prot · G90961 · 1985-12-31 00:00:00 — I SE-banken har sålunda inte någon rösträtt för mer än sammanlagt av aktierna.Jag vill nämna detta för att spegla att det finns anledning att se på dennafråga ur flera aspekter; ägande, rösträttsbegränsningar och det merfundamentala som gäller i denna fråga. Men jag vill också påpeka attfrågeställningen som sådan inte bara rör bankerna utan även andrakreditmarknadsinstitutioner, där samma problem kan sägas föreligga i fråga omägande och rösträttsbegränsningar. AnL 14HANS i (vpk): Herr talman! Jag får återigen tacka förden utläggning och den utredning som kom utöver svaret. Det här visar attproblemet kanske inte är nytt men ändå väl utbrett på grund av att olikaägarkonstellationer har funnits . Men har detta förhållandekommit i ropet med anledning av två ganska aktuella fall. 1 det första falletvar det fråga om ett allmänt rabalder om maktkampen inom bankvärlden. I detandra fallet handlade det om att ett företag köpte in sig i ochgjorde den till ett dotterbolag. Mot bakgrund av vad statsrådet sagt förstår jag att detkommer att ske en ganska noggrann övervägning och genomgång av problemen.Såvitt jag 1985/86:61 förstår måste man stämma i bäckengenom att stifta en lag, och jag hoppas att det kommer en sådan . Omförbättrad insyn i kommunala stiftelser och bolag Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svarpå interpellationerna 1985/86:79 och 80 om förbättrad insyn i kommunalastiftelser och bolag Med hänvisning till uppgifter om Piteåkommuns affärsverksamhet här frågat justitieministern om dettaexempel är en önskvärd utveckling i rollfördelningen mellan kommun ochnäringsliv. har vidare frågat justitieministern om han har föravsikt att vidta åtgärder för att förhindra att en kommun kan handla på detsätt som redovisas i interpellationen. Interpellationenhar överlämnats till mig. har likaledes mot bakgrund av uppgifter omPiteå kommuns affärsverksamhet frågat mig om jag avser att vidta åtgärder föratt förbättra insynen i de kommunala bolagen och förhindra att statliga lån ochbidrag till kommunala bostadsstiftelser används för företagsköp. Jagbesvarar de båda interpellationerna i ett sammanhang. En viktig dél i den rättsliga kontrollen av den kommunalaverksamheten är kommunalbeSvärsinstitutet, som står till kommunmedlemmarnasförfogande för prövning av att den kommunala självstyrelsen utövas pårättsenligt sätt. Jag vill inte uttala mig om lämpligheten ellerrättsenligheten i detta enskilda fall. När det gäller första fråga vill jag erinraom att kommunernas befogenheter inom näringslivets område är starktbegränsade. Inom det egentliga näringslivets område, dvs. i huvudsak inom denindustriella varuproduktionen, får kommunerna endast undantagsvis - och i såfall på arbetsmarknadspolitiska eller andra särsk ilda grunder - bedrivanäringsverksamhet. Den närmare gränsdragningen i fråga om den kommunala kompetensenkan i praktiken vara besvärlig. Mot denna bakgrund har regeringen gettstat-kommun-beredningen (C 1983:02) i uppdrag att överväga gränsdragningen förden kommunala kompetensen inom näringslivets område. Från beredningen har jagerfarit att den avser att lägga fram förslag som syftar till atttydligare ange gränserna för den kommunala kompetensen i näringslivsfrågor.Regeringen kommer alltså att få ett beslutsunderlag i dennafråga. När det gäller frågan om insynen i komniunala företag villjag erinra om att denna fråga har utretts i flera etapper.Kommunalföretagskommittén har i olika betänkanden redovisat sina överväganden ifråga om verksamhet i företagsform. Kommitténs förslag har därefterfått en samlad prövning i stat-kommun-beredningen, sorn i delbetänkandet (Ds C1985:13) har lagt fram förslag till ändringar i kommunallagenför att garantera och på annat sätt främja insynen i och inflytandet över dekommunala företagen. Beredningen föreslår t. ex. att fullmäktige regelmäs- sigtväljer styrelse i de kommunala företagen och följer verksamheten i företagen genomen årlig ekonomisk översikt av verksamheten. Enligt förslaget får ledamot ifullmäktige också rätt att direkt interpellera sådana ledamöter i de kommunalaföretagen som har utsetts av fullmäktige. Det nu nämnda betänkandet har tillhelt varit föremål för remissbehandling. Som jag inledningsvis sade vill jag inte uttala mig om detenskilda fall som tas upp i interpellationerna. Till kan jagrent allmänt säga att statliga lån och bidrag naturligtvis inte får användastill andra ändamål än dem för vilka de är avsedda. Avslutningsvis vill jag erinra om att jag i slutet avförra året besvarade en interpellation som också den gällde kommunaltengagemang i företags- och näringslivsverksamhet. Jag sade då att regeringeninom kort avser att tillsätta en utredning med uppdrag att förutsättningslöstpröva om regelsystemet behöver kompletteras med bestämmelser som motverkar attkommunerna bl.a. sätter sig över domstolsavgöranden i kommunalbesvärsmål. Om förbättrad insyn i kommunala stiftelser och bolag AnL 16BRITTA BJELLE (fp); Jag ber att få tacka för svaret på min interpellation. Civilministern säger bl. a. i sitt svar att kommunernaendast undantagsvis får bedriva näringsverksamhet. kan man avkommunallagens utformninginte få någon uppfattning om kommunernasbefogenheter. För att få det krävs studier av förarbeten och rättspraxis. Rättsläget kan emellertid förhållandevis klart definieras.Det finns några principer som är oomstridda. Det är lokaliseringsprincipen, sömbetyder att som angelägenhet anses ej uppgift som saknar anknytningtill kommunens område eller medlemmar. En annan princip är att kommunenbehandlar sina medlemmar lika, så att ingen obehörigen gynnas eller missgynnas.Ytterligare en princip är förbud mot spekulativa företag. Rättspraxis visar att kommunen har rätt att bygga ochdriva kollektivanläggningar, såsom hamnar, flygplatser och elverk. Den skallockså tillhandahålla kollektiv service i form av industrihus och liknande, menden får inte stödja ett enskilt företag. Däremot är det helt klart attnäringslivets kapitalförsörjning i princip inte är någon angelägenhet. Mot bakgrund av detta är det förvånande att konstatera attPiteå kommun genom sin kommunala bostadsstiftelse och fick en rad statliga bidrag och lån, vilka medel sedan i strid motden rättspraxis som jag har redogjort för användes som riskkapital för stiftelsensköp av olika företag. Bland de olika inköpta bolagen märks ett måleribolag ochett elföretag. Stiftelsen använde sig sedan uteslutande av dessa dotterbolagstjänster, och på det sättet utestängdes all konkurrens om arbeten beträffandestiftelsens drygt 3 000 bostäder. Stiftelsens inköpta bolag växte avsevärt, beroende på attde hade kontinuerliga arbeten åt stiftelsen och kunde prissätta sina arbetenutan konkurrens. Ett av stiftelsens bolag kunde t. o. m. ta hem ett mycketstort arbete i . Arbetarna reste mellan och och hade dessutomtraktamente, och ändå kunde stiftelsens, bolag sätta ett sådant pris på anbudetatt stiftelsens bolag fick uppdraget. Arbetet utfördes alltså långt utanför denegna kommunen. Prot,1985/86:61 Om förbättrad insyn i kommunala stiftelser och bolag Genom olika företagstransaktioner överfördes vid årsskiftet1984-1985 stiftelsens bolag till , Stiftelsen ägde avaktierna i detta företag. Tetron fortsatte att köpa upp flera företag. Bl, a,köptes ett företag i som specialiserat sig på plastmattor. Tetron ägdenästan 20 bolag. Det sista tillskottet till företaget är en bilagentur. Isamband med detta köp blev Tetron också privatägt. Nå, vem har då vunnit på denna karusell? Tetron beräknas,om jag inte läst fel, att få en vinst på ca 20 miljoner. Får då hyresgästernaeller kommunen på något sätt del i detta? Nej, inte vad jag har kunnat se. som alla dessa affärer genomförts har hyresnivåni stiftelsens bostäder höjts kraftigt. Under höstens hyresförhandlingar krävdestiftelsen högre hyror. Det skulle innebära att stiftelsenshyresbostäder skulle bli dyrast i . kommun har dessutom subventionerat StiftelsenHyresbostäder genom att åriigen betala stiftelsen ca 2 milj. kr. kommun har genom Stiftelsen ochsedermera genom bedrivit verksamhet som strider mot detrådande rättsläget i vad gäller både lokaliseringsprincipen att bedriva rennäringslivsverksamhet och att bygga upp och utveckla en serie företag medhjälp av statliga och kommunala medel som riskkapital. Bristen på respekt för det rådande systemet är en fara förrättssäkerheten. Att i detta läge tillsätta en utredning är nog bra. Men medtanke på hur många kommuner som nonchalerat den praxis som faktiskt råderär det bråttom att få till stånd en ändring. Min fråga blir därför; När kan man förvänta sig någoneffekt av utredandet? Frågan gäller inte när regeringen får in något betänkandeutan när kan få möjlighet att ta ställning till en förändring på dethär området. Jag syftar då både på stat-kommun-beredningen och den nyautredningen om det s. k. lagtrotset. AnL17 (); I sin "vitbok" över Piteås svindlande affärersäger , som står bakom den, att det behövs en lex , enöversyn av de regler som gäller för kommunernas engagemang i affärsverksamhetenoch av de regler som garanterar medborgarnas insyn i verksamheter där kommunerär direkt inblandade. Jag delar den uppfattningen. Hela denna historia handlar om en företagskonstellationsom skapats av kommun, delvis med statliga bidrag och lån till kommunensbostadsstiftelse. Denna företagskonstellation har under sin uppbyggnadsperiodvarit i stort sett befriad från medborgerlig insyn och har inte behövt iakttanågra regler när det gäller konkurrens. Historien handlar också om hur driftigapersoner genom att använda sig av kommunens - bostadsstiftelsens - medel kunnatskapa en stor privatförmögenhet. Det som kanske är allra mest anmärkningsvärt är att alltdetta skett utan att något egentligt lagbrott begåtts. Men trots det är det klart att hela kedjan av affärer frånbegynnelsen till nu kommit att stå i bjärt kontrast till vad soni rimligen kanvara syftet med bestämmelserna i kommunallagen. På bara har ettföretagsimperi- um byggtsupp, med förgreningar över landet och även utomlands. Till följd av depersonunioner som funnits mellan de inblandade har insynen under den tiden iprincip varit minimal. som bas köptes ett stort antalföretag, varefter stiftelsen vände sig till dessa bolag utan ett normaltanbudsförfarande, vilket utestängde företagen på orten. som företagen på orten kördes över i Piteå gickstiftelsens företag ut på marknaden i övriga landet och raggade jobb. Man fickexempelvis här i hela målningsarbetet vid postens stora terminal iTomteboda. Min första fråga till civilministern måste bli; Är detrimligt att 284 kommuner skall kunna bilda bolag på det här sättet,med skattepengar, lån och bidrag från staten, utestänga enskild friföretagsamhet från att i anbud konkurrera om jobben och därefter gå ut i landetoch skaffa jobb genom en hämningslös konkurrens? Resultatet av en sådankonkurrens kan bara bli ett, nämligen anbud som inte räcker till för att klarajobben. Detta resulterar i sin tur i att skattebetalarna i slutändan får trädaemellan för att klara upp situationen. Det är detta som hänt i det här fallet. Vilka åtgärdertänker civilministern vidta i sådana här fall? Är det så här vi har att seutvecklingen? Är det kommunerna som kommer att bli den nya näringslivsmaffian?Skall skattebetalarna tvingas betala notorna efter att först ha utestängtsfrän insyn? säger civilministern att han avser att tillsätta enutredning i frågan om den kommunala kompetensen, och till det vill jag säga;Det är bra. På vägen vill jag skicka med den uppfattningen att de s. k.kompetensreglerna bör lagstadgas, kommunerna skall behandla alla företag lika,en kommun skall i princip inte engagera sig utanför den egna kommunen, ochkommuner skall inte bedriva verksamhet på det här sättet i vinstsyfte. Förlorarna i den här affären, liksom i andra liknandefall, är kommunens medborgare, men framförallt kommunens företag, som tvingasåse hur deras egna företag ställs utanför när beslut skall fattas om vem somallernådigst skall få arbete i kommunens olika verksamheter. Regeringen måste ha varit medveten om vad som hände och omde här problemen i kommun. Jag beklagar att regeringen trots dettapassivt bara åsett utvecklingen. Hur kan regeringen bara stå och se på när såflagranta övertramp ändock sker? Om förbättrad insyn i kommunala stiftelser och bolag AnL18 (); och ondgör sig i den härdebatten över kommuns försök till näringspolitiska insatser, vilka jagvill påstå har varit framgångsrika. Stiftelsen har förvärvatdelar av några företag som kommunen haft stor nytta av, och det har även gettpositiva sysselsättningseffekter. Efter stark kritik beslutades om en ny bolagsordningsom gav en unik insynsmöjlighet i bolagen. Därför är det helt felaktigt attpåstå att man icke haft insyn. Man beslutade att dela verksamheten och inrättade en renbostadsförvaltning, medan övrig verksamhet överfördes till . Tilldetta hade man två starka skäl; statens engagemang i i form avkapital till Om förbättrad insyn i kommunala stiftelser och bolag riskvilligasatsningar hade i princip helt upphört, och det privata näringslivets insatsermed riskvilligt kapital var obefintliga. Jag vill i detta sammanhang påstå att det är felaktigt attsäga att kommun direkt använt skattemedel för dessa affärstransaktioner. Manbörjade med ett inköp av fastigheter från och med ett lånpå 4 milj. kr. När det gäller lyckades man påvanligt sätt få det entreprenaduppdraget och med duktiga medarbetare gick detjobbet mycket bra för Tetron. påstår att man i har högre hyror än påandra håll och att stiftelsen höjt hyrorna , men då säger hon barahalva sanningen. Utgångsbudet från stiftelsen var att höja hyrorna ,men slutresultatet blev att hyrorna i stiftelsens bostäder höjdes ,Stiftelsens bostäder har inte högre hyror än man har i andra allmännyttigahyresbolag. Den häftiga kritik som förs fram är enligtmitt förmenande obefogad. Den går främst ut på att svartmåla kommunalrådetAnders , Jag måste i detta sammanhang ställa två frågor till BrittaBjelle, Min första fråga är: Får man inte vara duktig på näringspolitik om manär socialdemokratiskt kommunalråd? Nästa fråga måste bli: Ärdet verkligen attmanipulera om en bolagsstyrelse beslutar att vid en nyemission utge A-aktier? Interpellationerna handlar om hur vi skallfölja lagar, Detär något av en ödets ironi att Holmkvist och Bjelle i sinainlägg här går direkt in på en bevisföring i det konkreta fallet, som enligtvår rätt skall göras först av oppositionen i kommunen. Om oegentligheter harskett är det sedan kammarrätt och regeringsrätt som skall döma. Det är överhuvud taget inte möjligt att i föra en diskussion om vad som är rättoch fel i en enskild kommuns agerande i konkreta fall; det borde känna till. Vi har en demokrati som ger de borgerliga partierna iPiteå kommun rätt att bedriva oppositionspolitik, eget parti,, har icke haft något att invända vare sig när det gällt bildandetav Tetron eller när det gällt de förändringar som pågår där. Låt mig rent allmänt som svar till interpellanterna på defrågeställningar de tagit upp säga att det här rör tre principiellt viktigafrågor. Den första frågan gäller insyn. Jag vill tillBritta Bjelle säga att regeringen förbereder den frågan och avser att undervåren 1986 lägga fram en proposition för om förbättrad insyn ikommunala bolag. Den andra frågan gäller den kommunala kompetensen förkommunerna på näringslivets område. får vi ett underlag frånstat-kommunberedningen i den frågan. Tidsplanen därefter blir beroende av detförslag jag får från beredningen och möjligheterna att skriva ettregeringsförslag på det. Det går alltså inte att , innan jag vet hurutredningens förslag ser ut, ange en tidsplan för det. Den tredje principiella frågan kommer att bli föremål fören mycket snabb utredning - en särskild utredare tillsätts för att se till attkommunen följer lagar. Utredningen skall vara klar . svar atteventuella förslag till blir beroende av det underlag jag får frånden särskilda utredningen. AnL 20 (); I kommun finns en folkpartist som heterHans Ivar . Han har minsann gjort vad han har kunnat för att påtaladen utveckling som skett i kommun. Det är alltså inte alls så att detinte har funnits någon opposition. Jag väntar mig inte att civilministern skall göra någotspeciellt ståndpunktstagande beträffande kommun - jag använder Piteåkommun som exempel för att få diskutera den kommunala kompetensen ochlagstiftningen kring den och påvisa att det behövs en förändring. Jag vill tacka för beskeden om vad som förestår förriksdagen då det gäller lagstiftningsfrågorna. Men såvitt jag förstår finns detgott om material på det här området. I komrnunalbesvärskommitténs betänkande SOU 1982:11,Överklagande av kommunala beslut, har kommittén föreslagit att de olikaprinciper som vuxit fram i rättspraxis och som i betydande grad bestämmer detkommunala beslutsfattandet skall lagfästas. I anslutning till den allmännakompetensregeln föreslås bestämmelser som lagfäster lokaliseringsprincipen,förbudet mot att ge understöd åt enskild och förbudet mot att driva spekulativaföretag. Detta betänkande har varit ute på remiss, och området hardärigenom ytterligare blivit belyst. De flesta remissinstanserna tillstyrktedessutom förslaget. Vidare avgav utredningen om kompetenslagstiftningett betänkande, SOU 1982:20, som hette Kommunerna och näringslivet. I detbetänkandet finns ett liknande förslag som det som kommunalbesvärskom-mitténavgav. Även det betänkandet har remissbehandlats, och de flesta remissinstanserhar tillstyrkt förslaget. Både JO och JK har överlämnat beslut rned förslag tillåtgärder som kan vara aktuella. Sedan har demokratiberedningen kommit med ett betänkande,SOU 1985:29, Principer för ny kommunallag. Demokratiberedningen fick så sentsom tilläggsdirektiv för att göra en kommunallagsöversyn. Äveni dess betänkande har den kommunala kompetensen berörts. Dessutom arbetar sedan något år tillbakastat-kommun-beredningen. Om jag förstått det hela rätt skall även denberedningen lägga fram förslag om den kommunala kompetensen. Därutöverfinns en rad rättsfall på detta område. skall det tillsättas ytterligare en utredning, somskall se över de problem sorn uppstår när kommunerna överträder den kommunalakompetensen. Såvitt jag förstår måste också den utredningen syssla med frågorsom handlar om den kommunala kompetensen. Jag tycker att det är säreget med allt detta utredande omden kommunala kompetensen. Finns det inte tillräckligt med materialför att man skall kunna få till stånd en preciserad lagstiftning på dettaområde? När det gäller den nya utredningen vill jag fråga; Varför gavs inte istället tilläggsdirektiv till någon av de utredningar som redan arbetar? Om förbättrad insyn i kommunala stiftelser och bolag Omförbättrad insyn i kommunala stiftelser och bolag AnL21 (); Den utredning som skall tillsättas hälsar jag medtillfredsställelse. Det är helt otillfredsställande att vi har en lagstiftningsom inte följs fullt ut, i varje fall inte när det gäller lagstiftningens anda. Jag håller med om att oppositionen i Piteåkanske vaknade . Men det är fel att säga att man inte reagerat. Man harreagerat mycket kraftigt, i synnerhet när effekternaav denna verksamhet blivit kända. säger att inga lagbrott har skett. Men jagmåste uttrycka min stora förvåning över att regeringen - som jag hävdade i mittförsta inlägg -måste ha känt till vad som hänt i utan att reagera. Minfråga är om det är med regeringens tysta samtycke som den här verksamheten fåttfortskrida på det sätt som skett. Jag anser att regeringen måste ha känt tilldetta. Var det verkligen så att regeringen ville se om detta var en modell attkommunalsoci-alisera mindre serviceföretag på orten, alltså ett slagssocialisering bakvägen? Det är en fråga som jag tror alla företag i detta landär intresserade av att få svar pä. Är detta huvudmotivet tiil att regeringenvarit så passiv i denna fråga? Är det rimligt att ett kommunalt företag som byggts uppmed kommunens skattemedel samt statliga bidrag och lån skall ha bolag föraktiehandel? Skall skattebetalarnas pengar användas på det sättet? Det är enfråga som jag tycker att det är angeläget att regeringen, i synnerhet i dessadagar, ger ett svar på. Man har också ett bolag utomlands. Det finns ingenting ikommunallagen som säger att kommunens skattemedel skall användas tillföretagsköp utomlands. hävdar att insynen varit bra. Det har dendefinitivt inte varit. Kommunens pengar skall inte användas som riskkapital,vilket tyckte var bra. Det framgår klart och tydligt avkommunallagen att riskkapital inte får satsas av skattemedel. AnL22 (); Jag kan konstatera att undvek att svara påde två frågor jag ställde. Jag kan också konstatera att i sininterpellation skriver; "Genom manipulation med A- och B-aktiér kommerTetrons "Hon har alltså använt uttrycket "manipulation", och jag vill då ställafrågan; Är det verkligen att manipulera när man bestämmer sig för att ge ut ennyemission av A-aktier? Till vill jag säga att det inte handlar omkommunen, utan det är fråga om stiftelsens och ett bolags medel. Den vitbok som nämnde i sitt inlägg harfått en kraftig kritik också åt det andra hållet. Bl.a. innehåller den 38sakfel, vilket bör påpekas i detta sammanhang. Det har också blivit sådana reaktioner i kommun, attföretagens lokala styrelseombud har hoppat av i ren ilska på grund av att enbok med så ovederhäftig kritik givits ut. Låt mig bara till det sist sagda göra tre korta kommentarer. För det första hyser vanföreställningen attregeringen går in och förhandsprövar hur en kommun skall agera i det ena ellerandra fallet. Det är inte alls på detta sätt. Vi har en självstyrelsei vårt land, och det är regeringens och ambition att ytterligarestärka den kommunala självstyrelsen, att ytterligare decentralisera den svenskamodellen. Jag är en aning förvånad över att en moderat hyser så centralistiskavanföreställningar om hur en kommun agerar och hur en regering agerar gentemoten kommun. För det andra sade jag till både och att inte är den plats där man går in och agerar på sammasätt som i domstolar och talar öm vad som är rätt i det ena eller det andrafallet. Jag tycker att och i den fortsattadiskussionen om dessa ärenden skall ålägga sig samma restriktivitet som jagålägger mig i sådana här avseenden. Jag hävdar nämligen att det är domstolarnasom i det enskilda fallet får pröva vad som ärrätt eller fel. Vi kan icke i endebatt av det här slaget göra detta. För det tredje kan det, , när det gällerfrågan om en ny kommunallag tyckas vara många utredningar. Men det har tagitsett stort grepp på så sätt att ambitionen är att försöka föra in ett antallagar som ligger utanför kommunallagen samt att kunna förenklakommunallagen och på det viset föra samman rätt stora och omfattandelagstiftningsverk i en ny kommunallag, som skulle bygga på nya principer. Då ärden kommunala kompetensen på näringslivsområdet en av många frågeställningarsom skall utredas och tas med i bilden. Regeringens ambition är att , närremissutfallet i fråga om demokratiberedningen kommer, se om detta remissutfallär sådant att det skulle vara möjligt att arbeta fram en ny kommunallag utifrånde intentioner vi har. Omförbättrad insyn i kommunala stiftelser och bolag AnL24 (); Civilministern säger att det är rimligt att man stärkerden kommunala självstyrelsen. Jag tror att vi alla är överens på den punkten, I detta fall rör det sig om en kommun medsocialdemokratisk majoritet. Vi har haft en socialdemokratisk regering underhela den aktuella uppbyggnadsperioden. Jag hävdar bestämt att regeringen justdärigenom har ett större ansvar i denna fråga än vad en regering normalt kansägas ha. Regeringen har inte varit omedveten om att det under dessa år i Piteåbyggts upp ett företag, bestående av ca 20 olika bolag med verksamhet på börsenoch med verksamhet utomlands. Detta har skett med skattemedel, med lån och medbidrag. Jag skall inte gå in på fortsättningen av ärendet, för vidiskuterar principen.