bidra fillansträngningarna aft bilägga denna tragiska konflikt. Ständigt når oss nya skakande vittnesbörd om det brutalavåld som drabbar befolkningen i , Mer än en tredjedel avcivilbefolkningen har tvingats lämna sina hem och sift land. Regeringenfördömer väpnade intervention och de brott mot folkrätten och demänskliga rättigheterna som begås i , Vi stöder FN:s ansträngningaratt flnna en förhandlingslösning. Huvudelement i en sådan måste vara etttillbakadragande av de sovjetiska trupperna från och rätt för det Prot, 1985/86:99 afghanskafolket aff självt bestämma sitt styrelseskick och sin framtid. Flyktingarnamåste fä återvända hem i trygghet, fortsätter aft lämna omfattandehumanitär hjälp. Apartheidsystemet utgör grunden till konflikterna i södraAfrika, I sitt försvar av systemet har regimen ökat såväl det inre förtrycketsom hotet och våldet mot grannstaterna. Tiden för en fredlig lösning avkonflikten rinner snabbt ut. Det hot som aparfheidsystemet utgör mot internationellfred och säkerhet framstår allt tydligare. Ökat tryck från det infernationellnsamfundet blir i detta läge av stor vikt, fortsätter därför atf verkaför ett beslut om bindande sanktioner i , måste uppnå sin självständighet pä grundval avsäkerhetsrådets resolution 435 , Det amerikanska biståndet tillUNITA-gerillan i kan enligt svensk uppfattning endast försvåra enlösning av konflikterna i detfa område, I avvaktan på beslut om bindande sanktioner har regeringenvidtagit en rad åtgärder inom ramen för ett utvidgat nordiskt handlingsprogrammot , Regeringen har ocksä skärpt lagen om nyinvesteringar ochförbjudit import av jordbruksprodukter frän , Företagen harrekommenderats atf frivilligt begränsa sin handel med , Möjligheternaaft finna andra leverantörer än för vissn viktiga råvaror utreds isyfte att ytterligare minska handeln. Vårt bistånd till frontstaterna, befrielserörelserna ochaparfheidpolifikens offer fortsätter atf öka, utgör detta avdef totala bilaterala biståndet. Konflikterna i fortsätter.Civilbefolkningens lidande förlängs. Det är nödvändigt att förhandlingarnamellan de krigförande parterna i återupptas. Det amerikanska stödettill väpnade grupper som för krig mot den lagliga regeringen i måsteupphöra. Det strider mot internationell rätt och försvårar fredssträvandena. En fredlig utveckling skulle underlättas, om samtligainblandade slöt upp bakom Contadoragruppen, Den deklaration som denna och dessstödgrupp enades om har också vårt fulla stöd. Drömmen om en värld i fred och frihet medrättvisa och ekonomisk utveckling för alla har inte besannats, FN har infegetts möjlighet atf fungera som en garant för freden. Alltjämt utkämpas krigsom kräver tusentals offer. Över oss alla hänger förintelsehofef i form av kärnvapenkriget.Miljoner människor lever under fatfigdom och förtryck. Friheten är satt påundantag. kränks de mest elementära mänskliga rättigheterna i mångaav jordens stater genom mord, tortyr och fängslande utan rättegäng och dom. De globala problemen kan endast lösas i samverkan mellanjordens folk och stater. Säkerhet kan i kärnvapenåldern inte sökas i konkurrensutan bara i samarbete med andra. Utveckling i de fattiga länderna kräver ländernas solidariska medverkan. Lösningen av konflikter i tredje världenfär infe försvåras genom att de inlemmas i ett snävt öst-väsf-perspektiv. Svensk utrikespolitik måste präglas av omsorg om vår egensäkerhet och solidaritet med världens obesutfna och med dem som kämpar för sinfrihet Vi mäste sträva efter utökat internationellt samarbete för atfminska krigsrisken, fä till stånd en verklig nedrustning, bekämpa fattigdomen,utveckla det ekonomiska samarbetet och stödja demokrafin, . Omvärldens stater gemensamt slår in på den vägen, då kommer ord attbesannas. Misstron i världen viker som dimman . 2CARL BILDT (m): Dagens utrikesdeklarafion anknyter starkttill traditionerna i svensk utrikespolitik, tragiska bortgång hargjort def än mer naturligt. Han gav vår utrikespolitik och vårt internafionellaagerande en alldeles egen färg och klang, en färg och en klang som vi iblandkunde ha delade meningar om, men som allfid syntes och alltid hördes, och somvi och mänga andra kommer atf sakna. Visst säger vi alla att utrikespolitiken ligger fast, ochvisst skall arbetet fortsätta - men def blir ändå aldrig riktigt detsamma, Mina invändningar mot regeringens och utrikesministernsdeklarafion är få. Jag beklagar att regeringen nu åter vill använda det litetförvirrande och felakfiga begreppet "ett efter våra förhållanden starktförsvar". Det kontrasterar mot fidigare uttalanden av utrikesministern,det ligger svårligen i linje med den säkerhetspolitiska rapporten frånförsvarskommittén och det går rakt emot en enig remissopinion, infe minst inomutrikesförvaltningen. Det skapar oklarhet i ett läge när vi strävar efterklarhet. Ty sanningen är aft vi har ett "efter våraförhållanden" svagt försvar -det var ju starkare . För bara talades i dramatiskaordalag om def växande krigshotet, om hur vi stod inför "en ny istid"i relationerna mellan och , Visarna på domedagsklockan päBulletin of the Atomic Scientist flyttades ödesmättat fram. vet vi atf alarmisterna då hade fel. Efter 18 månadersbojkott kom fillbaka till förhandlingsbordet , president och generalsekreterare i , och har de bägge konkurrerat i framläggandet av vittsyffandeplaner på att ta bort det ena vapnet efter def andra, t, o, m, alla kärnvapen ihela världen. Den fruktade istiden förefaller att ha blivit en spirandevår. Och på sina håll låter man som om värmeböljan redan var ett faktum, "En kylig och realistisk analys behövs allfid",skrev president i sin tänkvärda dagbok. Den sanningen gäller medoförminskad styrka -icke minst när det gäller de åferkommandevariationerna i klimatet mellan de bägge supermakterna. Generalsekreterare nedrustningsutspel den 15januari innehöll åtskilligt av yvig retorik, mer avsett atf påverka dem somlätt låter sig påverkas än att vara underlag för seriösa samtal ochöverväganden. Det var ett inslag i "fredskriget", för aff låna ettuttryck av , Men iförslaget fanns också inslag som tyder på en vilja att modifiera delar