prot · G909155 · 1985-12-31 00:00:00 — Innan hon avslutadesitt anförande lovordade hon emellertid den utveckling som har skett i Fosieindustriby. Det kan inte vara främmande att utvecklingen av justFosie industriby i hög grad har tillkommit på socialdemokratiskt initiativ,som socialdemokraterna skötte kommunalpolitiken i . Prot.1985/86:155 Det hade varit bra om , när hon höll ett tio minuterlångt anförande, genomgående varitkonsekvent i hela anförandet. att varoch en som har intresse av och orkar läsa anförande iriksdagsprotokollet kommer att upptäcka den ologiska uppbyggnaden av anförandetnär det gäller kritiken mot socialdemokraterna i för att de skulle habidragit till sysselsättningsproblemen. De problemen skapade faktiskt enborgerlig majoritet i riksdag . , herr talman, vill jag kort anknyta tillutskottets betänkande. Jag vill ändå hävda att den slutsats som utskottetkommer till vid behandlingen av vår motion är positiv. Utskottet redovisar isak en uppfattning som är ganska identisk med den som vi har angett i vårmotion. Det står på följande sätt på s. 4 i utskottets betänkande: "Utskottet utgår ifrån att en uppföljning av det slagsom motionärerna förordar kommer till stånd utan att något riksdagsuttalande avsådan innebörd görs." Jag hade i och för sig ansett att det varit bra, eftersomutskottet ändå tycker som motionärerna, om ett riksdagsuttalande hade kommittill stånd. Jag noterar dock med tillfredsställelse att också utskottet utgårfrån att det kan bli nödvändigt med en uppföljning i form av åtgärder. Detuttalandet har ju precis samma andemening som vår motion. Jag har därför, herrtalman, inget eget yrkande i anslutning till den motion som jag nu harredogjort för. 63 () replik: gör sig skyldig tillprecis samma historieförfalskning som alla andra socialdemokrater som har varituppe i den här debatten. Han skyller allt på de borgerliga regeringarna1976-1982. Jag är den första att beklaga att inte de borgerliga regeringarnaförmådde att på det här området bryta med den tidigare socialdemokratiskapolitiken. Faktum är- och det vet - att socialdemokraternaända har bedrivit det som betecknas som den aktivaindustripolifi-ken. Då var det stålindustrin och varven som var de storaframtidsbranscherna. Det skulle satsas! Staten gick in i Uddevallavarvet. Det ladesmånghundramiljonbelopp på en ny torrdocka i för supertankrar. Staten gick tillsammans med Saléns in i 1971.Man tog inte konsekvenserna av Eriksbergskraschen. 1981 erkände den nuvarande industriministern - när han vari opposition -här i kammaren att varvens problem accentuerades under åren 1973och 1974, alltså före de borgerliga regeringarna. Det är det vi moderater säger: Vi kan inte fortsätta meddenna socialdemokrafiska politik, som alltför länge har fått prägla industrinsoch näringslivets utveckling i vårt land. Vi måste ha en politik som gertillväxtmöjligheter. Vi kommer aldrig att få en sund arbetsmarknad, enarbetsmarknad som ger full sysselsättning i alla regioner, förrän vi får dennafillväxt och detta expanderande näringsliv. är detbilindustrin som är föremål för socialdemokratisk välvilja. innerligthoppas, herr talman, att inte satsningarna på bilindustrin kommer 'O att få samma förödande konsekvensersom de socialdemokratiska satsningar- na påstålindustrin och varvsindustrin. Jag tror att bilindustrin själv haröverlevnadskraft och kan motverka de tendenser som kan ligga inbyggda i den härtypen av statlig stödpolitik. Jag ser också orsakerna till attsocialdemokraterna är så negativa som de är till att frigöra investeringsfonderna,som generellt skulle ge hela näringslivet i expansionsmöjligheter utanstatlig och politisk styrning. 64ULLA TILLÄNDER (c) replik: Att socialdemokraterna inte ställer signegativa till Fosie industriby, som jag nämnde, är exempel på ett nytänkandefrån den socialdemokratiska sidan. ville de helst satsa på storaföretag där man kunde rationalisera, och så skulle det göras en kraftfullensidig satsning på den offentliga sektorn. För småföretag hade man inte myckettill övers. Det skedde också ett nytänkande påbostadspolitikens område. byggde man iMalmö mest flerfamiljshus. av bostadsproduktionen under denna tidutgjordes av småhus. Det var doktrinen som bestämde, inte människors önskemål.Genom denna bostadspolitik med uttalat socialistiska förtecken har 35 000människor valt att flytta ut till kranskommunerna, och det har medfört en snedåldersfördelning och många andra problem i . Egentligen skulle med sitt läge i närheten av dettrafikerade , med närheten till och kontinenten och med det rikauppland som är både på människor och på naturresurser kunna vara enblomstrande stad, och det kommer den säkerligen att bli igen. Det är denvetskapen som gör att dagens situation trots allt inte är hopplös. Att det harblivit som det är, det är ingen tillfällighet. Det har ett otvetydigt sambandmed en stelbent och fantasilös politik som har förts i under de somsocialdemokraterna har haft majoritet där. Man insåg inte att de flestaarbetstillfällena skapas i små och medelstora företag. får vi bärakonsekvenserna av den politiken. 65 () replik; har gjort sig skyldig tillhistorieförfalskning som alla socialdemokrater gör, säger . Vadsade då i sitt inledningsanförande som skulle varahistorieförfalskning? Jo, jag sade att hade vi borgerligaregeringar. Jag frågar, är det historieförfalskning? Jag sade att under fidenmellan och 1982 försvann det tiotusentals och åter tiotusentalssysselsättningstillfällen. Är det historieförfalskning? Det är bara att gå tillaktuell statistik för och få belägg för detta. Jag hävdade att deborgeriiga regeringarna övergav den fulla sysselsättningens politik. Det är ju bara att gå till riksdagstrycket, ,och få bekräftat att inte har gjort sig skyldig till någonsom helst historieförfaksk-ning.' Mina konstateranden på den här punkten hållerverkligen för en granskning. erkänner alltså att de borgerliga intelyckades med politiken på detta område. De lyckades inte bryta med densocialdemokratiska politiken, sade hon. Men det var precis det som ni lyckadesmed. Prot.1985/86:155 ju 1982 bryta den fulla sysselsättningens politik genom attöverge den. 29 maj1986 var det klaraste brottet mot ensocialdemokratisk politik som man över ,.... . .. . huvud taget kunde göra. ..,,.. , som ändå kommerfrån och som rimligen borde ha vissagrundläggande kunskaper om de politiska förhållandena där, kan ändå intebortförklara att den socialdemokratiska majoriteten i kommun , underen vidtog många åtgärder, många fler än andra kommuner, för attkomma till rätta med problemen. Ingen kan väl ändå förneka att Fosie industribyockså kom till socialdemokraterna hade makten i Malmö.Inte heller det är historieförfalskning, . 66 () replik; senaste replik bordeegentligen få tala för sig själv. Han för en typ av politisk debatt som manegentligen inte borde bemöta. Vad jag sade var att liksom alla andrasocialdemokrater som deltagit i den här debatten försöker att skylla alltelände på de borgerliga regeringsåren. Jag har också försökt visa att vad desäger inte är sant. Det är historieförfalskning. Jag kan inte påminna mig att socialdemokraterna någon gångunder den borgerliga sexårsperioden föreslog en annan inriktning avindustripolitiken. Man ville ha större bidrag, man ville ha mera pengar. Precissom gör här satte man likhetstecken mellan att ta ansvar förarbetsmarknaden och att betala ut mer bidrag. Som en effekt av det måste manockså dra in mer skattemedel. Den undersökning som gjorts inom verkstadsindustrin visaratt man plockar av företagen pengar och lägger in mer och mer pengar understatligt styrande. I nåder betalar man sedan ut stora belopp till företag ochverksamheter som man av politiska skäl bedömer som önskvärda eller hoppas kanha en framtid. Detta är en förödande politik för . Jag vill än en gång fråga , som jag harfrågat andra socialdemokrater som har deltagit i debatten: Varför vill man intege alla företag samma möjligheter att disponera sina investeringsfonder, så attde ges möjligheter att expandera och skapa nya arbetstillfällen? Varför släppa investeringsfonderna bara när det gäller de allra största och allralönsammaste företagen - och ? Jag tror att de faktiskt klarar sinexpansion ganska bra med de medel de redan har. Och hur skall socialdemokraterna i en kommandelågkonjunktur klara sysselsättningen när de har så uppenbara problem att göradet nu under en högkonjunktur? Hur skall ni möta de långsiktiga problem somskissas i den departementspromemoria som jag tidigare talade om? Hur skall nibryta den utveckling som vi har haft ända , och sominnebär att allt fler människor står utanför den reguljära arbetsmarknaden ochblir beroende av olika former av med statliga medel subventionerad sysselsättning?Denna långsiktiga utveckling finner vi moderater djupt oroande. Vi behöver enhelt annan politik för att vi skall kunna ta det ansvar som vi måste ta för dearbetslösa. 67ULLA TILLÄNDER (c) replik: sade attsocialdemokraterna vidtog många åtgärder under de år de var i majoritet iMalmö, och det vill jag inte förneka. Det är bara det att det var fel åtgärder. Fosie industriby kom till dåsocialdemokraterna regerade. Men den var resultatet av en förändrad inställninghos socialdemokraterna. De tvingades till en förändrad inställning både tillsmåföretag och när det gällde bostadspolitiken. Det skedde under tvång ochefter det att mer än 35 000 människor i aktiv ålder hade vänt ryggen, ochdet under ett fåtal år. 68KURT () replik: Alla som lyssnar till den här debatten måsteju ändå genomskåda det ologiska resonemang som för. Hon sadenyss att visst vidtog socialdemokraterna i många åtgärder, men det varfel åtgärder. Sedan står hon och lovordar tillkomsten av Fosie by och säger attsocialdemokraterna har arbetat fram Fosie industriby under tvång. Det må varahur som helst med den saken, men därmed erkänner också att dethon tycker är en riktig utveckling - Fosie industriby - väl knappast en stunddessförinnan kan ha varit ett bevis för att det vidtagits felaktiga åtgärder. Det är precis detta som gör att man genomskådar UllaTilländers resonemang här - att hon inte kan vara konsekvent alltigenom iett anförande som sträcker sig . Det är ett ganska viktigtkonstaterande, som vem som helst kan göra genom att läsa i protokollet , när vi har fått det. hävdar att vi socialdemokrater skyller alltingpå de borgerliga regeringarna . Jag belastar dem inte förnågonting annat än vad de åstadkom. Jag hävdade att man övergav den fullasysselsättningens politik, att man skapade budgetunderskott, att man med sinpolitik i hög grad bidrog till att öka arbetslösheten här i landet. Jag skullekunna räkna upp ytterligare saker som de borgerliga regeringarna åstadkom ochsom faktiskt måste läggas dem till last utan att det är fråga omhistorieförfalskning. Men jag konstaterar, precis som gjorde idebatten om det föregående ärendet, att när det gäller ochpolitiken för sysselsättningen i har människorna i inget gott attvänta av en sådan politik. Och inte lär det bli bättre när den politiskamajoriteten i talar om att skära hårt på det kommunala området. Detkommer att bidra till att ännu fler människor kanske kommer att tvingas ut iarbetslöshet. Vi får väl återkomma till den här debatten längre fram. Dåtror jag inte att rosorna kommer att blomma - vilket var inne på- i samband med utvecklingen i . När det gäller den borgerliga politikenhar malmöborna säkert inget gott att se fram emot. vice talmannen anmälde attUlla Tilländer och anhållit att till protokollet få antecknat attde inte ägde rätt till ytterligare repliker. Prot.1985/86:155 Anf. 69 (): 29 maj1986 Herr talman! Efter att ha suttithär och lyssnat på debatten sedan kl. 9 i morsemåste jag säga att den inte befinner sig på en speciellt imponerande nivå. Manhar diskuterat om det är de borgerliga regeringarna ellersocialdemokraterna som är skuld till den nuvarande arbetslösheten. säger att underborgerliga regeringar försvann tiotusentals arbetstillfällen inomtillverkningsindustrin. Detta är riktigt. ,1970-1976, försvann sannolikt många fler arbetstillfällen inomtillverkningsindustrin. Som säkert känner till är det entendens som vi har haft sedan många decennier tillbaka - att antaletarbetstillfällen inom tillverkningsindustrin blir mindre och mindre. Dettaskulle man kanske redovisa. Debatten handlar egentligen om hur man skall komma tillrätta med arbetsmarknadssituationen i , men den har ju bara berörtslitet marginellt här . Regeringen har lagt fram ett förslagtill åtgärder, i första hand omfattande 71 milj. kr. för tiden fram /88. Det jag framför allt skulle vilja diskutera här är omtidsbegränsade åtgärder av den föreslagna typen verkligen ger effekter på litetlängre sikt för arbetsmarknaden i . Jäg tror att i den situation sområder i länet, med väldigt hög arbetslöshet totalt sett, måste det tillåtgärder som man kan vänja sig vid att arbeta med under en längre period.Därför tycker jag att det hade varit bra om utskottet hade sagt att de åtgärdersom vidtas kommer att pågå under en . Jag tror nämligen att detär alldeles nödvändigt att sätta till ordentliga resurser för att försöka kommatill rätta med den stora arbetslösheten i . Vidare tror jag att man måste se situationen också i ettsocialpolitiskt perspektiv. Jag tror inte att man enbart medarbetsmarknadspolitiska åtgärder kan komma till rätta med den arbetslöshet sområder i hela landet och som är värre i än på många andra ställen.Det förs sällan någon diskussion om att samordna åtgärderna inomsocialpolitiken och arbetsmarknadspolitiken, men jag tror att det är viktigtatt det sker en sådan samordning. När man nu aviserar vissa åtgärder för länet, tycker jagatt det är litet olyckligt att man inte på ett bättre och mer omfattande sättser till att stimulera möjligheterna att skapa egna företag och att utvecklasmå företag så att de kan bli litet större. Jag tror att man skulle kunna vinnaett icke oansenligt antal arbetstillfällen på det viset. Jag har inget yrkande,men jag tycker att det år viktigt att någon från sida går upp ochsäger att vi inte är nöjda med de åtgärder som föreslås. Vi skulle gärna viljase att de utsträcktes längre i tiden. Vi skulle också gärna se ett stöd för attstarta egna företag och för att öka omfattningen hos de företag som ärsmå. Vi tror också att det är viktigt att tanken på ett biocentrum i länet fåraktivt stöd från regeringen. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om näringsutskottetsbetänkande 36.) 70ANDRE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera näringsutskottetsbetänkande 24 om statliga företag. 71PER (): betänkande'24 om destatliga företagen innehåller kanske inte några nya sensationella frågor. Mångaav de motioner som där tas upp till behandling är gamla bekanta som kommerigen. Det är i huvudsak förslag om att privatisera olika former av statligverksamhet. Den statliga företagsamheten och Statsföretag i synnerhettillkom då man ansåg att man skulle få ökad information ochöppenhet om man startade statliga företag. Man ansåg att det skulle kunna gesysselsättning och att statligt företagande skulle få särskilda förmåner frånstatsmakternas sida. Denna målsättning har av det socialdemokratiska partietändrats så att man numera talar om att de statliga företagen skall drivas påexakt samma villkor som de privata företagen. Den tanke som i det läget dyker upp för varje debattör ärnaturligtvis att om nu de statliga företagen skall drivas på samma villkor somde privata företagen, kan vi allvarligt ifrågasätta varför vi skall ha någrastatliga företag. Varför kan man då inte överlåta åt privata intressenter attbinda det kapital som behövs för att driva företagen vidare? Statskassan flödarju inte precis av pengar , och vi bedömer därför från vårt hållatt det inte finns motiv för att staten rent allmänt skall driva företag. Viinser likväl att i vissa särskilda fall kan det finnas behov av statligtföretagande. Vi har angivit fyra för oss centrala skäl till att vi villprivatisera ett antal statliga företag. Vi anser för det första att staten som ägare till företaghar varit mindre framgångsrik. Det har funnits tendenser till enfunktionssammanblandning mellan myndighetsutövande, politikerinflytande ochrent företagsekonomiska överväganden, som vi tycker har varit negativa. Vi tycker för det andra att det är rimligt i tider dåstatskassan till höga räntesatser måste låna upp betydande kapital, att manförsöker lösgöra kapital för statskassan genom att avyttra statliga företagtill andra ägare, för att på det sättet kunna amortera den statliga belåningennågot. Vi tycker för det tredje att det är angeläget att försökase till att man sprider ägandet i näringslivet. När man säljer vissa av destatliga företagen kan man, som skett i ett antal andra länder, försöka se tillatt ge företrädesrätt till så många människor som möjligt, så att aktieägandeti skall kunna spridas på så många händer som möjligt. Vår fjärde punkt är ett starkt motiv för privatisering avett antal statliga företag. Det är den illojala konkurrens man alltid fårdebatt om när exempelvis vissa affärsdrivande verk även har bolagsgrupper somdrivs på något slags kommersiella villkor. Det är mycket svårt att utvärderavad som är kommersiell verksamhet och vad som är myndighetsutövning iaffärsverk. Vi har i de reservationer som redovisats iutskottsbetänkandet förslag på en ganska försiktig försäljning av statligaföretag på perbudgetår som enbart börsen i sig mycket väl skulle kunna svälja. Men som jagnyss nämnt kan det finnas anledning att försöka se till att man får ett såspritt ägande som möjligt. Därför borde man i betydande utsträckning vända sigtill allmänheten för att på det sättet stimulera till ett aktiesparande ilandet. I våra reservationer har vi redovisat att vi anser att deti dag finns ett ganska stort antal kommersiellt drivna företag i statlig regisom tämligen omgående skulle kunna försäljas via börsen eller direkt tillallmänheten. Det finns vissa företag som kan säljas direkt till andraföretag. Vi har redovisat ganska många exempel på hur detta skullekunna gå fill. Vi medger gärna att det finns statligt företagande i vissalägen och regioner där struktureringsarbetet i fräga inte är avslutat. Där börman självfallet fortsätta detta struktureringsarbete för att på det sättet, omdet finns förutsättningar, kunna återföra företagen till lönsamhet. Vi har diskuterat varven. Det finnsfortfarande ett par företag som behöver omstruktureras för att haförutsättningar att kunna säljas eller över huvud taget överleva . Vi kan även se att det i mycket speciella fall kan finnasberedskapsskäl eller rent regionalpolitiska skäl att bibehålla visst statligtägande - kanske typ i - för att möjliggöra en viss uthålligheteller långsiktighet i verksamheten. I reservationerna har vi pekat ut ytterligare en del iaffärsverken som vi tycker borde kunna utgöra föremål för diskussion omprivatisering. Affärsverken drivs ofta i en blandning avmyndighetsutövning och rent kommersiell verksamhet. Vi har föreslagit att man bör titta pä omvattenfallsverket skulle kunna göras om till aktiebolag. Vi tror även att detskulle vara möjligt för vattenfallsverket att sälja ut en del av dekrafttillgångar som finns - man har köpt på sig ganska mycket . Pådet sättet skulle man kunna nedbringa den statliga skuldbördan.Stordriftsfördelen för ligger trots allt i det stora kraftnätet,distributionen, och det är den som möjligen är viktig att ha kvar i statligägo. Vi tycker även att domänverket skulle avyttra delar av sinaskogstillgångar och även en del industriföretag. Allt detta bör ske i enlighetmed den plan som jag tidigare nämnde: att man gör en försiktig utförsäljningmed förslagsvis 3 miljarder . Men även de här delarna av domänverket börkunna komma i fråga, Vi tror att det finns många jordbrukare som behöverkomplettera sina jordbruk med skogsbruk. Vi vet att det finns en deljordbrukare som driver jordbruk på mark arrenderad från domänverket. Vi tyckeratt det vore rimligt att dessa fick lösa in eller köpa marken. Det finns ettklart sätt att räkna fram priset. Vi har även nämnt affärsverket FFV. Det är ett företagvars verksamhet ungefär till hälften består av försvarstillverkning och tillhälften av mer civil tillverkning. Verksamheten drivs direkt på kommersiellgrund. Det finns ingen myndighetsutövning. Vi tycker det är ganska uppenbartatt affärsverket FFV därför borde omvandlas till ett aktiebolag för att FFVskall få likvärdiga och lika bra förutsättningar som de privata företagen. detbetydande begränsningar för affärsverken när det gäller rena exportaffärer ochnär det gäller lånesidan som faktiskt kan vara mycket besvärande ur FFV:ssynvinkel. De argument som framförts emot tycker vi är ganska svaga. Det ärhuvudsakligen en facklig intern strid som vi tycker är mindre svår attövervinna. Med sakliga argument och med en viss frikostighet borde man kunnaklara upp det. Vi berör även Investeringsbank, som vi tyckerinte längre fyller någon rimlig funktion. Uppenbarligen har SverigesInvesteringsbank svårigheter att hitta kunder. Det finns få företag sombehöver låna pengar i Investeringsbank. Den kom till i slutet av1960-talet för att ta särskilt stora risker och för att arbeta med särskiltriskfyllda projekt. Sedan vi under senare är fått en väl fungerandekapitalmarknad i , finns det ingen brist på kapital eller riskkapital.Därför tycker vi det vore rimligt att investeringsbank sakta mensäkert likviderades och kapitalet återfördes till statskassan för att användasför angelägnare ändamål. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill reservationerna 1, 2, 3,5, 6, 7 och 9. 72CHRISTER EIREFELT (fp): Till de betänkanden som kammaren fär taställning till varje vår hör det som handlar om statliga företag. Eftersom deti mångt och mycket gäller principiella ställningstaganden, är det naturligt attvariationerna inte blir särskilt stora år . Jag tänker inte överraskakammarens ledamöter med någon ny inställning från sida. liksomtidigare redovisar vi både principiella invändningar mot och praktiska problemrned statlig företagsamhet. När staten påtar sig rollen att äga företag går det,enligt vår uppfattning, inte att undvika konflikt med den roll som staten iövrigt har i samhället. Den här sammanblandningen försvårar en positiv utvecklingi företagen. Den egentliga ägarrollen blir inte tillgodosedd, därför att ägarenhar också andra intressen att ta till vara. Vi vill för del inte helt utesluta statligtägarintresse i näringslivet. Det finns situationer då det kan vara befogat. Menprecis som det skrivs i den avvikande meningen i finansutskottets yttrande,måste det vara naturligt att staten också säljer ut foretag där det inte längrefinns särskilda skäl att ligga kvar med ett ägarengagemang. Vi har i olikasammanhang pekat på en rad sådana företag, som med all säkerhet skulleutvecklas lika bra, eller bättre, i privat regi. Ett sådant exempel ärSARA-bolagen. Vi tycker inte att det finns någon rimlig anledning till attstaten skall vara krögare. Flera andra enheter inom skulleockså med fördel helt eller delvis kunna säljas ut. Vi har för övrigt, i samband med behandlingen avvarvspropositionen , kritiserat det faktum att Svenska Varv nuhåller på att bygga upp en ny statlig industrikoncern. Också inom Svenska Varvfinns det enligt vår uppfattning företag sorn skulle kunna ha större chans positiv utveckling, om rnan börsintroducerade dem eller sålde dem till andraföretag. Ytterligareett exempel där regeringen hade ett utmärkt tillfälle att Prot.1985/86:155 minska det statliga ägandet i näringslivet är försäljningen avPripps. Här fanns det andra intressenter än detstatliga , men regeringen tycker uppenbariigeninte bara att staten skall äga krogarna där ölet serveras utan också att öletmåste bryggas av sanmia statliga ägare. upprepar nu kravet att regeringen snarastutarbetar en plan för utförsäljning av statliga företag. Det fanns då man kunde ana ett visst nytänkandefrån socialdemokraternas sida. börsintroducering var ett sådant,även om det var ett försiktigt steg.