prot · G90941 · 1985-12-31 00:00:00 — Det är mycket billigare att göra någonting produktivt, ochknappast något är mera produktivt än vägbyggande - det är förberedelser föratt utflyttningen inte skall bli för omfattande och för att näringslivet skallkunna byggas ut. Detär detta som jag har velat framhålla med min interpellation. Jag tycker attkommunikationsministerns attityd var betydligt mera positiv i det sistainlägget än i det första, och därför hoppas och utgår jag ifrån att pengarställs till förfogande när läget är allvarligt eller verkar bli meraallvarligt. Då måste vi sätta in stöten för att förhindra en besvärligsituation. ömtidigareläggning av vägobjekt i Överläggningenvar härmed avslutad. 4§ Föredrogs och hänvisades 1985/86:222-225till kultumtskottet 5 § Föredrogs menbordlades åter betänkande 1985/86:7 Justitieutskottetsbetänkanden /86:4, 5 och 9-11 betänkanden /86:6 och 11Utrikesutskottets betänkanden /86:6-9 betänkanden1985/86:2 och 3 betänkande 1985/86:5Socialutskottets betänkanden /86:5 och 10 betänkande1985/86:6 betänkande 1985/86:7 Trafikutskottetsbetänkanden /86:3 och 4 Jordbruksutskottetsbetänkande /86:8 betänkande 1985/86:5 6§ Anmäldes och bordlades Motionerna 1985/86:226 av BjörnMolin m.fl. 1985/86:227 av m.fl. 1985/86:228 av Fullmäktiges i förslag om ändring isekretesslagen (1980:100) m.m. (förs. 1985/86:11) 7§ Anmäldes och bordlades 1985/86:12 Utiänningarsrättsliga stäHning (prop, 1985/86:7) Kulturutskottetsbetänkande /86:5 Vissa kyrkliga frågor Jordbruksutskottetsbetänkande /86:9 Skogsbmk 1985/86:4 Prövning avutländska förvärv av svenska företag Arbetsmarknadsutskottetsbetänkanden /86:4 Arbetsförmedling 1985/86:5 Arbetstid och ledighet 8§ Meddelande om interpeUation Meddelades att följande interpellation framställtsden 1985/86:78 av BengtWesterberg (fp) till finansministern om inkomstpolitiken: Inflationen i är alltjämt avsevärt högre äni vår omvärld. Detta leder till försämrad relativ konkurrenskraft för desvenska företagen. Därför kommer lönerörelsen att bli av avgörandebetydelse för vår internationella konkurrenskraft och därmed i längden ocksåför sysselsättningen i , Regeringens ekonomiska politik bör utformas medsyfte att underlätta för arbetsmarknadens parter att nå fram tillsamhällsekonomiskt rimliga avtal. Ett intressant bidrag tillden aktuella lönepolitiska debatten utgörs av en rapport från ,arbetarrörelsens nordiska samarbetskommitté, tänker sig ett utvidgatförhandlingssystem där inte bara löne- och anställningsvillkor inkluderas iavtalsförhandlingarna utan också skatterna, familjestödet, matsubventionernam,m. Enligt skuHe en sådan totallösning i avtalsform kunna underlätta ettförverkligande av statsmakternas ambitioner att begränsa löneökningarna, skulle innebära en radikal överflyttning av beslutanderätten från idemokratisk ordning valda organ till intresseorganisationerna, frånföreträdare för allmänintresset till företrädare för olika särintressen. Destora arbetsmarknadsorganisationerna skulle få ett ökat inflytande över frågordär organisationerna saknar ett klart mandat från medlemmarna.Organisationernas huvuduppgift - att företräda sina medlemmar i frågor som rörlöne- och anställningsvillkor-skulle då försvåras. En sådan utveckling skulleförsvaga de fackliga organisationerna och öka klyftan mellan ledningen ochorganisationens medlemmar. Änallvarligare är dock att ett sådant system skulle inskränka den politiskademokratin. skulle i hög grad tvingas expediera beslut som fattats iform av avtal på annat håll. Svenska folkets valda representanter skulleförlora sin legitima rätt att besluta om skatter, barnbidrag m, m. Folkpartiethar kritiserat utvecklingen mot ett korporativistiskt samhälle.T, ex, presenterade en rapport som heter Idé ellerintresse - om korporativismen i , Detankar som finns i kan karakteriseras som"superkorporativistiska". Det är märkhgt att finansministern iSAMAK-rapporten ställt sig bakom dessa tankegångar. Vihar i i allmänhet awisat statlig inblandning i avtalsrörelserna ochavstått från en statlig inkomstpohtik. De här refererade tankegångarna lederännu längre än till "bara" en statlig inkomstpolitik. De leder tiH entotal samordning mellan den ekonomiska politiken och lönebildningen. Motdenna bakgmnd och för att klarlägga regeringens intentioner inför den kommandelönerörelsen vill jag fråga finansministern: Avser regeringen att verka för att ;s tankarom en total samordning av lönebildning och ekonomisk politik förverkligas? 9§ Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framstäHts den 29november 1985/86:242 av MargaretaWinberg (s) till statsrådet om åtgärder mot passiv rökning: Passiv rökning kan vålla lungcancer och död. Detslår försäkringsöverdomstolen nu fast i en, i världen, unik dom. Medanledning av detta vill jag ställa följande fråga till miljöminister : 1985/86:41 Kommerdomen att föranleda åtgärder från miljöministerns sida för att förbättra arbetsmiljön ochförhindra att människor, mot sin vilja, utsätts för passiv rökning, sjukdom ochför tidig död? 1985/86:243av () till försvarsministern om verksamheten vid Svenska RayonAB i : Överstyrelsen för ekonomiskt försvar har förnärvarande ett avtal med , , rörande viss beredskap inomdenna för landet viktiga försäljningssektor. Enligtvad jag erfarit pågår intensiva överläggningar mellan ochberörda personalorganisationer om ändrade ägarförhållanden och produktionsneddragningar.Ett av förhandhngsalternativen är en total avveckling av all produktion tillden , Detta har skapat stor oro bland de anställda vid i och kan från beredskapssynpunkt betraktas som olyckligt. Då det från beredskapssynpunkt inte syns godtagbartatt produktionen vid läggs ned, vill jag frågaförsvarsministern om han tänker vidta några åtgärder? 1985/86:244av (vpk) till justitieministern om åtgärder mot vissabegränsningar i informationsfriheten: Kommunstyrelsen i beslutadeinför årets valrörelse att förbjuda all valaffischering på mark. Ettsådant beslut står i konflikt med regeringsformens bestämmelser om under vilkabetingelser yttrande- och informationsfriheten får begränsas. Kommunstyrelsenanger miljöskäl som grund för begränsningen, något som rimligen inte kan varaen seriöst menad grund. Förbudet har heller ingen grund i gällandeordningsstadga. Mot bakgrund avovanstående vill jag fråga justitieministern: Tänker regeringen förhindra attgrundlagsrättigheter inskränks genom oseriösa begränsningar? 10§ Kammaren åtskildes kl, 12,37, In fidem