prot · G909105 · 1985-12-31 00:00:00 — Det är med DDRman kommit överens om en kontroll av visum för flyktingar som kommer den vägen.Defta har resulterat i aff all flykfingfillsfrömning till den vägen harstoppats effektivt. Vi har överlämnat fill myndigheterna i atf sköta värpasskontroll, och def innebär i princip atf man har täppt till den vägen förflyktingar atf komma till och söka politisk asyl. Detta menar jag är istrid med Genéveöverens-kommelsen som vi undertecknat. Syftet med eftvisumtväng är väl aft förhindra flyktingar aff komma hit och söka polifiskasyl, Nägot annat syfte har infe eft visumtväng. Det är uppenbart atf man infe i längden kan föra en sådanhär dubbelbottnad politik som å ena ,sidan vill gälla för aff vara generös ochhuman och å andra sidan stoppar förutsättningarna för flykfingar aft fäpolitisk asyl över huvud taget. Prot,1985/86:105 85BÖRJE () replik: Vi har heller infe någon överenskommelse medDDR, Det föreligger ingen överenskommelse utan det är överläggningar som harägt rum. Det är viktigt aft framhålla att det är vi i detta landsom bestämmer vilka som fär komma hit och stanna, Def skall infe enskildaflygbolag göra, Def krav man ställer är att de så långt det är möjligt harresedokument med. Det är ett rimligt krav som ställs, 86 (): "En flykting är en männsika som infe kanleva i sift land. Han eller hon har bara ett behov - att finna ett ställe affvara pä," Så definierar FN;s avgående flykfingskommissarie en flykfing är. Väldet, krigen och det politiska förtrycket i världentvingar oupphörligen människor världen över aft lämna sina hem för att bliflyktingar- för atf finna eft ställe aff vara pä. Antalet flyktingar är mycketsvårbedömt, och uppgifterna varierar från 10 till 18 miljoner människor sombefinner sig på flykt. En sannolik medelsiffra är ca 12 miljoner flykfingar. De allra flesta av dessa människor bor i flyktinglägeralldeles infill den enda internationella gräns de någonsin överskridit. Deflesta flyktingarna kommer frän länder i tredje världen och finner ocksä enfristad där. i ett grannland, I dessa länder kommer de också att stanna tillsförhållandena i hemlandet blir sädana aft de kan flytta hem igen. Sålunda ärdet de fattigaste länderna som drar def tyngsta lasset vad gäller flykfingarna. Förtryck och konflikter i världen kommer inte aff upphörainom överskådlig fid. Den vetskapen präglar den svenska lagsfiftningen. iett historiskt och infernafionellf perspekfiv rör sig förändringar iflyktingströmmarna om krusningar pä ytan, Def är ett tillstånd vi vär leva medi så länge som en majoritet omhuldar humanitetens principer. har, fru talman, ingen reservation i deftabetänkande om invandringen, men däremot medverkar vi i fyra särskildayttranden, I eft förslag har vi fillsammans med tagit upphandläggningstiden i fillsfåndsärenden. var tendensen till allt längrehandläggningstider oroande och vållade stora bekymmer för de inblandade. Vi kanmed glädje konstatera aff fack vare aff större resurser tillförtsinvandrarverket har handläggningsfiderna kunnat förkortas, varför vi tror osskunna konstatera aft något behov av ytterligare resurser intefinns. Däremot vill vi understryka aff "åldringsfakfen" ispecialärenden är oroande och bör följas upp av regeringen. Vi vill därförvädja till regeringen atf vidta åtgärder för att hålla balansen nere på enrimlig nivå, även när det gäller dessa ärenden, I det andra särskilda yttrandet har vi från folkpartiettagit upp frågan om flykfingkvoten, I vår partimofion 519 har vi framhållit atfett generöst mottagande av asylsökande infe står i någon som helst motsats fillen ökning av antalet kvotflykfingar, Kvotflykfingar är de flyktingar frän flyktingläger vierbjuder oss aff fa emot i i de fall dessa inte kan stanna permanent inärheten av def land de flytt från. Överföring av kvotflykfingar minskar ejspontanflyktingsfröm- men.Mot bakgrund av def jämförelsevis låga flykfingfryck vi har, vår höga PrOt.1985/86:105 levnadsstandard och våra stora utrymmen anser vi atf flyktingkvoten mäste öka, [ Vi anser atf utskottets uttalande när def gäller flykfingkvotenligger i linje '"'"" ""S"'- '" med den i mofionen uttalade målsättningen och har därför ingetsärskilt yrkande på denna punkt, I det tredje särskilda yttrandet behandlasflykfingmottagningen i kommunerna, Def var många kommuner som under 1985ställde upp solidariskt och fog emot sin kvot av antalet flykfingar. Men deffinns fortfarande ett stort antal flykfingar som vänfar på aff få flytta uftill någon kommun frän det uppsamlingsläger de lever i. har gått uf med en vädjan fill kommunernaaff ställa upp. Det är angeläget atf få sä mänga kommuner som möjligt affställa upp eller ta emot fler flyktingar. Kommunerna behöver också hjälp medfolkservice samt med behandling och rehabilitering av torterade flykfingar. Dekommuner som ännu inte skrivit avtal eller tagit emot flyktingar kan ocksåbehöva resurser till experthjälp och planeringsstöd. Såsom utskottet framhållit är den hittillsvarandetendensen oroande. Vi förutsätter därför, som vi skrivit i det särskildayttrandet nr 3, aft om de särskilda medel som anslagits till kommunerna föruppbyggnad av resurser, kompetens m, m, inför nyktingmotfagandet infe visar sigtillräckliga, regeringen återkommer med förslag om ökade resurser förändamålet, I det fjärde särskilda yttrandet har vi tillsammans medcentern tagit upp problemet med barnen som kommer fill som flyktingar. När flyktingarna kommer till utreds de vuxnassituation noggrant, medan de barn som är under 15 är inte blir föremål förutredning. Barnläkare, psykologer och andra kan vittna om aff barnen ofta är imycket dålig kondition, framför allt psykiskt. Eftersom denna fråga närmare kommer atfbehandlas senare av utskottet vill vi endast understryka vikfen av aft denutredning som pågår på uppdrag av om den psykiska och socialasituationen för barn och ungdomar som vistas på invandrarverkets förläggningarbedrivs skyndsamt. Jag har inga yrkandenatf göra men vill ändå med mitt anförande understryka hur angeläget och viktigtvi anser att det är aft regeringen följer de av oss upptagna frågorna ochvidtar åtgärder där det behövs. 87RUNE (): Tidpunkten för avlämnande av olikapropositioner och arbetsordning får ibland till följd atf sammafrågor kan komma atf behandlas här i kammaren inom loppet av ettpar månader. Sä sent som behandlades de anslag somutgår över statsbudgeten för innevarande budgetår till flykfingmottagningen ochhandläggningen av asylärenden. Dä behandlades de tilläggsanslag somföreslagits i Tilläggsbudget 1, När vi nu behandlar budgetpropositionens anslag ochmotionerna frän allmänna motionsfiden har det i sak infe skett så storaförändringar sedan vi Prot.1985/86:105 senast debatterade de här frågorna här i kammaren. Viredovisade från sida vidbehandlingen i motioner och reservafioner våruppfattning när def gäller handläggningsfider, flykfingmottagningen ochutflyttningen till kommunerna. De argument och förslag som vi då framfördegäller i stort sett fortfarande. Vi har därför valt aft tillsammans medfolkpartiet redovisa våra ställningstaganden i några särskilda yttranden. När defgäller handläggningstiderna har def inträffat atf vi fått ett minskat antalasylsökande, Def har naturligtvis lättat på trycket såväl hos polisen som hosinvandrarverket. Men kvar hos verket finns en grupp äldre ärenden, s, k,specialärenden, av vilka en del sä småningom hamnar hos regeringen. Den långahandläggningsfiden för dessa ärenden är naturligtvis oroande. Jag ser aftinvandrarministern är närvarande i kammaren, och jag vill säga att vi vet ju vilkenuppmärksamhet som ägnas alla de beslut om utvisningar som fattas efter väldigtlång fid. De som drabbas av eft ufvisningsbeslut ger uttryck åt upprördakänslor, och även omgivningen reagerar. Därför tycker jag aff detta är en av deviktigaste frågorna när det gäller atf behälla förtroendet förinvandrarpolifiken, dvs, atf fä ned handläggningsfiderna. Om man inte lyckasmed det uppstår den situationen atf människor som visfats länge här i landetfär möjlighet aft med åberopande av detfa skäl stanna kvar i , Så någraord om utflyttningen till kommunerna. Vi kan i historiskt perspektiv konstateraaff man var framgångsrik pä defta område. Däremot är def betydligttrögare 1986, har riktat flera uppmaningar till landets kommuneraff öka mottagningen och framför allt få i gång den utflyttning somkommunerna bundit sig för i avtal. Lät oss se tillbaka. Vi sade fråncenterpartiets sida i de motioner som vi väckte att den puckel somskapats kommer def att bli väldigt svårt atf få bort , om vi har en oförändrad takt när def gäller antalet asylsökande,Def måste tyvärr konstateras att detta stämmer - det finns en puckel avmänniskor som vistas i olika typer av förläggningar i landet. Många av dessaförläggningar är tillfälliga. Vi är ganska långt från def beslut som riksdagenfattade för eft par år sedan, aft vistelsefiden pä en förläggning skall . Det kommer i mänga fall att bli fråga om vistelsefider pä mellan femoch . Detta är inte bra vare sig för deni som visfas iförläggningarna eller för statskassan, eftersom kostnaderna förförläggningsverksaniheten är mycket stora, Def är motden bakgrunden vi har förf fram värt förslag, där vi säger aft det vore bättre atf vara mera positiv gentemot de kommuner som är litet tröga i detta hänseende, Def finns naturligtvis kommuner som har rent fysiska problem - def saknas bostäder t, ex, - och därför inte kan fa emot flykfingar. Men det finns också ett antal kommuner som anför vissa smärre skäl för att inte starta flyktingmottagning. Vi tror aff om man vore beredd atf ge litet extra stimulans åf de kommunerna och låta dem få experthjälp, planerings stöd osv, skulle def gä att få i gäng flykfingmottagningen snabbare. Det skulle inte leda till ökade kostnader för statskassan-snarare tvärtom-eftersom def innebär aff vi kunde avveckla de tillfälliga förläggningarna något snabbare, I fråga om flyktingbarnen säger jag som . aff vi får 4 återkomma till den frågan i samhandmed behandlingen av proposifionen om Vi kan bara konstatera att många människor Prot.1985/86:105 har upprörts över hur barn hanterats i samband med flyktingmoftagning, 2april 1986 särskilt vid gränsen, Def finns verkligen anledning att se över hur den verksamheten bedrivits och vilka åtgärder som kan vidtas för att underlätta * , fru talman, några ord om flykfingkvoten. Detfinns motionskrav om atf denna skall ökas för kommande budgetår. Fråncenterpartiets sida har vi ingenfing emot aft öka flykfingkvoten, men det kännsföga meningsfullt aff öka den , när vi inte klarar av atf fylla ensden kvot som ställts upp för innevarande budgetär. Vi tar fasta på det som sfäri betänkandet, aft man nu skall försöka intensifiera samarbetet med FN;sflykfingkommissarie för aft den vägen finna bättre samarbefsformer, sä att defblir möjligt atf fa emot fler flyktingar på kvoten. När det arbetet harfullföljts är vi på vär sida beredda atf öka den summa som sfär uppsatt förinnevarande budgetår. Men def förutsätter att vi hårde kanaler som gör defmeningsfullt aff öka kvoten, 88 HANS (): Antalet uppehållstillstånd för vuxna påflykfing- eller flyktingliknande skäl uppgick fill 5 685, I dennasiffra är också alla sorn komniif på flykfingkvoten inräknade, Def är en förmänga överraskande låg siffra med tanke på de dramatiserade skildringar som iolika sammanhang lämnats av flyktingströmmen till , Underefterkrigstiden har antalet beviljade uppehållstillstånd för dessaflyktingkafegorier vissa är varit högre. Men drygt 5 000 är ingalunda någon netfoökning av antaletflykfingar , har i genomsnitt 1 000 personerper år emigrerat från till något sydamerikanskt land. Förra åretåterflyttade 365 personer på medel frän statens invandrarverk, varav ca 140barn, Detfa framgår av regeringens skrivelse omflyktingpolitiken som avlämnades defta är. Till en del andra länder änLatinamerika sker ocksä en betydande återvandring av flykfingar. Det är enbrist aff regeringen infe redovisat också denna återvandring i sin skrivelse. Den betydande återvandringen sker trots de bristfälligabestämmelser som finns och de ofillräckliga insatser som görs för aft medverkafill den frivilliga återvandringen, I mofion 1985/86:Sf505 farsocialdemokratiska motionärer upp en rad förslag om den framtida inriktningen ochbehovet av stödåtgärder till frivillig repatriering av flykfingar frånLatinamerika, Jag uppskattar givetvis aft utskottet känner stor sympati förmotionens olika förslag till åtgärder, I utskottets utlåtande hänvisas till aftde frågor vi motionärer tagit upp "" behandlats av enarbetsgrupp inom . är knappast det mest välvalda ordet, eftersom defär arbetsgruppen slutredovisade sift arbete utan atf någotregeringsförslag framlagts i . Utskottet- avstyrker bifall till vårmotion med hänvisning fill den pågående beredningen inom avfrågan. Jag undrar när den pågående berednmgen av frågan kan vara avslutad ochnär förslag kommer att föreläggas , I inofion 1985/86:Sf5l3 har jag tillsammans med andras-ledamöter hemställt att hos regeringen begär en prövning av möjligheten till en utökning av flykfingkvoten. Utskottet har erfarit att under det 95 Prot.1985/86:105 inlett samtal med flyktingkommissarien om förstärktsamarbete 2 april1986 när det gäller överföring avflykfingar från hårt belastade första asylländer. Någonhöjning av flyktingkvoten kan enligt utskottet komma atf aktualiseras om nämndaöverläggningar ger positivt resultat och utskottet finner nu infe anledningaft förorda någon höjd kvot, Def är av intresse aff få en närmare redovisning av dessaöverläggningar och när eff ställningstagande kan göras fill frågan om utökningav kvoten. Som redan påtalats, överfördes under kalenderåret 1985endast 668 flyktingar till , Def är bara ungefär hälften av denbeslutade flykfingkvoten. Att flykfingkvoten sä kraftigt underskrids under ettår är ingen enstaka företeelse. /85 överfördes 917 kvotflyktingarfill trots att flyktingkvoten även under def budgetåret uppgick till I250, I regeringens skrivelse om flyktingpolitiken sägs aftinvandrarverket seff sig föranlett aft senarelägga överföringen av kvoten avstörre grupper från läger, Def vore av intresse att veta fill vilken tidpunktdenna senareläggning skall ske och vilka grupper som kommer aff överföras. har ansvaret för aff den beslutadeflykfingkvoten fylls. Från invandrarverkefs sida har framförts att man haftalltför få sökande. Det måste i så fall bero på aft informafionen varit fördålig och aff ansträngningarna aft uppfylla kvoten genom uttagning avflyktingar varit otillräckliga, Def är viktigt aff den beslutade flykfingkvotenverkligen utnyttjas. Om sä infe sker, bör överskott som finns från tidigare ärkunna utnyttjas under kommande är. Medel är avsatta för ändamålet, varför detinte borde vara svårt aff genomföra en sådan ordning. Det är särskiltbetänkligt atf flykfingkvoten inte fylls med hänsyn till den kritik som frånsvensk sida rikfats mof vissa andra länder för bristande ansvarstagande när defgäller fördelningen av ansvaret för flykfingarna. Regeringen och utskottet kaninte stillafigande låta denna urholkning av flykfingkvoten fortgå, I motion 518 hemställer jag och andra socialdemokratiskaledamöter atf förstärkta åtgärder vidtas för atf sprida flyktingmoftagandetfill alla delar av landet, I motionen påtalas speciellt den ojämna fördelningenav ansvaret som särskilt drabbar storstadsområdena. Fem län har förra årettagit emot färre flykfingar än som varit avtalat med invandrarverket. Övrigalän har tagit emot fler flykfingar än vad som varit avtalat, harfåtf en extra stor andel. var totala antalet mottagna i Stockholmslän 5 429 mot avtalade 2 019, Ytterligare information och stimulansåtgärder behövs föraft uppnå en ökad spridning av flyktingmoftagandet över hela landet. Om så intesker, kommer liknande ojämn fördelning även aft inträffa under innevarande år, 89 (): En generös flyktingpolitik förutsätter tvåsaker: för det första atf de sponfanflyktingar som söker sig fill vår gräns bemöts juridiskt korrekt och med mänsklig hänsyn, för det andra att vi utöver sponfanflyktingarna tar emot eft antal kvotflykfingar som från flyktingläger fär komma direkt fill . "6 Regeringens åtgärder den senastetiden fär generositeten att flagna när def gäller densvenska flyktingpolitiken. För def första har hindren ökat mofspontanflyktingarna, inte minst genom den så omtalade överenskommelsen med DDRmen också genom det ökade talet om aff det skall krävas resedokument och visumför de människor som spontant vill söka asyl vid gräns. För det andraväcker det oro atf regeringen ej har utnyffjaf den av anslagnaflyktingkvoten . utnyttjades kvoten på 1 200endast för 1 000 personer, och under utnyttjades endasthälften av de tillgängliga platserna. Detta faktum är anmärkningsvärt, såmycket mer som det ofta från regeringshäll talas om den ökade flyktingströmmen.Man föranleds kanske atf tro aft def betyder aft behovet för flyktingar av aftfä en i något land varit större just dessa år än fidigare och att vidärför skulle vara särskilt benägna aff utnyttja vår flyktingkvot. Men så hartydligen icke skett, utan vi har tvärtom en starkt negativ utveckling. Debatten förvirras dessutom av aft def förekommer ettantal missförstånd och atf sponfanflyktingar ofta förväxlas med kvotflykfingar.Därför är det något underligt när förefaller förespråka atfsponfanflyktingar helst skall ansöka om asyl från sitt hemland, alternativtsöka hjälp hos UNHCR. innan de väljer atf komina fill gräns. Detbygger på en missuppfattning, UNHCR:s mandat är infe aft fa hand om människorsom fortfarande befinner sig i sitt eget land. En flykting är enligtdefintionen en människa som har flytt frän sitt hemland, och flykfingskapetdefinieras genom aft flyktingen söker asyl. Detta kan man icke göra från sitthemland, inte ens från en svensk beskickning i hemlandet. Genom det här taletförefaller def som aft man blandar ihop farliga turister som söker visum förkorttidsbesök i med människor som vill ha polifisk asyl därför aff deflyr undan förföljelse, kanske med rädsla för sift liv. Det är knappast ett rimligt krav atf människor som sökerpolitisk asyl måste uppvisa korrekta resedokument som vilken fväveckorsfuristsom helst som sedan utan problem kan återvända. Det är juridiskt sett ganskanytt aft införa viseringskrav för sponfanflyktingar. Därför hyser jag en starkoro för den utveckling som har skeff , framför allt utvecklingenav den organiserade flykfingöverföringen. Om regeringen och def socialdemokrafiskapartiet vill fä trovärdighet för aff man verkar för en generös flyktingpolitik,krävs def för det första att man avstår från att vidare fala om viseringstvångeller krav på resedokument för sponfanflyktingar och för det andra att manfyller kvoten för flykfingar som överförs på organiserad väg. Dessutom bör manverka för en beredskap aft öka kvoten , Def är fullständigt självklart när def befinner sigomkring 12 miljoner människor pä flykt i världen aft vi borde ha plats, intebara för 1 200 organiserat överförda flyktingar, utan kanske t, o, m, någradärutöver. Det är ett rimligt krav aft inför framfiden söka öka kvoten. Jag skulle vilja fä eft klarläggande från def första vad gäller frågan om krav på resedokument för sponfanflyktingar,för det andra vad gäller regeringens beredskap att uppfylla flykfingkvoten ochpå sikt också öka den. 7 protokoll 1985/86:105-106 90BÖRJE () replik: Beträffande flykfingkvoten vill jag peka påaff endast har ett särskilt yttrande och i stort har anslutit sigtill ufskottets resonemang och ställningstagande på denna punkt. Jag vill baraunderstryka atf folkparfiet i utskottet gjort detta och att det även förs endiskussion om en utökning av flykfingkvoten. En utökning av denna utesluternaturligtvis infe en spontaninvandring. Dessa står inte i förhållande fillvarandra. Anledningen fill aff man infe uppfyllt kvoten kan vara atfFN:s flykting-kommissaries resurser är bristfälliga, Def kan också bero på defantal som anmäler sig hos FN:s flykfingkommissarie och vilka som vill kommafill , Men def är helt klart atf målet är 1 250, Det förs alltsä endiskussion om atf öka kvoten. Man bör naturligtvis försöka uppfylla kvoten, detär eff önskemål från vår sida. Resedokumenten är naturligtvis inget villkor. Jag sadebara att def är önskvärt aft sådana finns. Vi vet att det dock infe är möjligti samtliga fall. Det kan dock inte vara acceptabelt atf inan river sönder ellerpå annat sätt förstör sina resedokument som har funnits frän början vidavresan. 91 () replik: i utskottet har anslutit sig tillpropositionen därför att def naturligtvis är primärt viktigt atfuppfylla kvoten. Eftersom kvoten inte förefaller kunna uppfyllas fill , är det oerhört väsentligt atf vi gör defta som eft första steg innanflykfingkvoten kan ökas. kommer vi i så fall atl återkomma med krav påen ökning av kvoten, Vad gäller skälen fill att det infe var möjligt attöverföra fler än 668 flyktingar organiserat hänvisar fillUNHCR:s resurser, Def tycker jag i så fall skulle föranleda socialdemokraternaaff ansluta sig till krav pä ökade resurser till UNHCR, 1 sä fallär det möjligt aft en del av dessa resurser skulle kunna användas fill atföverföra några hundra flykfingar ytterligare, I och för sig tror jag dock infeaft det är UNHCR:s resurser som har gjort atf vi infe haruppfyllt flykfingkvoten. utan def är naturligtvis möjligt att uppbringa någrahundra flykfingar till som vill finna en i , Det sade om uppfyllande av kvoten far jagsom ett löfte som bådar gott . Jag hoppas atf def kommer atfmärkas ganska , I frågan om visum eller pass tyckerjag det är väsentligt aff skilja på å ena sidan polisens behov avidentitetshandlingar dä sädana finns och ä andra sidan kravet pä visering förmänniskor som vill söka sig till för att undgå politisk förföljelse.Jag skulle uppskatta om det kom en klar markering från socialdemokrafiskt hållom atf man infe har för avsikt aff gå vidare pä den inslagna vägen,aft kräva visering och resedokument innan flyktingen kommer till , 92BÖRJE () replik: Vi vef atf def i vissa fall inte är möjligtatt uppvisa dokument som styrker deras identitet, Detfa fär vi acceptera. 93GULLAN (): PrOt. Aff vi moderater i ufskoffef infe har kommitmed några säryrkanden i detta betänkande beror inte pä ointresseutan fastmer på att vi i ufskoffef egenfligen är väldigt överens i de härfrågorna. Vad göras kan i de nu aktuella frågorna är om infe redan gjort säändå pä väg atf förverkligas. Detta framgår ocksä av atf endast en reservationhar avgefts fill utskoffsbefänkandet. För övrigt föreligger endast någrasärskilda yttranden. Flera talare har här talat varmt för olika behjärtansvärdafrågor, och jag skall fa upp några av dem. Minskade handläggningsfider är en oerhört viktig fråga.Under utskottsbehandlingen har vi fått klart för oss att handläggningstiden iasylärenden är i genomsnitt cirka . Detta är ett kravsom framställs i en del av motionerna, och dessa är alltså fillgodosedda, Defberor främst på atf vi har gjort gemensamma ansträngningar att verkligen göraförhållandena bättre genom de resursförstärkningar, med bl, a, tio tjänster förhandläggning av asylärenden vid statens invandrarverk, som fidigarehar beslutat om. Vi skall hoppas aff också besvärsärendena kan avgöras snabbarehos regeringen i fortsättningen. Prioriteringen av asylärenden som rör barn är ju också enmycket vikfig fräga. Vi har ocksä fått klart för oss att en sådan prioriteringnu sker, Def är viktigt atf fortsättningsvis uppmärksamma detfa, liksom aft vispeciellt ägnar oss åt flyktingbarnens situation, Def är naturligtvis enoerhört känslig fräga: Vad händer med barn i familjer som tvingas fly? Vi vetatt uppmärksamheten nu är riktad mot även detfa. Jag vågar säga aff vi alla är besjälade av en önskan om effsä generöst och humant mottagande av flykfingar och invandrare som möjligt ivåra kommuner och atf vi pä alla säff skall motverka invandrarfienflighet,Detfa har vi också gemensamt tagit ställning för genom aft ge ökade medel fillinformafion och opinionsbildning.