prot · G909140 · 1985-12-31 00:00:00 — Naturligtvis tycker jag det är viktigt att det inteförekommer resthalter av bekämpningsmedel som är förbjudna i , men jagvill ändå säga att när det gäller människornas hälsa är trots allt de oerhörtsmå rester det är fråga om inte av någon avgörande betydelse. Det är helt andrasaker när det rör livsmedlen som är allvarliga. Livsmedelskontroll m. m. 128LENNART BRUNANDER (c) replik; vill att vi skall preciseravad våra förslag kostar och ställa de medel till förfogande som krävs. När detgäller en förbättring av kontrollen har redogjort för att den idagens läge kostar per kilogram, och jag betvivlar inte den uppgiften. Enutökad kontrollverksamhet skulle alltså inte bli dyr. Och att sätta upp reglerför vilken import vi kan acceptera och vilken vi inte kan acceptera ställeringa höga krav på kostnader. Alltså är detta inte en fråga om pengar, GretheLundblad, utan en fråga om vilja. 129 () replik; Jag vill gärna säga att det inte är tillåteti att importera livsmedel som inte fyller kraven i de svenskabestämmelserna. Så förbudet finns redan. Vad som däremot är problematiskt äratt vi inte har sä stora möjligheter till kontroll. Det är där problemen finns.En ökad kontroll kostar faktiskt pengar, 130 (); Jag vill något kommentera den motion somBertil och jag skrivit och som behandlas i detta betänkande. Man kanundra varför de krav som vi för fram i vär motion på att man vad gällerimport av livsmedel sänker gränsvärdena för ämnen som är förbjudna i ,skall vara så svåra att anta, inte minst för socialdemokraterna. Anledningentill förbuden är i första hand att skydda konsumenterna från restsubstanser somanses åstadkomma skada. Mot den bakgrunden är det faktiskt självklart att vi 7 Riksdagensprotokoll 1985/86:140-141 skall setill att konsumenterna inte får äta importerade produkter som kan medförarisker. Vi vill att gränsvärdena sänks till O-värdet i praktiken. Därmed skullekonsumenterna kunna hindras att utsättas för risker. Hur stämmer detta egentligen med socialdemokraternaslöften tidigare, inte minst i valrörelsen, om att man skulle halveraanvändningen av växtskyddsmedel? Vi vet att de löften som socialdemokraternaströdde omkring sig i valrörelsen inte hållits i så stor utsträckning. Här ärett område som vi tycker är allvarligt och som drabbar konsumenten. Är löftet endast till för att användas och tas fram vidvissa tillfällen? 1 den praktiska politiken har det stor betydelse om löftenahålls. Jag vill fråga varför man inte gör detta, sade i debatten att vi inte tar infariiga produkter till de svenska konsumenterna. Men, , viskulle i många fall kunna använda mera av svenska produkter om vi hadegränsvärden som förhindrade den här importen, Samma bestämmelser för importensom gäller för värt sätt att odla och vårt sätt att behandla våra livsmedelborde gälla. Om vi hade samma metoder, skulle vi med mycket lägre användning avbekämpningsmedel, och för den delen också av handelsgödsel, kunna få framprodukter som skulle vara ofarliga för konsumenterna. Därför tycker jag att detrimmar illa med tanke på de löften som man gett i valrörelsen, och jag frågarvarför socialdemokraterna den här gången inte kan gå från ord till handling. Vitycker att det hade varit ganska upplyftande framför allt för konsumenterna. yrkar jag bifall till den reservation avmoderater och folkpartister som finns i betänkandet. 131GRETHE (): Jag är tvungen att ta till orda därför attIngvar ställde en speciell fråga till mig. Jag vill då säga att det ärganska märkligt att och skrivit en motion ombegränsning av bekämpningsmedel vid import av livsmedel. Jag skall gärnaöverväga totalt förbud mot bekämpningsmedel inom trädgårdsnäringen. Men dåmåste det gälla både den svenska näringen och importerade varor. Jag tror behöver tala med representanter för trädgårdsnäringen i först. Vibehöver noga undersöka om det finns möjligheter till detta. Det är jag bereddatt verka för. Men då måste det som sagt gälla både den inhemska odlingen ochimporten - vi måste ha samma bestämmelser för både importen ochträdgårdsnäringen här i landet. Skall vi börja diskutera att helt ta bortbekämpningsmedlen - vilket vi socialdemokrater aldrig har lovat; vi har sagtatt vi skall försöka halvera användningen - tycker jag vi får lov att också taitu med den enorma mängd bekämpningsmedel som används i jordbruket och som vivet nu börjar lakas ut i våra åar och sjöar. Då mäste vi sebekämpningsmedelsanvändningen i ett mycket större perspektiv. Men, som sagt, där jag har möjlighet till det skall jaggärna undersöka om vi skulle kunna helt ta bort bekämpningsmedlen. Men dåförmodar jag att man först måste tala med trädgårdsnäringen om detta och frågaom den är beredd att medverka. 132INGVAR (); Jag tycker att det här resonemanget ärinkonsekvent, . Det vi vill frän moderat sida är att de svenskaodlarna och livsmedelsproducenterna skall få arbeta pä lika villkor. Om manförbjuder vissa produktionsmedel i , måste det vara logiskt att krävaatt de livsmedel som importeras från andra länder skall produceras pä likartatsätt. Det som har skett är ju att man genom förbud har begränsatanvändningen i av vissa bekämpningsmedel, och det har inneburit attimporterade grönsaker ser friskare och fräschare ut. Då köper den svenskekonsumenten hellre dem, och då slås den svenska odlingen ut. Det är vad som harskett i praktiken, och det kan jag bevisa. All logik fordrar att vi från svensk sida kräver attprodukterna skall produceras på likartat sätt. Detta är ju ettkonsumentintresse, och det är ett ansvar gentemot konsumenterna som inte minstvi har som riksdagsledamöter. Livsmedelskontroll m. m. 133 (): Jag vill gärna kort upprepa; Det gäller sammavillkor för de svenska trädgårdsprodukterna som för importerade grönsaker. Detgäller samma gränsvärden och samma förbud. Det som är svårigheten är kontrollen av importen. Vi fårin mycket stora partier, och man kan bara ta stickprov. Man försöker dock helatiden komma åt de importörer som har tagit in grönsaker med för höga resthalterav bekämpningsmedel, I sådana fall har livsmedelsverket genom resor tillutlandet försökt tala om för dessa importörer och producenter vilka regler vihar i , och det har också hjälpt. Det är alltså kontrollsvårigheternadet gäller, men vill tredubbla anslagen tror jag säkert man kan fåen mycket effektivare importkontroll. Det är dock fråga om stora pengar, fördet rör sig om betydande mängder grönsaker som kommer in. har jag besökt både Trädgärdshallen iHelsingborg och ICA;s stora trädgärdshall i , som har stora mängderimporterade grönsaker, och diskuterat hur man skall förfara. På båda ställenamenar man faktiskt att frågan om bekämpningsmedelsresterna efter hand harblivit en inte fullt så stor fråga som den var tidigare. Jag tror faktiskt att vi skall varaförsiktiga och inte vara alltför negativa till importen av grönsaker. Det finnsolika årstider, och det finns sorter av frukt och grönsaker som vi inte självakan producera. Därför är det viktigt att kunna importera för att kunna försekonsumenterna med det de har behov av. 134INGVAR (): Vi är inte negativa till import av grönsakerden tid vi inte själva kan tillhandahålla den svenske konsumenten sådana. Vitycker bara att det borde ligga i även socialdemokraternas intresse att se tillatt de produkter som importeras under just den tid när man kan producerasvenska varor av hög kvalitet inte har odlats med användning avbekämpningsmedel som är förbjudna i , Detta tycker jag är logiskt attkräva. Hade vifått odla med samma medel, hade vi kunnat ha produkten under Reglering av priserna på fisk m. m. - det är detta jag har velat påpeka. Jag skallta ett enda exempel. Hemomkring finns ganska mänga grönsaksodlingar. Vi har enodlare som odlat rädisor. Helt plötsligt infann sig dåsituationen att det fanns både importerade och svenskodlade rädisor. Deimporterade var fina i bladen, men hos den svenska produkten fanns det fulltmed hål i bladen just beroende på att vi i förbjudit bekämpningsmedelsom gjort att insekterna kunde angripa bladen. Roten såg däremot likadan ut påbåda produkterna. Den svenskodlade produkten försvann. Odlaren fick sluta.Det var många skolungdomar som miste sitt sommararbete på grund av detta -30-40 stycken. Detta är konsekvensen av att man behandlar produktion ochimport av sådana varor på olika sätt. Jag tycker det är tid att vi ärkonsekventa i vårt sätt att arbeta också när det gäller detta område. 135 (): Jag skall inte upprepa vad jag sagt. Jagtycker att rädisodlaren skulle ha talat om för kontrollmyndigheten att manborde se över de partier som kommit in. Efter vad senast sade förväntar jag mig avhonom till nästa års en motion med förslag till femdubblat anslag tilllivsmedelskontroll. Det skulle även jag vara tacksam för, 136 (); Nog skall jag höra av mig med nya motioner,, De kommer att vara balanserade, och jag tror också att kravenskall kunna täckas inom de ramar för kontroll som vi är beredda att ställa uppför. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter behandlingen avjordbruksutskottets betänkande 22,) Kammaren övergår nu till att debattera jordbruksutskottetsbetänkande 19 om reglering av priserna på fisk m, m. Regleringav priserna på flsk m. m. 138JENS (): betänkande 1985/86:19innehåller det normprisavtal som träffats mellan fiskets förhandlingsdelegationoch konsumentdelegationen under ledning av statens jordbruksnämnd. Jordbruksnämndenhar att efter det att delegationen nått överenskommelse framlägga förslag tillavtal för , som sedan i sin tur framlägger sina förslag ien proposition. Det är vad som skett, och det som avtalats står fast, ävenom jag tycker att fisket fått dålig kompensation för löne- ochkostnadsökningar. Avtalet är snålt och man kunde nästan påstå att det speglaren kärv ekonomi. Det gör det utan tvekan, med undantag av en del generösagester från nämndens sida som i mindre grad ger pengar till de yrkesverksammafiskarna än till vissa andra. Jag skall inte närmare gä in på detta, men på en punkt harjordbruksministern åsidosatt överenskommelsen. Det gäller den s, k, fördröjdautsättningen av lax. Fiskets förhandlingsdelegation har motsatt sig att medelfrån prisregleringskassan avsätts för denna åtgärd eftersom man anser attverksamheten leder till att havsfisket efter lax måste avvecklas, I ställetföreslår delegationen att 0,6 milj. kr. anslåsför att främja havsfisket efterlax. Konsumentdelegationen, som inte har någon sakkunskap pä området, ansersig inte ha anledning att driva frågan mot fiskets uttryckliga önskemål.Nämnden anser sig ej heller besitta sakkunskap på området och utgår från attsakfrågan avgörs av regeringen. Jag hävdar att parterna var överens om attprisregleringsmedel ej skulle användas till den fördröjda utsättningen, och detär för mig en ny upplevelse att både konsumentdelegationen och statensjordbruksnämnd erkänner att de saknar sakkunskap inom något område. Ändå hademan tillkallat en låxexpert som höll en föreläsning om utplantering enligt dens. k. delayed release-metoden. Men varför lägger man då inte fram ett förslag somparterna är överens om, även om man saknar sakkunskap? Möjligen kan det bero på att anser attförsöksverksamheten bör fortsätta. Då åsidosätter man ingångnaöverenskommelser, och det är skada, ty det minskar förtroendet för ingångnaavtal och gör dem som är beredda att stå för de avtal man träffat missräknade. Utskottet hänvisar till behandlingen av laxutredningen,och jag citerar ur utskottets skrivning på s. 6, "Vad gäller förslaget om laxfiskeförbud utanför12-milsgränsen framhöll jordbruksministern i propositionen att även om han varenig med utredningen om behovet av begränsningar i havsfisket efter lax, villehan inte förorda en svensk, ensidig begränsning. Utskottet anslöt sig tilldetta uttalande. Utskottet kunde med hänsyn härtill och till att någraredskapsbegränsningar inte föreslogs icke finna fog för uppfattningen attprisregleringsmedel icke borde användas för finansieringen avförsöksverksamheten. Mot den bakgrunden avslog motionsyrkanden omatt anslag till försök med fördröjd utsättning av lax icke skulle utgå urprisregleringskassan," Det är hotet mot yrkesfisket till havs som vi upplever somden största negativa faktorn i den laxutredning som enligtförhandlingsuppdraget skall ligga till grund för genomförandet av experimentenmed fördröjd utsättning. Och nog är man i färd med att genomföra begränsningar isvenskt havsfiske. Svårigheterna att fä gamla uttjänta båtar som fiskar laxutbytta är ett stort problem, vill inte bevilja licenser.Andra nationer ökar sin fångstkapacitet. t, ex, noterar till1985 en ökning med 16 laxfiskande fartyg, och landets laxflotta uppgick i fjoltill 278 större Reglering av priserna på fisk m. m. Prot.1985/86:140 laxfiskebåtar. Detta skall jämföras med det sjuttiotal störrelaxfiskande båtar svenskt fiske förfogar över. Härsätter man på allt sätt käppar i hjulet för den Reglering av priserna på fisk m. m. ökning somväl kunde behövas, när sillfisket är olönsamt och torskbestånden sviktar. Enökning skulle i högsta grad gagna ostkustens fiske, som går fillbaka för varjeår. Att i det läget ta 1,2 milj, kr. som parterna enatsom för laxutsättning i är inte rimligt. Jag yrkarbifall till reservation 1. Jag konstaterar vidare med fillfredsställelse att enmajoritet tillstyrker en förstärkning av fraktstödet för foderfisk frånÖstersjön, Det är en välkommen förstärkning om än inte tillräcklig för attförbättra tillförseln till , som har svårigheter medråvarutillförseln. är den enda fabriken i sitt slag i , och dåSverige har en stor import av fiskmjöl är det angeläget att fabriken kan drivaslönsamt, så att den inte läggs ned. Den sysselsätter dessutom ett trettiotalpersoner. Jag yrkardärför avslag på reservation 2. Beträffande det fria handredskapsfisket längs södraostkusten anser de borgerliga reservanterna fortfarande - liksom närsocialdemokraterna och kommunisterna genomdrev konfiskationen av enskildäganderätt - att beslutet står i strid med vårt rättstänkande. Vi föreslårdärför att det fria_ handredskapsfisket upphävs och att regeringen återkommermed förslag härom. bör även förslag om inrättande avfiskevårdsområden framläggas. Jag yrkarbifall till reservation 4. 139 (); fick iuppdrag av regeringen att vid de förhandlingar som har slutförts också taupp frågan om en särskild medelsram för fortsatt försöksverksamhet med fördröjdutsättning av lax. Resultatet av förhandlingarna på fiskeområdet har nuredovisats. föreslår att urregleringskassan används för att bestrida kostnaderna för utsättning av fisk ivåra vatten. Däremot framförs ej förslag om ytterligare medelför fortsatt försöksverksamhet med fördröjd utsättning av lax. Fisketsförhandlingsdelegation motsätter sig att regleringspengar används för dettaändamål, då det också befaras att dessa försök leder till förbud mothavsfisket utanför 12-milsgränsen, delar denna oro, och jag yrkardärför bifall till reservation 1, 1980 fann att det var viktigt med eninventering av skyddsvärda arter och stammar för att bevara utrotningshotadefiskarter, I fick då i uppdrag att genomföra en sådaninventering, visar att det i finns fyraursprungliga lax-och öringstammar, som är särskilt skyddsvärda frånallmänfiskets synpunkt och som samfidigt har stor betydelse för hela landet. Länsstyrelserna i såväl som ochVärmlands län har vidare gått samman i ett projekt som kallas för , Till detta projekt har utgått medel från och berörda länsstyrel ser. Det akuta behovet av pengar tycks kunna täckas inom 102 ram. Med tanke pådet riksintresse som projektet omfattar harutskottet velat uttala sympati för det fortsatta arbetet och menar attfiskeristyrelsen får bevaka att projektet kan föras i hamn. Frågan om framtidenför Gullspångslaxen och övriga laxarter i kommer att bli avhängig av hurriksdagen behandlar detta projekt . delar de synpunkter som såvältaligt har framfört beträffande fraktstödet för foderfisk. Vi stöderförslaget om att fraktstödet får uppgå till , inom en totalram av 2,6milj, kr. Det fria handredskapsfisket diskuterades i en stor debatti , Folkparfiet motsatte sig då förslaget, och vårprincipiella hållning står fast. Vi menar att regeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag om att ta bort de inskränkningar som då genomfördes. Därmedyrkar jag bifall även till reservation 4- I anslutning till detta betänkande finns en motion somväckts av folkpartisterna och som tar upp fråganom en allmän fiskevärdsavgift. Motionen har inte föranlett utskottet att lämnanågot förslag om åtgärd. har därför avgivit ett särskilt yttrande ifrågan. När handredskapsfisket blev fritt blev intresset blandsport- och fritidsfiskarna att lösa fiskekort mindre. De därigenom minskademöjligheterna att bedriva fiskevård är ytterligare ett irritationsmoment mellanfiskerättsinnehavare och fritidsfiskare. Sportfiskarnas organisationer är mycket väl medvetna om debristfälliga resurserna för fiskevård och anser att en avgift - barn ochungdomar skulle undantas - skulle kunna ge fiskevården de resurser somerfordras. Mot fiskevårdsavgiften har anförts att den skulle blibyråkratiskt uppbyggd och att stora delar av avgifterna skulle åtgå för atttäcka administrationskostnaderna. Sportfiskarna hänvisar fill att vi harjaktvårdsavgift och menar att det med enkla rutiner skulle gå bra att genomföraförslaget. Vi anser att det hade varit av värde om utskottet i merpositiva ordalag hade uttalat sig för att utreda förutsättningarna för enallmän fiskevårdsavgift. Med detta, herr talman, yrkar jag återigen bifall tillreservationerna 1 och 4, Reglering av priserna på fisk m. m. 140LENNART BRUNANDER (c): Vi behandlar nuett antal frågor som rörfisket, har redogjort för det normprisavtal som harträffats mellan jordbruksnämnden och fiskerinäringen. När sedan propositionenskrevs har jordbruksministern inte helt följt detta avtal utan föreslagit attpengar skall tas från regleringskassan för försöksverksamheten med fördröjdutsättning av lax. Jag skall inte orda mer om detta, eftersom harredogjort för det och vi delar hans uppfattning. Jag yrkarbifall till reservation 1. I fråga om fraktstödet har utskottsmajoriteten gått emotjordbruksministern och ändrat på förslagen i propositionen. Också på denpunkten har redogjort för sakförhållandena. Jag finner därförinte heller i det här avseendet anledning att gå in närmare på frågan utanyrkar bifall till utskottets hemställan. Reglering av priserna på fisk m. m. Utskottet har i betänkandet gett stort utrymme åt enbeskrivning av laxfisket i och vikten av att bevara detta. Detta är juen viktig sak. Det har lagts ner mycket arbete på att göra ett program förbevarande av Vänerlaxen, Det är också viktigt att nu kunna förverkliga detprogrammet, 1 motioner har framförts krav på statliga resurstillskott. Enligtde uppgifter vi har fått skulle något sådant tillskott inte vara nödvändigt,men utskottet har avslutningsvis slagit fast att vi förstår att det behövspengar för att förverkliga det här projektet. Det måste emellertid varafiskeristyrelsens uppgift att bevaka detta på ett sådant sätt att man ibudgetarbetet fär fram de pengar som behövs. Detta är en viktig fråga för de människor runt somsysslar med laxfiske. Det är en viktig fråga från turistsynpunkt och även frånen hel del andra synpunkter. Därför känns det riktigt att lyfta fram den härfrågan till diskussion och understryka vad som är sagt i utskottets betänkande. Sedan har vi frågan om fritt handredskapsfiske. Maninförde fritt handredskapsfiske . Vi tycker fortfarande attdet var en felaktig åtgärd och att den framför allt var felaktigt genomförd.Man tog hand om fiskevattenägarnas vatten och sade att det var fria vatten. Dettavar och är fortfarande för många en viktig fråga. Vi hade då beslutet fattades farhågor för - och redovisadedem - att fiskevården skulle komma att eftersättas, eftersom ingen skulle bliansvarig för fiskevården på samma sätt som när man hade fiskevårdsområden. Detvar genom ett system med fiskevårdsområden som vi ansåg att den här fråganborde ha lösts. Vi tycker fortfarande att det måste vara det rätta sättet. Dåblir en sädan fiskevårdsavgift som talade om här överflödig.Jag tror att ett sådant avgiftssystem skulle leda till en väldigt krånglig ochbesvärlig byråkrati, som skulle kosta mer än den smakar. Jag tycker det ärviktigt att vi får ett förslag från regeringen om upphävande av det fria fisketi enlighet med vår reservafion. Med detta yrkar jag bifall till reservation 4. 141HÅKAN (); Som framgått av tidigare uttalanden behandlarvi nu jordbruksutskottets betänkande 19 om vissa frågor inom fiskets område.Som grund för betänkandet ligger budgetpropositionen och propositionen omprisreglering pä fisk samt ett antal motioner. Jag tänker, herr talman, inte gå in och redogöra förutskottets skrivning som helhet, utan jag vill hänvisa till betänkandet somföreligger till behandling här i kammaren, I stället vill jag ägna min tid häri talarstolen åt att något kommentera de reservationer som fogats tillutskottsbetänkandet, I reservafion 1 har de borgerliga partierna i utskottetgått emot propositionsförslaget och utskottsmajoritetens förslag när detgäller att använda prisregleringsmedel för att bekosta den s, k, fördröjdautsättningen av lax i och försöksverksamheten i samband därmed. Som framgår av reservationen biträder man förslaget om attprisregleringsmedel skall användas för utsättning av fisk i huvudsak i vårainsjöar. Men man anser inte att medel från prisregleringen skall användas förden fördröjda utsättningen av lax i , Jag har svårt att förståskillnaden. eftersomett tryggat laxbestånd i kommer att vara till stor nyttaför våra yrkesfiskare. På något sätt slår man in öppna dörrar i reservationen,när man hänvisar till laxfiskeutredningen och avvisar dess förslag om attkombinera den fördröjda utsättningen av lax med ett förbud mot havsfiske efterlax vid gränsen av . Vi tar ju här inte ställning till förslagframlagda av laxfiskeutredningen utan till förslag i utskottsbetänkandet, ochnågot sådant förbud har varken propositionen eller utskottsmajoritetenförordat. Som vi ser det finns det ingen anledning att ha en annan ordning närdet gäller finansiering av laxutsättning i än vad gäller andravatten. Därför yrkar jag avslag på den här reservafionen. När det gäller fraktstödet för foderfisk harutskottsmajoriteten frångått propositionsförslaget och i stället anslutit sigtill de synpunkter som framförs i motion Jo426. Där föresläs att ,förs över från anslaget till skrotning av vissa äldre fiskefartyg tillfraktstöd för foderfisk. Vi socialdemokrater i utskottet anser att en sådanomfördelning är felaktig. Fraktstödet tillkom för att man under ett inledningsskedeskulle komma bort ifrån att s. k. skräpfisk dumpades i våra fiskevatten. Istället skulle dessa fångster föras till harhnarna för beredning av fiskmjöl.Syftet var egentligen att detta stöd skulle utgå under ett inledningsskede ochinte permanentas för framtiden. Detta fraktstöd kommer för övrigt endast ett fätalyrkesfiskare till del. Jag vill verkligen fråga utskottsmajoriteten om ni harhela fiskarkåren bakom er när det gäller denna omfördelning. Skrotningsstödetkan däremot utnyttjas av alla som sliter med gamla och otidsenliga fiskefartygoch som vill förnya sin utrustning. Man får då för sitt fartyg ettskrotningsbidrag, som kan vara en bra grund vid nyanskaffning av fiskefartyg. Vill man höja fraktstödet, så är det en fråga som i allrahögsta grad hör samman med prisförhandlingarna, och den skall då lösas inomramen för prisregleringen. Därförvill jag yrka bifall till den socialdemokratiska reservationen nr 2, När det sedan gäller reservation nr 3 av iLjung och kan jag fatta mig mycket kort. Det kan knappast vara motiveratatt bara för att betraktas som glesbygd undersöka möjligheternaatt återinföra ålfiske med ljusterredskap. Det måste finnas andra möjligheteratt lösa glesbygdsproblemen än dispenser för att använda åljärn. Vi har införtett förbud, och jag tycker att det är helt klart att förbudet skall bestå förett sådant fiske.