prot · G90923 · 1985-12-31 00:00:00 — Mitt svar är emellertid alldeles klart; Det är utmärkt attde frivilliga försvarsorganisationerna ägnar sig åt dessa frågor. De frivilligaförsvarsorganisationernas projektförslag skall bedömas förutsättningslöst ochmed utgångspunkt i förslagens kvaliteter. Sedan måste jag säga - och det är nog en riktig förmodan -att jag tyckte att det i första inlägg låg en anklagelse motberedningsgruppen, och då också mot utrikesministern, för att man beviljaranslag till organisationer som har en viss politisk uppfattning som inteöverensstämmer med den officiella svenska säkerhetspolitiken. I det avseendetskulle jag nog ändå vilja varna litet grand. Ingen värdering av anslagssökandeorganisationers åsikter äger rum. Jag menar att någon sådan inte heller fåräga rum. En politisk åsiktsvärdering kan aldrig få utgöra grunden för enbedömning av ett informationsprojekt kring freden. Att styra bidragen tillorganisationer med en viss åsiktsinriktning tycker jag är en främmande tanke iett demokratiskt samhälle och skulle hota de ideella organisationernas rätt attsjälva ta ställning i olika frågor. Samma kvalitativa bedömning av projektenbör alltså göras i deras fall söm då det gäller försvarsorganisationerna. 9 (); Jag tackar utrikesministem för svaret, somjag uppfattar som utomordentligt positivt och glädjande. Jag kan inte förståannat än att det som utrikesministern nu har sagt innebär att det är slut meddiskrimineringen av de frivilliga försvarsorganisationerna. När det riksdagsbeslutsom utrikesministern talar om fattades var det ju beklagligtvis endastmoderata samlingspartiet som hävdade att de frivilliga försvarsorganisationernaskulle vara likaberättigade medde övriga. Frivilligorganisationerna skulle enligt övriga partier endastundantagsvis få vara med. Jag tycker att utrikesministerns fasta förklaringhär i motsatt riktning är hoppingivande. Jagär helt enig med utrikesministern om att projektpengar inte skall fördelas efterorganisationernas politiska målsättningar. I så fall skulle t, ex,organisationer anslutna till mitt parti vara uteslutna om utrikesministernsmålsättningar skulle vara styrande. Att jag tog upp målsättningar som står istrid med vår säkerhetspoHtik berodde endast på att jag ville understryka inte utesluter t, ex, de organisationer som pläderar för värnpliktsvägran,medan man utesluter dem som består av människor som frivilligt arbetar inomförsvaret. Förundvikande av missförstånd vill jag också säga att det inte är så attfrivilligorganisationernas projekt är avsedda för spridning av upplysningframför allt bland försvarets personal utan, på grundval av de stora offentligaarrangemang som det gäller, för att sprida upplysning bland allmänheten. Manhar ansökt om bidrag för skärmutställningar, utställningar i samband medRegementets dag osv. Den upplysning som skall bedrivas inom den miHtäraorganisationen tycker jag att man skaH ha resurser till inom denna, JanBergqvist, som jag tycker inte alls svarade på någon fråga, sade attberedningsgruppen har ett besvärligt arbete, och det tror jag också, eftersomdet finns många fler ansökningar än vad det finns pengar till. Allsidigheteni ledningsgruppens sammansättning vill jag ifrågasätta. Det framhölls Htetförsåtligt i utrikesministerns svar att den har ledamöter frånjordbrukskooperationen, fredsrörelserna osv. Det är väl ändå fråga omhandplockade personer, och deras organisationer har inte alls haft något attgöra med deras tillsättning. Man kan väl säga att representerarSvenska , liksom korset, men varför justLivsmedelsarbetareförbundet och jordbmkskooperationen skulle ha speciellkompetens i detta sammanhang är svårare att förstå. Inte heller är kanske enpensionerad biskop den bästa officiella representanten för kyrkorna. Alltnog,jag hoppas att i fortsättningen kriterierna utbildningsmöjligheter,upplysningsverksamhet och kvalitet kommer att väga tungt, inte bara, som sadesi slutet av svaret, spridningseffekt, engagemang osv. Tyvärr kan även dåligaprojekt spridas med engagemang och, om man använder modern kommunikationsteori,även med stor spridningseffekt. Svaret var dock, som sagt, glädjande. Omförstärkt bevakning av naturvårdsintressena i vattenmål Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Svar påinterpeUation 1985/86:26 om förstärkt bevakning av naturvårdsintressena ivattenmål frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att stärkanaturvårdsintressena vid behandling av mål enligt vattenlagen. Omförstärktbevakning av naturvårdsintressena i vattenmål Interpellationenhar framställts med anledning av kammarkollegiets bevakning avnaturvårdsintressena i ett aktuellt fall i nedre , EnHgt uppgifterna i interpellationenhar kammarkollegiet, som företräder de allmänna intressena, träffat enuppgörelse med kraftintressenterna i strid med önskemålen från vederbörandekommun, vederbörande länsstyrelse och . Uppgörelsen skulle gåut på att kraftintressenterna befrias från sin hittillsvarande skyldighet atthålla laxtrappor och att släppa fram vatten i dessa. Därmed skullevattentillförseln strypas i ett område som har ansetts viktigt frånnaturvårdssynpunkt, nämligen Båtforsområdet, Låtmig börja mitt svar med att påpeka att vi har en nyvattenlag, som har ersatt vattenlag. Vid tillkomsten av den nya lagentillmättes naturvårdsintressena betydligt större vikt än i den gamla lagen. Förstoch främst har bestämmelserna om när ett vattenföretag skall anses tillåtligtändrats. Detta har skett bl, a, med tanke på att de allmänna intressena - ochtill dem hör naturvårdsintressena - skall kunna ges en större tyngd äntidigare. Reformemastannade emellertid inte vid tillståndet för att påbörja vattenföretaget.Vidgade möjligheter att ompröva villkoren för tillstånd har också införts. Närvattendomstolen ger tillstånd skall den föreskriva efter hur lång tidomprövning får ske med hänsyn till allmänna intressen. Tiden får inte sättaskortare än och inte längre än från det domen vinner laga kraft. Omprövningkan emellertid komma till stånd tidigare än efter den föreskrivna tiden, omväsentliga förändringar har skett i vattenförhållandena. Liksomtidigare har bl, a, kommunema rätt att när som helst begära omprövning avvattendomstolens bestämmelser om innehållande eller tappning av vatten. Enförutsättning är dock att kommunemas krav motiveras av hänsyn till den allmännamiljövården, vari innefattas naturvårdsintresset, eller till hälsovården ellerfisket. Dengamla vattenlagen gav mer begränsade möjligheter att få till stånd en nyprövning av villkoren för ett vattenföretag. Det fanns i praktiken inte någonmöjlighet att få ändringar med hänsyn till allmänna intressen förrän hadeförflutit från vattenbyggnadens fullbordan. Övergångsbestämmelsernatill den nya vattenlagen innebär emellertid att tillstånd som har meddelatsenligt den gamla lagen efter hand kommer in under den nya lagen när det gällerreglema om omprövning. Detframhölls i propositionen om den nya vattenlagen att behovet av omprövninguppenbarligen var särskilt stort i fråga om äldre vattenföretag. Det utsädesdirekt i propositionen att gamla tillstånd kunde ha meddelats utan att man hadetagit sådana hänsyn till motstående allmänna intressen som skulle ha skett viden senare bedömning. Av dessa skäl skulle omprövningsreglerna gälla också äldretillstånd. Av rättssäkerhetsskäl ansågs det dock nödvändigt att föreskriva enviss övergångsfrist beträffande omprövning av villkoren för företaget på grundav allmänna intressen. Omprövning på den granden får sålunda ske först har förflutit från nya vattenlagens ikraftträdande. Dennya vattenlagens reglering har enligt min mening i betydande utsträckningstärkt naturvårdsintressenas ställning vid tillståndsgivning tillvattenföretag. Den innefattar också väsentligt ökade möjligheter att omprövavillkoren för meddelade tillstånd, Efter en övergångstid kommer även alla gamlatillstånd att kunna omprövas fullt ut enligt den nya lagen, EnHgt min bedömningfinns det generellt sett inte något behov att förändra den nya vattenlagen föratt stärka naturvårdsintressena. Detfall som har gett anledning till interpeHationen är - efter vad jag harinhämtat - en fråga som behandlas i två sammanslagna mål i vattendomstolen.Båda målen anhängiggjordes före den nya vattenlagens ikraftträdande. Detena, som kom , är ett s, k. nyprövningsmål, I det målet harkammarkollegiet begärt ny prövning av villkoren för tillståndet till Untrakraftverk. Ursprungligen yrkade kollegiet dels vissa fiskeavgifter, dels vissminimitappning genom Båtforsområdet, Detta område hade genom kraftverketstillkomst avstängts från kontinuerlig genomströmning i älven. Det andra målet,som anhängiggjordes , är ett vanligt ansökningsmål. I detta senare målhar kraftverksägaren ansökt om befrielse från skyldigheten att hålla laxtrapporoch att släppa vatten i dem. med kraftverksägaren om fiskeavgifterna har kammarkollegiet inyprövningsmålet återkallat sitt yrkande om viss minimitappning. Vidare harkollegiet medgett kraftverksägarens ansökan i laxtrappemålet. Enligt vadkollegiet har gjort gällande innebär detta dock inte att tillförseln av vattentill Båtforsområdet helt stryps, bara att den minskar något. Målenhar som sagt lagts samman för gemensam handläggning. Inget av dem är ännuavgjort av . Jag anser att jag i princip inte bör närmare kommenteraett pågående mål. Dock vill jag framhålla följande. Gamlamål av det här slaget skall fortsätta att handläggas enligt de äldrebestämmelserna. Efter återkallelsen kvarstår för att prövafrågorna om befrielse från skyldigheten att hålla laxtrappor och att släppavatten i dem. Dessa frågor är indispositiva, dvs. domstolen har skyldighet attoavsett parternas inställning pröva om det med hänsyn till bl. a, fiske- ochnaturvårdsintressena kan tillåtas att laxtrappoma tas bort och vattentillförselngenom dem stryps. Omförstärktbevakning av naturvårdsintressena i vattenmål 11 (): Till att börja med vill jag tacka justitieministem för svaret på mininterpellation även om jag i ärhghetens namn måste erkänna att jag hade räknatmed att få diskutera denna fråga med regeringens nyutnämnde miljöminister.Detta sagt utan någon som helst sidovördnad för justitieministern eller hansämnesområde. Jag ser dock det som min interpellation tar upp som en utprägladmiljöfråga, Å andra sidan är det faktum att det är justitieministem som svararpå interpellationen en god illustration till det som jag anser är gmndproblemeti det ärende jag har aktualiserat, nämligen att det är ett juridiskt-ekonomisktorgan - kammarkollegiet - som företräder allmänintresset och inte enmiljövårdsmyndighet. Jag återkommer senare till detta. Låtmig först något utveckla vad Båtforsen är och vad som där hänt och föranlettmin interpellation; Båtforsen är en del av , där älven Omförstärktbevakning av naturvårdsintressena i vattenmål breder ut sig i ettskärgårdslandskap, för övrigt i gränslandet mellan mitt hemlän ochjustitieministerns hemlän. Det är ett mycket väl utrett, analyserat ochkartlagt område. Någon har sagt att det är landets mest väldokumenteradenaturområde. Denna dokumentation pekar entydigt på att det är ett unikt områdemed flera skyddsvärda kvahteter. Detta har också lett till att Båtforsen i denfysiska riksplaneringen har utpekats som ett område som det är av riksintresseatt bevara. Det unika föreligger i tre avseenden; - Den ädla lövskogen är ovanligt väl utbredd medtanke på närheten till den biologiska Norrlandsgränsen - Limex norrlandicus, - Svämsediment har bildat s. k, älvängar med mycketsärpräglad flora. - Natur- och urskogspartier är rikligt förekommandeoch utgör häcknings-platser för bl. a. den utrotningshotade vitryggigahackspetten. För samtliga dessa aspekter är vattnet i området enfömtsättning för det unika. Det gäller då vatten i viss mängd och tHlfälligtvisi riklig mängd. är emellertid en reglerad älv - till förmån förvattenkraftsexploatering. Det har gjort att vattentillgången i Båtforsen ärknapp och otillräcklig för att de unika miljövärdena skall kunnabevaras. har därför naturvårdens myndigheter - naturvårdsverketoch -arbetat för att få en ny uppgörelse medvattenkraftsintressenterna med resultat att mer vatten skulle tappas genomBåtforsen. Detär dock så i vattenlagsmål - i motsats till fallet vid mål enligtmiljöskyddslagen och naturvårdslagen - att kammarkollegiet är den myndighetsom företräder allmänintresset. Efter den långa förberedelsetiden för att få enrikligare vattentappning i Båtforsen blev därför naturvårdsintressenterna -både de ideella i form av och , och myndigheterna - mycket förvånade ochupprörda när det blev känt att kammarkollegiet träffat enuppgörelse med kraftverksintressena med innebörd att Båtforsen blir hehtorrlagd! Alltså ett resultat helt motsatt det som naturvårdarna åsyftat! Hurkan då, herr talman, något sådant ske? Hur kan kammarkollegiet helt nonchalerade väl underbyggda framställningarna från och länsstyrelsenoch ensidigt tillmötesgå exploateringsintressena? Är det att företrädaaHmänintresset? Enligt min uppfattning är det inte så. Jag har undersökt vadregering och riksdag har sagt om allmänintresset när den nya vattenlagenbeslöts av 1983. I propositionen hänvisades till en proposition1969:28 om ny miljöskyddslag, där departementschefen sade: "Jaganser att det är av stor vikt att bevakar allmännamiljövårdsintressen också i vattenmål, särskilt sådana som avser vattenbyggnadsföretag.Men detta kan tillgodoses utan lagändring genom att man fullföljer den ordningsom nu tillämpas och som innebär att kammarkollegiet utför talan i närasamarbete med ." Jordbruksutskottetföljde upp det uttalandet i sitt betänkande över den nya vattenlagen. Ävenom det som jag senast berört avser den nya vattenlagen, framgår det avuttalandet hur departementschefen ansåg att samrådet skulle gå tilloch också vad som enligt hans uppfattning skedde. Jag kan inte se att kammarkollegieti fallet med Båtforsen har levt upp till dessa uttalanden. Jag vill frågajustitieministern om han anser att så är förhållandet. Justitieministern och jag är säkert överens om att detbehövs starka lagar för att vi skall kunna värna om miljön. Men lagar kräverockså tillsynsmyndigheter, som ser till att lagarna efterlevs och attlagstiftarnas intentioner fullföljs. Av vad jag har sett i Båtforsfallet kanman starkt ifrågasätta om kammarkollegiet är en sådan myndighet. Kollegiet ärsäkert ett gammalt fint ämbetsverk, som fungerar bra i juridiskt-ekonomiskasammanhang, men i miljövårdsfrågor - där man ju saknar egen kompetens - måsteman, som jag ser det, för att kompensera detta visa stor lyhördhet för vadföreträdarna för dessa intressen säger. I Båtforsfallet är det inte lyhördhetsom har demonstrerats - snarare lomhördhet. Står det inte, justitieministern,i den gamla förvaltningslagen att "myndigheterna skola räcka varandrahanden"? I det här fallet verkar det snarare som om man slår varann påfingrarna. Jag vill gärna ha justitieministerns kommentar till detta. tog upp frågan omlämpligheten av kammarkollegiets ställning i vattenmål, och jag vill därförnågot utveckla bakgmnden till den ordning vi har. Vid tillkomsten av den nya vattenlagen diskuterades hur deallmänna intressena bäst skulle bevakas. Enighet rådde om att vidden urspmngHga tiHståndsprövningen skulle olika fackmyndigheter ha rätt attframföra sina synpunkter direkt till . Det önskemålet är ocksåtillgodosett i processen. Vattendomstolarna har vidare en långtgående skyldighet attutan yrkanden pröva olika frågor, särskih i vad mån hänsyn skall tas tillallmänna intressen - jag strök under det redan i mitt svar på interpellationen.Underlag till sådana hänsynstaganden får domstolen bl. a, genom de yttrandensom skall inhämtas från olika fackmyndigheter, - Detta var man ense om när mantog fram förslaget till ny vattenlag. Däremot bröt sig meningarna något när det gällde frågan omvem som skulle ha rätt att som part företräda det allmänna. Det gällde delsrätten att överklaga avgöranden i tillståndsärenden, dels rätten attsjälvständigt väcka talan, bl.a, om ändrade villkor. har det varit en uppgift för kammarkoHegietatt som part företräda de allmänna intressena i vattenmål. 1962 fick därtillkommunerna rätt att självständigt föra talan för sådana allmänna intressen somkommunen har att bevaka. Vissa remissinstanser ville ge fackmyndigheterna rätt attsjälvständigt överklaga avgöranden i tillståndsfrågor. En del ville attfackmyndigheterna dessutom skulle få rätt att självständigt väcka talan, bl. a.om ändrade villkor. Dessa förslag avvisades i propositionen om den nyavattenlagen. Det framhölls att man måste begränsa antalet parter som kan tasjälvständiga processuella initiativ för det allmänna. godtogpropositionen i den delen, och ingen diskussion i frågan fördes i utskottet. Självfalletskall kammarkollegiet när man hanterar de här målen ha nära Omförstärkt bevakning av naturvårdsintressena ivattenmål Omförstärktbevakning av naturvårdsintressena i vattenmål samråd med fackmyndigheteroch andra. Hur kammarkollegiet i detta enskilda fall har handlagt ärendet skalljag inte kommentera, 13 (); Jag betraktar det också som en stor framgång i den nya vattenlagen attkommunema har fått rätt att själva väcka talan inför för atthävda de allmänna intressena. Det tror jag är en garanti för att vi inte ifortsättningen skall behöva uppleva sådana fall som Båtforsen är ett exempelpå. Jagundrar dock om inte kammarkollegiet behöver en förstärkt instmktion om hursamråden med myndigheterna skall gå till. Enligt vad jag har inhämtat när detgäller just Båtforsärendet har man inte tillgodosett vad jag menar ärelementära krav på samråd och lyhördhet för fackmyndigheterna. Jag tror att debehöver en förstärkt ställning gentemot kammarkollegiet. träffades har det inträffat, som jag ser det, mycketremarkabla händelser utöver detta. Direkt efter det att avtalet var träffatskred kraftbolaget till verket och murade igen den laxtrappa som harsläppt igenom vatten till Båtforsen, oaktat att det - som framgår av svaret påmin interpellation - krävs en vattendom för en sådan åtgärd. Det är nu föremålför polisutredning. Tierpskommun har vädjat till kammarkollegiet att upphäva avtalet. Den ideellanaturvården, och , har vädjat till och kraftverksintressenterna att hävaavtalet. i län har tillgripit naturvårdslagen ochförklarat området för interimistiskt naturreservat och begärt handräckning föratt öppna laxtrappan igen. Avden publicitet som frågan gett framgår att det finns olika uppgifter om vad detär som kammarkollegiet har befogenheter att sluta avtal om och vad som ärberoende av prövning. Kraftbolaget har alltså på grundval avavtalet redan verkställt stängning av laxtrappan. Kammarkollegiets företrädareoch även en vattendomare har talat om formell fastställelse i domstolen. Justitieministernsäger i sitt svar till mig att skall pröva hela ärendet,oavsett parternas inställning. Avtalet innehåHer en ekonomisk ersättning frånkraftverksintressena om alla krav återtas av kammarkollegiet. Vad händer omvattendomstolen ej godkänner delar av avtalet? Dessutomkan, som vi har diskuterat, kammarkollegiet återkalla eller underlåta att förafram krav som naturvårdsintressena önskat ha med i målets behandling. Jagskulle gärna vilja att justitieministern klargör var gränsen går mellan vadkammarkollegiet har befogenheter att träffa avtal om och vad som är beroende avvattendomstolens prövning. Jag har redansagt - vilket ju har uppfattat -att prövarfrågan om laxtrappan alldeles oavsett partemas inställning. På vad sätt avtalet skullepåverkas för det fall att domstolen - i strid med vad som uppenbarligen harfömtsatts i avtalet - skulle föreskriva att laxtrappan skall vara kvar är ju iförsta hand en fråga som de avtalsslutande parterna får ta ställning till. Detfår de göra mot bakgmnd av de allmänna avtalsrättsliga regler som gäller.Ytterst kan det här bh fråga om en tvist i domstol, och jag skall inte uttalamig om en tänkbar utgång av en sådan tvist. Anf, 15 (); Jag har full förståelse för att statsrådet inte kan ge sig in påuttalanden om ärenden som är föremål för domstolsprövning. Av svaret på mininterpellation och av vårt meningsutbyte här i kammaren framgår klart attjustitieministern liksom jag är mycket angelägen om att naturvårdsintressenaockså vid mål enligt vattenlagen skall ha en stark ställning närallmänintresset skall hävdas gentemot exploateringsintressena. Jag är nöjd medden samstämmigheten, och jag kommer för min del att noga följa den fortsattahandläggningen av detta ärende. Vid behov återkommer jag till justitieministerni frågan. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 § Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1985/86:22 tillkulturutskottet /86:55 till bostadsutskottet /86:57 och 58 tillskatteutskottet 7 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1985/86:47 Ändradmervärdeskatt 1985/86:61 Skärptaavgasreningskrav för personbilar, m. m. 8 §Anmäldes och bordlades betänkande 1985/86:3 Ny kommunalförbundslag (prop, 1984/85:216)och närvarorätt för personalföreträdare i kommunala nämnder (prop, 1984/85:200) Skatteutskottetsbetänkande /86:1 AlkoholpoHtiken 1985/86:1 Vissafamiljerättsliga frågor Omförstärktbevakning av naturvårdsintressena i vattenmål Prot.1985/86:23 9 § Meddelande om frågor ., ] ~ Meddelades att följande frågorframställts 1985/86:170 av (vpk) till justitieministernom åtgärder för att förhindra franskt flottbesök; kommer enligtuppgift ett av den franska marinens modernaste örlogsfartyg, , att besökaStockholm. Den franska staten är ansvarig för terrordådet mot Rainbow Warrioroch den internationella freds- och miljöorganisationen kan därför sägas representera ett land som utfört terrorhandlingpå ett främmande lands territorium. Dessutom är det enda land somanvänder sin koloniala makt till att utföra kärnvapenprov utanför sitt egetlands gränser. Det finns även skäl att anta att fartyget bär kärnvapen. Är justitieministern mot bakgrundav de handlingar som franska militära myndigheter genomfört utanför Frankrikeberedd att ta initiativ till att förhindra det planerade franska flottbesöket? 1985/86:171 av (vpk) tillutbildningsministern om skogsmästar- och skogsteknikerutbildningen: På grund av bristande medel har styrelsen förlantbruksuniversitetet anmält att skogsmästarkurs måste inställas. Motbakgrund av detta besked vill jag fråga utbildningsmininstern: Vilka åtgärder planerarutbildningsministern för att se till att skogsmästar-ochskogsteknikerutbildningen också fortsättningsvis pågår med den omfattning somtidigare planerats? 10 § Kammaren åtskildes .