prot · G909113 · 1985-12-31 00:00:00 — Det står i betänkandet att det är av statsfinansiella skäl som maninte kunnat biträda förslag om ett större antal aspiranter. Det är väl ett motiv som även mitt parti vidmer än ett tillfälle använt som argument för att inte biträda ett förslag. Dethar säkert varit många ärenden som behandlats i denna kammare där moderaternatyckt att förslaget i princip varit bra, men våra företrädare har sagt nej avstatsfinansiella skäl. Vi har, herr talman, olika uppfattningar om politik, ochdet finns klara meningsskiljaktigheter mellan oss. Jag tycker ändå att det inteborde finnas skillnader när det gäller synen på den trygghet som människorborde få uppleva, men som tyvärr ett stort antal människor både i Malmöoch på många andra orter inte kan uppleva. Jag hoppas att detta till slut fårsådan effekt att vi framöver kan se ett större antal poliser ute på gator ochtorg, inte för att skydda staten, men för att skydda medborgarna. Anslag till polisväsendet, m. m. 36 (): Jag vill gärna uttrycka mintillfredsställelse med att de borgerliga inom justitieutskottet är helt enigaom att vi måste förstärka polisens resurser och öka antagningen av polisaspiranter. Jag beklagar emellertid att och intehar velat sträcka sig lika långt som moderata samlingspartiet. Vi har anslutitoss till förslag. Skälen behöver jag inte närmareutveckla, det har redan gjort. Jag ber dock, herr talman, att fåhemställa att kammaren under punkt 1 först beslutar om medelsberäkning ochantagning och därefter tar ställning till motiveringen, detta i stället för denbeslutsordning som är upptagen i utskottets betänkande. Anf.37 (): Efter detta inlägg på justitieutskottets område avordföranden i lagutskottet vill jag gärna som ordförande i justitieutskottetoch dessutom i egenskap av företrädare för ett av de tre borgerliga partier somi justitieutskottet hade kommit överens om hur reservationen och underreser- Prot.1985/86:113 vationerna skulle tas upp i voteringen, anmäla att jagnaturligtvis i min tredje egenskap, som företrädare förmittenpartierna, inte vill sätta mig på tvären Anslag till polis väsendet, m. m. när ändrar uppfattningdär vi har varit eniga. Jag yrkar alltså att vi voterar i enlighet medhemställan från lagutskottets 38 (): Jag tackar naturligtvis ordföranden ijustitieutskottet för detta tillmötesgående. Anledningen till att jag ställer yrkandet är nämligen attfrån de olika partierna föreligger inte mindre än fyra olika förslag när detgäller antagning av polisaspiranter - från regeringens förslag om 150 och tillmoderaternas förslag om 460. Det är bakgrunden till att jag anser att kammarenbör ha möjlighet att pröva dessa olika förslag. Överläggningen var härmed avslutad. Punkt 1 (antagning av polisaspiranter) Hemstäl lan Först biträddes hemställan i reservation 3 av KarinAhrland och med 49 röster mot 41 för hemställan i reservation 4 avGunilla och . 216 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes hemställan i reservation 2 av BjörnKörlof m. fl. med 69 röster mot 45 för hemställan i reservation 3 av KarinAhrland och , 190 ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 158 röster mot68 för hemställan i reservation 2 av m, fl, 81 ledamöter avstodfrån att rösta. Motivering Utskottets motiveringgodkändes. Punkt 2 (anslag till Statens kriminaltekniskalaboratorium) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avBjörn Körlof m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2(riktlinjer för resursanvändningen inom polisväsendet, m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avKarin Ahrland m. fl, - bifölls genom uppresning. Mom. 3 (den regionala polisorganisationen i allmänhet) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 7 av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4(den regionala polisorganisationen i ) Utskottets hemställan bifölls med 201 röster mot 103 förreservation 8 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 5 (den regionalapolisorganisationen i m.fl, län) Först biträddes reservation 9 av BjörnKörlof m. fl. med 70 röster mot 39 förreservation 10 av och . avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 av BjörnKörlof m. fl, - genom uppresning. Re viderad ärendeplan Om eltaxorna Mom. 7 (tjänsteförslagsnämnd inom polisväsendet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avBjörn Körlof m. fl. - bifölls med acklamation. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 9 § Reviderad ärendeplan Till kammarens ledamöter har utdelats en revideradärendeplan för tiden den 16 april-den 6 juni 1986, 10 § På förslag av andre vice talmannen beslöt kammarenkl. 14.41 att ajournera sina förhandlingar till kl, 15,00, dä dagens frågestundskulle börja. 11 §Förhandlingarna återupptogs under ledning av förste vice talmannen. 12 §Svar på fråga 1985/86:455 om eltaxorna Bakgrunden till frågan är att jag enligt WiggoKomstedt skulle ha uttalat att "om inte elkonsumtionen sjunker, så måstevi höja elpriset med ", Jag har aldrig sagt något sådant. Det som jag i olikasammanhang har uttalat är att om inte de senaste årens mycket kraftiga ökningav elkonsumtion avtar, kommer vi snart att behöva bygga nyaelproduktionsanläggningar med höga produktionskostnader. Detta skulle medförabetydligt högre elpriser och bör därför undvikas. Jag har också betonat att enutbyggnad av elproduktionssystemet för att tillgodose behov av el föruppvärmning aldrig kan bli aktuell. Våra nuvarande låga elpriser beror på att vi i huvudsakförbrukar el som produceras till låga kostnader i befintliga anläggningar förvattenkraft, kärnkraft, industriellt mottryck och kraftvärme. Desenaste årens kraftiga ökningar av elförbrukningen, , kan till endel antas ha haft tillfälliga orsaker. senaste prognoser pekar påen betydligt lägregenomsnittlig ökningstakt under resten av 1980-talet, . Enelefterfrågan på den nivån bör kunna uppnås bl. a. genom effektiv elanvändningoch i huvudsak kunna tillgodoses genom produktion till låga kostnader ibefintliga anläggningar. Regeringen har genom tilläggsdirektiv (Dir,1986:9) uppdragit åt utredningen (I 1984:02) om el och inhemska bränslen attskyndsamt kartlägga orsakerna till den senaste tidens tillväxt beträffandeelförbrukningen och föreslå åtgärder som gör det möjligt att styraelanvändningen så, att vi för vår normala elförsörjning inte behöver utnyttjaolja eller kol för kondenskraftproduktion. Regeringen bör med dessa förslag fåett bra underlag för snabba åtgärder om, mot förmodan, den kraftiga ökningen avelanvändningen skulle fortsätta. Givetvis kommer eventuella åtgärder frånregeringen att utformas så, att elleveranser till helt elberoendeuppvärrn-ningssystem kan fortsätta. Sammanfattningsvis vill jag säga att vi inte skallförsätta oss i en situation där plötsliga chockhöjningar framtvingas. Däremotbör vi ställa in oss på successivt ökande elpriser på . Högreelpriser drabbar givetvis dem som har installerat värmepumpar betydligt mindreän dem som har konventionell elvärme. 41WIGGO KOMSTEDT (m): Jag tackar statsrådet för svaret på min fråga. Under de s, k. oljekrisåren uppmanade både riksdag ochregering svenska folket att satsa på alternativ elförsörjning- med tanke på bl,a, konsumtionsbehovet. Många följde det här rådet och satsade på stora ochdyra installationer, naturligtvis i hopp om att också själva kunna tjäna enslant på det nya systemet. ville man bidra till att hållaoljekonsumtionen nere. Vad som oroar många av de villa- resp, fastighetsägare somgjort sådana här satsningar är de uttalanden som jag har åberopat och somBirgitta i sitt svar dementerar. Hon säger att hon absolut inte hargjort några sådana uttalanden. Av vad som meddelats i massmedia - jag sägerdetta utan att på något sätt ta dessa som något sanningsvittne - har det ändå framgåttatt vid många tillfällen uttalat att man får bereda sig på storaelprishöjningar om inte elkonsumtionen sjunker. Jag har inte sett någon dementi av detta uttalande. Det äranledningen till min fråga, vilken tydligen besvarar med att sägaatt hon inte har gjort det aktuella uttalandet. Av svaret framgår - det vill jag ändå framhålla - att maninte vill göra någon utbyggnad av elproduktionssystemet i syfte att produceramera el. Men då kan vi naturligtvis hamna i den situationen att vi får enbrist. Av svaret framgår också att regeringen har getttilläggsdirektiv därför att man vill styra elanvändningen. Jag frågar: Varförbehövs en sådan styrning? Gäller det även de konsumenter som jag har talat om?Det talas om "snabba åtgärder". Vilka är de åtgärderna? Hur snabbtkan de komma att vidtas mot dessa konsumenter? I slutet av svaret säger statsrådet att elprisernanaturligtvis drabbar dem mindre som har värmepumpar än dem som harkonventionell elvärme. brukar vara så att den som har konventionell elvärme ocksåhar ett system för Prot. 1985/86:113 olja, och man har då möjlighet attåter börja elda med den dyra oljan. Men vad gör de som harsatsat . på värmepumpar och drabbas av höjda elpriser? Jag har felciterats av många i pressen som harvelat använda den nuvarande situationen för att agitera för fortsattkärnkraftsanvändning och för att folkomröstningsbeslutet skall rivas upp. Vadjag talar för och tycker att det är väsentligt att vi alla inser, äratt utvecklingen långsiktigt blir sådan att man inte tvingas byggaelproduktionsanläggningar som är så dyra att elpriset höjs för alla. Det flnnsju något som heter hushållning, och det finns alternativ teknik för uppvärmningi fastigheter och fjärrvärmesystem, där man utnyttjar el. Det är en mycket långsiktig och konsekvent politik somregeringen driver på detta område. Vi har bett undersöka vilka åtgärdersom kan och eventuellt bör vidtas för att en förnuftig och rationell användningav el och andra energislag skall uppnås, så att den långsiktiga politiken kanfullföjas och prishöjningar som drabbar konsumenterna kan undvikas. 43 (): Vi har varit överens om de här olikabesparingarna för att man skall hushålla med energi, och i besparingar liggeratt andra, mindre energikrävande system installeras. Ett exempel är alltsåsatsningen på värmepumpar - som också har haft den effekten att det har skapatsen massa arbetstillfällen, på grund av att det har producerats många sådanaanläggningar av svenska företag i , vilket är alldeles utmärkt. Denna satsning har inneburit dyra investeringar för deenskilda individerna, som naturligtvis är oroade . De vill veta vilkenfördelning av el det blir. Kommer de att få tillgång till den? Blir den så dyratt de inte får råd att använda den? De kan inte hushålla på mer än ett sätt,eftersom de inte har något alternativ - värmepumpen måste drivas med el. Vad har statsrådet för lugnande besked att ge de människorsom nu sitter med sina dyra anläggningar, som staten har givit förmänliga låntill som en extra morot? Det kan gå galet om denna fråga inte ut. De människor som har installeratvärmepumpar-en satsning som regeringen är mycket stolt över att ha lyckats såbra med - har inget att frukta i den nuvarande situationen eller på längresikt. Värmepumpar är nämligen exempel på den sorts energisnåla teknik sompassar in även i långsiktigt tänkbara situationer, där tillgången på el är merabegränsad. Vad vi tänker på när det gäller att begränsaelanvändningen är de alternativ som finns, t. ex. de avkopplingsbara elpannornaoch el som används för uppvärmning i stora system. Vi diskuterar över huvudtaget inte någon begränsning eller försämring av villkoren för dem som användervärmepumpar. Om åtgärder för att förhindra giftspridning vidogräsbekämpning i anslutning till flerfamiljshus 45WIGGO KOMSTEDT (m): Statsrådet uttalar att regeringen är mycketstolt över satsningen på värmepumpar. Jag vill erinra om att de storasatsningarna gjordes , då det inte var socialdemokratiskregering. Statsrådet talar om alternativ, men jag harpåtalat att ett stort antal människor inte har något alternativ . förklara för mig vad de skall driva sina elpumpar med! Det finns juinget alternativ.Tala gärna om vad man skall göra för dem som har alternativamöjligheter-men dessa alternativ står inte till buds för de villaägare ochandra fastighetsägare som har investerat i den här typen av anläggningar. Dekan tvingas ta bort dessa och sätta in andra - och då blir det sannoliktingenting annat än oljepannor igen, med den utveckling som har ägt rum undersenare tid. Statsrådet har fortfarande inte gett någon form avlugnande svar till alla dem som har satsat på dyra anläggningar- med hjälp avstatens till vissa delar mycket förmånliga lån, som också har bidragit till attde har gjort dessa satsningar. De människorna känner sig lurade, och jag har enviss förståelse för det. Överläggningenvar härmed avslutad. 13 § Svar på fråga 1985/86:463 om åtgärder för attförhindra giftspridning vid ogräsbekämpning i anslutning till flerfamiljshus har frågat mig om jag avseratt vidta åtgärder så att giftspridning i fastigheter med flerfamiljshus kanstoppas. Användningen av bekämpningsmedel regleras närmare i densärskilda förordningen om bekämpningsmedel. Sådana medel får inte användas utanatt vara godkända av kemikalieinspektionen, I samband med godkännande skallinspektionen meddela de föreskrifter som behövs till förebyggande av skada, Iförordningen finns också särskilda bestämmelser avseende spridning avbekämpningsmedel. Där sägs bl, a. att spridning skall ske så att människor inteskadas eller vållas annan olägenhet och så att miljöpåverkan blir så liten sommöjligt. I tillämpningsföreskrifter till lagstiftningen anges bl. a. attbekämpningsmedel inte får användas på lekplatser och gårdar till daghem ochförskolor utan medgivande av miljö- och hälsoskyddsnämnden. Vidare skallspridning över områden där barn ofta vistas i övrigt i möjligaste mån undvikas. Med stöd av de föreskrifter jag nu har redogjort för kanden lokala tillsynsmyndigheten, miljö- och hälsoskyddsnämnden, gå in ochbegränsa eller stoppa den form av spridning av bekämpningsmedel som IngvarJohnsson har aktualiserat i sin fråga. Det finns alltså möjligheter för den lokala myndighetenatt agera, och det är enligt min mening viktigt att dessa möjligheterutnyttjas. Anf.47 (): Jag vill börja med att tacka miljöministern för svaret påfrågan. Som en del i en aktiv miljöpolitik har kommunen och alla bostadsföretagutom ett i slutat med kemisk ogräsbekämpning på sina fastigheter. Stadsfastigheter AB:s ledning i har emellertidunder en följd av år vänt sig till miljö- och fåsprida bekämpningsmedel på sin fastighet. En helt enig nämnd har påpekat attlagen om besprutning säger att man skall undvika den här typen avogräsbekämpning där barn ofta vistas, har dock underhand givit miljö- och hälsoskyddsnämnden den tolkningen att formuleringen"där barn ofta vistas" inte är tillämplig på en hel hyresfastighet.Jag tycker att det är en helt orimlig tolkning därför att med en så begränsadyta som tomten till en hyresfastighet i allmänhet har, vistas barn oftaöverallt på tomten. Syftet med min fråga är därför att få till stånd antingenen hårdare tolkning av nuvarande lag eller, om det behövs, en skärpning avlagen så att det blir förbud för spridning på hyresfastigheter eller ökademöjligheter för kommunerna att stoppa besprutning. Jag har lyssnat mycket noga till statsrådets svar, ochjag gör den tolkningen att är överens med mig om attgiftspridning i fastigheter med flerfamiljshus både kan och bör stoppas. Jagvill därför fråga: Är miljöministern beredd att göra en hårdare tolkning avbestämmelserna och ge såväl fastighetsägare som kommuner, men kanske främstberörda centrala myndigheter, beskedet att de skall göra mer restriktivatolkningar framöver? Är miljöministern beredd att, om det trots allt skullebehövas, vidta ytterligare åtgärder? Om åtgärder för att förhindra giftspridning vidogräsbekämpning i anslutning till flerfamiljshus Låt mig svara IngvarJohnsson på följande sätt: Det har funnits ovisshet och tveksamhet hos olikaberörda om hur lagstiftningen och tillämpningsföreskrifterna skall tolkas. Jagvill därför säga: Det är meningen att tillämpningsföreskrifterna skall tolkasså att lagen skall användas för att stoppa användningen av bekämpningsmedel iden situation som beskriver-detta sagt utan att jag här tarställning till ett enskilt fall. har som lokaltillsynsmyndighet möjlighet att ingripa. Dessutom har de centralamyndigheterna, kemikalieinspektionen och , till uppgift attfölja utvecklingen och att utfärda ytterligare tillämpningsföreskrifter om detskulle visa sig nödvändigt för att få en tillräckligt hård praxis. Jag harockså för egen del för avsikt att följa utvecklingen på detta område med stortintresse. Anf.49 (): Jag tackar för denna ytterligare komplettering som varklarläggande. Det är naturligtvis, som jag sade i mitt förra inlägg, mycketviktigt att just de centrala myndigheterna gör en restriktivare tolkning.Viktigt är också att de som är miljöaktiva ute i kommunerna upplever att de harstöd för sin aktivitet från miljöministern, och i denna fråga litar jag på attde har det. Otn utbyggnaden av kärnkraften i Prot.1985/86:113 Anf. De har inte bara stöd. Jag vill också rikta enuppmaning til olika berörda att följa utvecklingen och ta de initiativ somkrävs. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på fråga 1985/86:467 om utbyggnaden avkärnkraften i har frågat mig varför ensvensk regering, som så aktivt verkar för en avveckling av kärnkraften iSverige, kan stödja utbyggnaden av kärnkraften i ett grannland, till vilket detbara är några tiotal mil. Det beslut som fattade mot bakgrundav folkomröstningens resultat innebär att kärnkraften skall avvecklas i dentakt som är möjlig med hänsyn till behovet av elektrisk kraft för attupprätthålla sysselsättning och välfärd. slog vidare fast att densista reaktorn skall stängas , Detta innebär att vi i Sverigeskall använda kärnkraften under en övergångstid - bl, a, för att ersätta olja -men att vi måste planera för kärnkraftens avveckling. När det gäller export avkärnteknisk utrustning vill jag erinra om att export är tillåten enligtkärntekniklagen. För export förutsätts regeringens tillstånd. Regeringensriktlinjer för sådan export har senast redovisats i propositionen om riktlinjerför energipolitiken. har inte framfört några erinringar mot dessariktlinjer. 52PER-RICHARD MOLEN (m): Jag ber att få tacka energiminister för svaret. Ingenting gladde mig mera än när jag öppnade tidningarna imåndags och kunde notera att hade stött Asea-Atom när detgällde att exportera kärnkraft till . Ingenting har vidare glatt migmera än att notera att regeringen har fattat beslut om en ombyggnad avRinghals, och ingenting har heller glatt mig mera än att man kan ökakapaciteten på våra svenska kärnkraftverk. Jag kan, fru talman, inte göra annat än dra den slutsatsenatt regeringen inte längre hyser någon tveksamhet om kärnkraftsteknikensförtjänster. Annars skulle man väl inte exportera den till vårt östragrannland-eller hur? Vi kan ha anledning att fundera över när vårenergiminister skall börja säga det som hon ändå visar sig göra. Eller är detså att regeringen och statsministern gör det som inte anser varariktigt? I så fall har man samarbetsproblem inom regeringen, vilka förmodligeninte kan lösas på annat sätt än genom att energiministern ber att få lämnaregeringen. En fråga som också inställde sig när man läste måndagensartikel är var Asea-Atom - om man nu får ordern - skall utföra sina förstudieroch delar av sin förprojektering, ifall energiministern redan under vårendriver fram lagstiftningen om förbud att inom gränser ägna sig åtsådan här verksamhet. Måste Asea-Atom i så fall flytta sin utvecklingsavdelningfrån Varför skall man, fru talman, avveckla kärnkraften i Sverigesnabbare än vad som kanske är nödvändigt och från svensk sida varaberedd att utveckla den i ? Av inledningen till kunde jag sluta mig till att det tycks vara ont om glädjeämnen i hansliv. Jag har inte för avsikt att öka antalet genom att bidra till att ändra vårenergipolitik. Om ändrade regler för uppdragsutbildning 54 (): Det finns många glädjeämnen, men ett av demskulle naturligtvis kunna vara att regeringens och energiministerns uttalandenstod i överensstämmelse med vad regeringen sedan gör. Jag ställer ånyo frågan:Varför kan man tänka sig att avveckla kärnkraften i snabbare än som ärnödvändigt när man att beredd att utveckla den i ? Det finnsen brist på logik i det. Jag skulle vilja erinra omatt bestämmer om svensk energipolitik, orn den finska. Export av kärnteknologi, har en majoritet i riksdagenbeslutat, är tillåten inom ramen för det gällande programmet, som omfattar enavveckling av kärnkraften i . Den omgärdas av mycket strängabestämmelser, som har skärpts , i den nugällande kärntekniklagen. 56 (): Den eventuella försäljningen till ärbra, men det gäller ju för oss här i att få klara signaler om att viframöver kan fortsätta att utveckla kärnkraftsteknologin. får vi ocksåmöjlighet att vara med och konkurrera om en beställning till . Mendär säger man: Vi är inte beredda att gå in i - där skall man juavveckla. Och det är väl naturligt. Samma sak gäller för oss: Inte går man ochköper en om skall läggas ned ! Därför behövs detbetydligt klarare signaler från energiministerns sida i stället för dendubbelbottnade debatteknik energiministern tillämpar, sorn inte alls verkar ståi överensstämmelse rned det sätt på vilket regeringen handlar. Överläggningen var härmed avslutad. 15§ Svar på fråga 1985/86:459 om ändrade regler för uppdragsutbildning 57Utbildningsminister : Fru talman! har frågat mig omjag med anledning av vunna erfarenheter är beredd att medverka till enskärpning av eller en mer restriktiv tillämpning av bestämmelserna ornuppdragsutbildning. Enligt debestämmelser (SFS 1985:1037) som gäller Om ändrade regler för uppdragsutbildning föruppdragsutbildning i anslutning till bl. a. statlig högskoleutbildning fåruppdragsutbildning som motsvarar någon allmän utbildningslinje inte bedrivas.Däremot finns det inget som hindrar att företag, organisationer eller juridiskapersoner i sin egenskap av arbetsgivare köper vissa delar av encivilingenjörsutbildning för att fortbilda och vidareutbilda sina anställda. Jag utgår från att i väl kännertill och följer de nuvarande reglerna om uppdragsutbildning. 58 BO (vpk): Jag tackar utbildningsministern för svaret på min fråga. Vi i vpk är naturligtvis beredda att acceptera vissaformer av uppdragsutbildning. Ett idiotstopp vore varken realistiskt ellerbra. Men det är nödvändigt med väldigt bestämda restriktioner för att tryggauniversitetens integritet, den ordinarie undervisningen och inte minst rättvisamellan olika kategorier av studerande. Det är viktiga frågor i ett läge då det flyter omkring8-10 miljarder kronor i förnyelsefonderna. Bara har 750 miljoner iförnyelsefonden - en drömsumma för våra universitet, som lever understatsfinansernas och därmed knapphetens kalla stjärna. Bakgrunden till min fråga är alltså att Saabsflygdivision lär ha planer på uppdragsutbildning som gör deltagarna tillcivilingenjörer på företagets bekostnad. Denförstadelen av utbildningen pågår och motsvarar ävenfullständig civilingenjörsexamen. Fortsättning lär följa. Därför tror jag inteatt utan vidare skall utgå ifrån att universiteten följer denuvarande reglerna, som vi dessutom tycker bör skärpas. Jag vill bl. a. mot den här bakgrunden passa på att frågautbildningsministern hur han bedömer riskerna för att den demokratiskaintagningsprocessen till högskolan skall sättas ur spel. Och vad innebär vidare privatiseringen av utbildningen dådet gäller lika ekonomiska villkor ? Är det inte stötande atten student kan bli civilingenjör på Saabs bekostnad, medan en annan drar på sigstudieskulder för samma utbildning på låt oss säga ? Nog striderdetta mot arbetarrörelsens jämlikhetsideal. Anf.59 Utbildningsminister : Fru talman! Jagfinnerdet naturligtvisangeläget att de som är anställda i ett företag kan få del av företagetsutbildningsmedel och att den utbildningen också i vissa fall kan äga rum vidhögskolorna. Så kommer att ske i det fall som refererar till.