prot · G909101 · 1985-12-31 00:00:00 — säger aff jag infe hnr läst innnnfill imoderaternas förslag när det gäller fördelning av statsbidragen tillpåbyggnads-sfi. jag har läst mycket väl vad som står i förslaget, men defgår infe aff läsa uf hur det i prakfiken skulle kunna fungera. Sedan vill jag beträffande statsbidragen tillpåbyggnads-sfi påpeka att utskottet också skriver aff man skall ha enuppföljning och en utvärdering av fördelningssystemets effekter, Def ärnaturligtvis dä möjligt att def kan finnas anledning atf se över den härfördelningsnyckeln, men för dagen är det sä aft def fördelningssystem somanvändes under försöksverksamheten är bättre än det som föreslås avreservanterna. Det är ocksä väsenfligt aft de nuvarande anordnarnaserfarenheter och kunnande utnyttjas i fortsättningen. vice talmannen anmälde atfBirger Hagård och anhållit aft fill protokollet få antecknat aftde infe ägde räft fill ytterligare repliker. Svenskundervisning för vuxna invandrare 18GUNNEL (): Vi skall lägga ännu ett kapitel fillden länga följetong som sfi utgör. Det är mänga som hoppats aff det skulle blidef sista. Efter ytterligare utredning om hur stort behovet av sfi är avserstatsrådet återkomma i anslagsfrågan, I avvaktan härpå förordar utskottet ett förslagsanslag. Att räkna fram ett sådant behov måste alltid vara svårt -ingen kan förutse hur många flyktingar som vårt land kan komma aft ta emot -men inom den ram som beräknats i föreliggande proposition saknas flera faktorersom borde ha varit med, Inga medel är beräknade för fidigare invandrare. Denkartläggning av deras behov som aviseras borde redan ha gjorts - man undrarom det är meningen atf de skall vänta ytterligare eff är pä svenskundervisning.När nu inte så är fallet har jag och andra yrkat på ett förslagsanslag, vilketalltså tillstyrkts, Def måste infe nödvändigtvis innebära aft man infe iframfiden kan tillämpa en ram, när större säkerhet vunnits om behoven. Ettförslagsanslag fär heller infe innebära aff man inte söker utnyttja resursernapä eff rationellt sätt, har regeringen anvisat ytterligare 12 milj, kr,för sfi för detta budgetär, och behovet är egentligen vida större. Trycket på sfi kommer att bli enormt under en övergångstidoch prioriteringar kommer aft göras - på olika nivåer och av olika instanser,Def vore därför lämpligt med vissa riktlinjer. Med hänvisning till vad jag nysssagt om "gamla" invandrares räft fill utbildning- propositionen ärminst sagt vag i defta hänseende - beklagar jag aff utskottet infe velat bifallamitt förslag fill begränsningar i den rätten; den som har genomgåttden lagstadgade kursen och har eff arbete bör enligt min mening hänvisas endasttill påbyggnadskurs. Detta är dock en detalj i def komplicerade systemet. En stor och viktig osäkerhetsfaktor vid beräkningen avkostnaderna för staten är lärarfrågan. Skillnaderna i lön mellan adjunkter ochstudieförbundens cirkelledare är avsevärd. Mellan raderna lyser regeringensförhoppning igenom aff man i kommunerna infe sknll kunnn sknkn fram alltförmänga kvalificerade lärare alltför snart. uttalade sig med skärpa i lärarfrågan vidbehandlingen av den förra sfi-propositionen. Lärarnas kompetens skulle varalikvärdig oavsett var sfi anordnades, och regeringen skulle utfärda riktlinjer.Den proposifion som vi nu behandlar framlades . Den 20december kom organisationskommitténs förslag till lärarkompetens. Det hadevarit utomordentligt lämpligt med en samordning, så aft hade kunnatfå sig förslagen förelagda och ta ställning till dem. De är ju en av de allraviktigaste delarna i den sfi-reform som försöksverksamhet sedanlänge är efterlängtad och en nödvändighet. får på utskottets förslag nöja sig med attförutsätta atf regeringen utifrån tidigare beslut snarastfastställer bestämmelser om lärarkompetens och ger UHÄ och SÖ de uppdrag sombehövs för aff utbildning och fortbildning skall komma fill stånd. Jag villgärna vitsorda aff kommitténs förslag fyller krav som från många håll ställtsunder en följd av år. Bättre sent än aldrig! Def gläder mig aft ytterligare ettnv minn krav har blivitfillgodoseff redan i budgetpropositionen, nämligen möjligheten till gemensammalärartjänster för komvux och grund-sfi. Riktpunkten för fiden för grundläggande undervisningbestäms fill genomsnittligt 400 resp, , "Genomsnittligt"kan innebära utomordentligt stora variationer, och gränsen kommer säkert atttendera aft överskridas. Det skall starka skäl till för aft skilja en elev frängrundkursen, därför att han eller hon kan fillräckligt - def är i ställetmänskligt att man plussar på. En mer praktisk och lätfhanteriig modell vore aftfastlägga timtalet till normaU 400 resp, i stället förgenomsnittligt. Dä måste det finnas mycket speciella orsaker till att förlängaeller förkorta kursen. Slutresultatet av undervisningen här liksom i andraskolformer måste få bli varierande, Utbildningsanordnaren måste ha möjlighettill nivågruppering och - där underlaget räcker fill - spräkgruppering sä atfde enskilda eleverna fär så effekfiv undervisning som möjligt. Beträffande timfördelningen för påbyggnadskurserna finnsdef mycket aft säga och def har sagts i fler motioner än min och i talarstolenhär . Att fördela timmar efter de tre sista årens undervisningsvolymbefäster de fördelar som vissa studieförbundsavdelningar fått, främst ABF,genom att länsarbetsnämnder hänvisat sina invandrare fill vissa utbildningsanordnaresom ett villkor för att få utbildningsbidrag, Påbyggnads-sfi måste släppas fri.Jag yrkar därför bifall till reservation nr 9, De preciseringar i undervisningens uppläggning som jagföreslagit utgår från omsorgen om de invandrare som hamnat i detta övergångsskede,Def utesluter inte atf mina förslag skulle få fill följd ett mer rationelltutnyttjande av tillgängliga resurser. Jag vill därför varmt förorda attmyndigheterna noga följer utvecklingen, såsom förufskickas i proposifionen, ochföreslår de förbättringar som kan krävas. Kanske kan def bli dags aff senaredamma av mofionsförslag som avslås. Svenskundervisning för vuxna invandrare Anf.19 (); Språket är ett av def viktigaste verktygen när man skallbygga upp ett nytt liv i ett nytt land. Det är t, o, m, så, att en invandraresom inte får lära sig vårt språk, ofta har smä möjligheter att klara sig i värtsvenska samhälle. Det hjälper infe att vi lägger ned stora resurser på andramotfagningsformer, om vi inte ger invandrarna grundförutsättningar för attklara sig själva. Utskottets betänkande om svenskundervisning för vuxnainvandrare, som vi nu behandlar, har en avgörande betydelse för den framtidautvecklingen av svenskundervisning för invandrare. Vi mofionärer har tagit upp grundläggande förutsättningarför att vi skall kunna tillgodose de behov våra invandrare har räft fill. På några punkter har utskottet tillmötesgått oss, somockså berörde, men vi är inte helt nöjda när def gällerbidragskonstruktionen och de ekonomiska resursramar som föreslås. Verklighetenkommer nämligen att visa aff bidragskonsfruktionen är krånglig och byråkratiskoch atf de ekonomiska resurserna är ofillräckliga. Då resurserna fill den enskilda kommunen enligt förslagetskall baseras pä kyrkobokförd invandring kalenderåret före det aktuellabudgetåret, blir Svenskundervisning för vuxna invandrare systemetytterst känsligt för variationer i invandringen. I vad gäller budgetåret1986/87 är det redan nu uppenbart atf tilldelningen inte kommer att svara motde faktiska behoven. Det nya flyktingmoftagandet innebär aff ett stort antalkommuner, som tagit emot ganska få, eller inga, kyrkobokfördanyinvandrare, kommer atf vara engagerade iflykfingmottagningen. Risken är därigenom stor atf def i dessa kommuner, somkan beräknas uppgå fill ca 150, i stor utsträckning kommer atf saknas resurserför grund-sfi. Med tanke pä atf ytterligare har understrukitvikten av atf svenskundervisningen påbörjas så sna:rf som möjligt måstekommunerna garanteras möjligheter aft utan dröjsmål bereda invandrarna plats idenna undervisning. Problemet med den kommunala resurstilldelningen accentuerasäven pä annat sätt i de kommuner som tar emot eller avser aff fa emotflyktingar enligt avtal med statens invandrarverk, Ofillräckliga resurser isådana kommuner äventyrar inte bara mottagandet i den enskilda kommunen utaninnebär också risker i vad gäller möjligheterna till nya avtal. Det vore därför önskvärt att regeringen ville göraklart att kommunerna garanteras nödvändiga resurser. För så vitt regeringenanser atf medel för defta behöver anslås via tilläggsbudgeten bör enproposition härför skyndsamt förberedas. En utvärdering av det föreslagna systemet för tilldelningav grund-sfi-resurser till kommunerna skall göras i sä god fid aff ett mindrekrångligt och mera flexibelt, och till behoven anpassat system, kan ligga tillgrund för besluten angående /88, Vad så gäller gamla invandrares möjligheter aff delta isvenskundervisningen kan jag med tillfredsställelse notera atfskolöverstyrelsen har fått i uppdrag att redovisaen kartläggning av dessa invandrares behov, sä att erforderliga medel kananslås för /88, hade det varit i högsta grad rimligtatt dessa invandrare, som redan väntat , hade kunnat beredas möjlighet aftdelta från början och atf särskilda medel redan nu hade avsatts för detta. Resurstilldelningen /87 innebär alltså att ettstort antal invandrare inte får möjlighet till språkundervisning,Resursfilldelningen innebär också att hundratals invandrarlärare nu har sagtsupp. Därmed riskerar vi att tappa mänga invandrarlärare, som har längerfarenhet och stor kunskap om invandrarundervisning. Det finns förslag till förbättringar rnenockså brister i utskottets betänkande. Dessa brister måste beaktas vid denkommande behandlingen i departementet. Vi motionärer förutsätter attutbildningsministern noga följer den här frågan. Med detta anförande - vari , Hans GöranFranck, , , , ,, och (alla s) instämde - varöverläggningen avslutad. Mom.loch2 (anordnare av grundläggande svenskundervisning för invand- Prot.1985/86:101 rare samt invandrares möjlighet atf välja anordnare) 20mars 1986 A nslag till centrala och regionala myndigheter m. m. inom skolväsendet Utskottets hemsfällan bifölls med 243 röster mot 66 förreservafion 1 av m.fl. Mom. 4 (deltagare i grundläggande svenskundervisning förinvandrare) Utskottets hemställan bifölls med292 röster mot 17 för reservation 2 av , Mom. 5(fidigare invandrares behov av svenskundervisning) Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 18 förreservafion 3 av , Mom. 7 (längden på undervisningen i grundläggandesvenskundervisning för invandrare) Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 17 förreservafion 4 av , Mom. 15 och 16 (statsbidrag fill grundläggandesvenskundervisning för invandrare m, m,) Utskottefs hemsfällan bifölls med 236 röster mof 52 förreservation 6 av och , 23 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 77 (finansiering av grundläggande svenskundervisningför invandrare) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 8 av BjörnSamuelson - bifölls med acklamation. Mom. 21 (statsbidrag till studiecirklar ipåbyggnadsundervisning i svenska för invandrare) Utskottetshemsfällan, som ställdes mof dels reservation 9 av m, fl,, delsreservafion 10 av och , dels reservation 11 av PärGranstedt och , Övriga moment Utskottefs hemsfällanbifölls. 7 § Anslag till centrala och regionala myndigheter m. m.inom skolväsendet Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande /86:12 om anslag till centrala och regionala myndigheter m, m,inom skolväsendet (prop, 1985/86:100 delvis). Prot.1985/86:101 Anf. 20 mars1986 I fråga om detta betänkande hållsgemensam överläggning för samtliga \ ~ \ T punkter. regionala mytidigheter HAGÅRD (m): m.m. inomskolväsen- ,, , , j... i- j i . i j u-u , , Def föreliggande betänkandet,utbildningsutskottets betan-det kände nr12, innehåller i stort sett vad jag skulle kalla nygamla ståndpunkter. Någon meraingående plädering är knappast nödvändig. Vi i moderata samlingspartiet haringen anledning att ändra våra tidigare ställningstaganden. Åtskilliga besparingar kan göras på de aktuella anslagen,och en minskad byråkrati drabbar förvisso ingen. Vad vi vill göra är att avvecklastatens insfitut för läromedelsinformafion. Hela anslaget bör tas bort. Vissanödvändiga uppgifter, som utveckling av läromedel för minoritets- ochinvandrarundervisning, bör i stället överföras till . Här kanman på ett bräde spara 6 milj. kr. Det kan knappast vara rimligt atf gelöntagarorganisationerna ett särskilt bidrag för aft de informerar i skolornaom den egna verksamheten, Def gör de ju i eget intresse. Bort med detta! Dåsparar vi drygt 3 milj, kr. Försöksverksamheten med regionala planeringsråd börupphöra , Där sparar vi 3 milj, kr. Likaså finns def anledning aff plocka bort en del avanslaget till regionalf stöd fill skolutveckling. En del, 17 milj, kr,, bördock finnas kvar för gymnasiets vidkommande, men i övrigt förutsätter vi atfmassmedieundervisning är en självklarhet. Nära 14,5 milj. kr, kan sparas pådetta anslag. Totalt, herr talman, har jag med dessa ord visat hurrelativt enkelt det är aff spara ungefär 27 milj. kr. Man kan göra en jämförelsemed vad det skulle betyda för t, ex, den tekniska utbildningen och forskningenom dessa pengar i stället satsades pä den sektorn. Med detta, herr talman, ber jag atf fä yrka bifall tillsamtliga reservationer där förekommer, 22 (): då staten mäste undersökaalla möjligheter att begränsa sina utgifter och rensa bort onödig byråkrati ärdet naturligt att man seriöst ställer frågan: År den här verksamhetennödvändig? Skall staten syssla med just de här uppgifterna? En myndighet som då utan tvivel faller en i tankarna ärstatens , , har tidigare iolika sammanhang förordat att SIL skulle avvecklas som särskild myndighet, Deffinns emellertid vissa uppgifter som bör finnas kvar i den statligaskoladministra-tionens ansvar. Dit hör t. ex, ansvaret för läromedel förminoritets- och invandrarundervisning, som mycket väl kan inordnas underskolöverstyrelsen. Vi anseremellertid, liksom ocksä , att tiden nu är alldeles för kort för attgenomföra en sä stor förändring redan till def nya budgetåret den 1 Denorganisationsöversyn som aviseras i propositionen bör därför syfta 24 till att fr, o,m, 1987/88 underskolöverstyrelsen inordna såväl de av SIL:s uppgiftersom jag fidigare nämnde som rikscentralerna för pedagogiska hjälpmedel åthandikappade. Samarbetet mellan hem och skola är ovärderligt, bäde föreleven och för skolan, och måste stärkas och stödjas pä flera sätt. Föräldrarsengagemang i skolan bör ses som en tillgäng i skolarbetet. Föräldrarna måsteockså fä känna ett naturligt medansvar för skolarbetet, Def är särskiltangeläget aff fä till stånd en samsyn mellan hem och skola när def gällernormer för det gemensamma ansvar som hem och skola har för barnens fostran. För att föräldrarna skall kunna fullgöra sina uppgiftersom samtalspartner och delta på mer likartade villkor i det nyasamrådsförfarandef krävs emellerfid aft de fär utbildning. Att planera ochgenomföra en sädan utbildning för 300 000 medlemmar kräver dock resurser sominte ryms inom och skolas budget. anser därföratf ett extra anslag om , bör tillföras förbundefs statsbidrag, I budgetpropositionen föreslår utbildningsministern affgrunderna för fördelning av bidraget till löntagarorganisafionernas verksamhetmed skolinformatörer skall ändras fill aff i fortsättningen fördelas iförhållande fill organisationernas medlemstal. Om man jämför med dagens fördelningsprincip, som bygger pådels eff grundbelopp, dels ett belopp relaterat till antalet medlemmar,konstaterar man att den nya principen kommer aft missgynna de organisationersom har en omfattande verksamhet men ett begränsat antal medlemmar. Föredragande statsrådet har inte angett några som helstskäl fill varför en förändring av fördelningen skall ske. Jag skulle därförvilja fråga ; Vad är egentligen orsaken till aft regeringen villändra reglerna? Inga skäl ges alltsä i budgetpropositionen. Alldelesuppenbart är dock att förslaget kommer att mycket orättfärdigt missgynna delöntagarorganisationer som har en hög ambitionsnivå då def gäller aft bedrivainformation och utbildning av sina medlemmar. Vi kan för vår del inte accepteraett sådant synsätt utan föreslår att de nuvarande fördelningsprinciperna skallgälla också i fortsättningen. Med det anförda vill jag yrka bifall tillreservationerna 2,6,9 och 12, I övrigt yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Anslag till centrala och regionala myndigheter m. m. inomskolväsendet 23LARZ (); Bland reservationerna fill detta betänkandefinns en lång rad gamla bekanta: Det gäller bidraget filllöntagarorganisationerna, , m.fl. Jagtänker inte uppehålla mig vidare vid dessa frågor, utan jag vill aktualisera enfråga som är en konsekvens av beslut som fatfat, bl, a, beslutet omen ny skollag, I den frågan kom majoriteten fram till att denförsöksverksamhet med regionala planeringsräd för samverkan mellan skola ocharbetsliv som pågått skulle avbrytas. Denna verksamhet har pågätt ,Den har utvärderats av och befunnits hålla mättet. Men nuskall den alltsä avskaffas. Frän utskottsmajoritetens sida gör man defvisserligen lätt för sig när man förutsätter aff länsskolnämnderna på eff ellerannat sätt skall se till aft en bred och allsidig samverkan mellan skola ocharbetsliv upprätthålls ocksä fortsättningsvis. Men det visade sig ibudgetproposifio- Prot.1985/86:101 nen, precis som vi befarade när vi fattade def här beslutet, atf demedel som tidigare stått filllänsskolnämndernas förfogande för verksamheten med Anslag till centrala och regionala myndigheter m. m. inom skolväsendet regionalaSSA-räd inte längre finns. Då blir naturligtvis följden aft verksamhetenkommer atf upphöra, I varje fall jag har inte hitintills hört talas om någonlänsskolnämnd som tänker fortsätta verksamheten, eftersom man i så fall skullefå fa pengar som anslagits för något annat ändamål, Def är bara atf konstateraaff verksamheten kommer aft upphöra. Därmed kommer jag till den konkreta frågeställningen, somgäller de regionala SSA-sekreferare som finns anställda i varje länsskolnämnd,SS A-sekreterarna har haft en mycket viktig uppgift när det gäller att främjasamverkan mellan skola och arbetsliv. Eftersom det förutsätts att länsskolnämndernaskall upprätthålla denna samverkan, borde rimligen SSA-sekreferarna spela enviktig roll även i fortsättningen. Vi har därför för vår del valt atfomdisponera de medel som vi sparar in genom att säga nej till bidraget tilllöntagarorganisationerna, sä att vi ser till att länsskolnämnderna får resurseratt också fortsättningsvis ha de regionala SSA-sekreterarna anställda. Minkonkreta fråga till blir dä: Hur har majoriteten tänkt sig attlösa denna fråga i fortsättningen? Skall def finnas regionala SSA-sekreferarepå länsskolnämnderna? Om så är fallet, skall de då ingå i den ordinarieorganisafionen? Med vilka pengar skall deras löner i sä fall betalas? Detta är viktiga frågor som alla länsskotnämnder ser framemot att få svar på. De är naturligtvis också viktiga för dem som innehar dessatjänster. De befattningshavarna är angelägna om atf få ett besked från dem somhar tänkt i den här frågan, hur de avser att den breda och allsidiga kontaktenskall upprätthållas fortsättningsvis och om SSA-sekreterarna skall spela enroll i den verksamheten. Jag yrkar bifall till reservationerna 2, 7, 10, 11 och 15, 24 (vpk): har fattat beslut som innebär attäven barn och ungdomar med handikapp skall få fullgöra sin skolgång i vad vi idagligt fal kallar den vanliga och gymnasiet. Också dessa eleverskall i enlighet med beslut ha rätt fill en likvärdig skola. Deskall alltså inte på nägot sätt utestängas från skolan pä grund av sitthandikapp, Detfa är , såvitt jag vet, enig om. Däremot ärriksdagen tydligen inte enig om hur man skall nå fram till denna likvärdighetför de handikappade eleverna. Allra minst har defta likvärdighefsmäl kommitatf gälla barn, elever, med s, k, dolda handikapp. Det gär alltid an aft säga tulipanaros, men parfierna iriksdagen skiljer sig ät litet grand - vi i vpk tycker aft man skall ge de övergripandemålen också en mer reell betydelse för den människa för vilken målen skallgälla. Vi har alltså under en följd av år motionerat i om särskildainsatser för handikappade barn i skolväsendet, har vi pekat pä de svårigheter som barn med justdolda handikapp har. Vi har föreslagit att man skall inrätta en konsulenttjänstför barn med medicinska handikapp i var och en av de fem planeringsregionerna:26 - fem konsulenteri hela för att hjälpa och stödja elever med medicinska handikapp - fem konsulenteri hela som också skulle hjälpa och stödja lärare till elever medmedicinska handikapp - fem konsulenteri hela som kunde stödja och hjälpa föräldrar till barn med medicinskahandikapp - fem konsulenteri hela som skulle kunna hjälpa och stödja barn i skolan som harhjärtsjukdomar, barn i skolan som har blödarsjuka, barn i skolan som harkroniska njursjukdomar, barn i skolan som har diabetes eller barn i skolan somhar epilepsi - fem konsulenterför hela ! Vad är def för fel i atf låta defnafionella likvärdighetsmålef gälla för dessa barn i större utsträckning ? Är 2 milj, kr, för mycket för 4 000 hjärtsjuka barn? Är 2milj, kr, för mycket för 3 000 barn som kommer in i skolväsendet med diabetes? Varför avsvärjer sig ufskottsmajorifefen sitt ansvar förlikvärdighetsmålet för dessa elever genom aft hänvisa till skolhälsovården, somär en angelägenhet i första hand? Varför gömmer ni er, för resten ocksä ni tidigare talare i detta ärende, bakomsekretesslagstiftning i defta fall? Det finns väl ingen annansekretesslagstiftning för skolhälsovården än för dessa fem konsulenter? Är niinte underkunniga om att just de organisationer som försöker ta till vara dessahandikappgruppers intressen förespråkar en öppenhet kring dessa handikapp? Trorni att det på nägot säff går aff dölja atf man t, ex. har psoriasis, när manskall byta om efter gymnastiken? Ni tar enligt min mening till nödargument - def framgår juav defta betänkande - för aff slä tillbaka ett mycket moderaf och rättfärdigtkrav pä stöd och hjälp till de handikappgrupper som här nämnts. Hur kan nihänvisa fill skolhälsovården? Även ni måste väl känna till att det görsnedskärningar och besparingar inom skolhälsovården, kunde vi läsa iDagens Nyheter aff skolhälsovården i skulle bantas ned. Man skullealltså göra besparingar - jag kallar det för nedskärningar. Hur kan ni dåhänvisa till att skolhälsovården också skall fa sig an uppgiften att hjälpatill när det gäller elever med dolda handikapp? Känner inte tillaft def görs nedskärningar inom skolhälsovården ? Ni säger atf skolhälsovården i män av resurser skallmedverka fill aff medicinskt handikappade elevers skolgång underlättas. Kan nisäledes acceptera aff de barn som def här gäller får en sämre skolgång därföraft den lokala skolhälsovården inte har resurser att ge dessa barn nödvändigtstöd? Men vart har dä rätten till en likvärdig undervisning tagit vägen? Det fordras en ingående kännedom om olikaslag av handikapp för atf man pä eff riktigt sätt skall kunna åstadkomma enförändring när def gäller skolbyggnader, undervisningsplanering, skolsocialaåtgärder m, m, Def gäller att göra detta på ett sådant sätt att svårigheterna iskolan kan elimineras för handikappade. Det är just tillgängligheten fillmiljön som avgör graden av handikappet. Det här gäller särskilt medicinskthandikappade elever, om vilkas förhållanden de allmänt förekommande A nslag till centrala och regionala myndigheter m. m. inomskolväsendet Anslag till centrala och regionala myndigheter m. m. inomskolväsendet kunskapernaalltjämt är mycket bristfälliga. Vi anser därför aff man som ett första stegbör knyta konsulenter för medicinskt handikappade barn till var och en av defem planeringberedningarna, och vi föreslår atf anvisar 2 milj, kr,för detta ändamål. Ett bifall fill reservafion 13 innebär ett steg på vägennär def gäller aft ge elever med handikapp möjlighet att delta i skolarbetet påsamma villkor som icke handikappade elever.