prot · G909105 · 1985-12-31 00:00:00 — Minfråga till utrikeshandelsministern är: Är regeringen i färd med att ompröva sinhållning fill de prissfabiliserande råvaruavtalen, och avser regeringen aftsöka andra metoder för atf komma fill rätta med behov av fastaråvarupriser? Deninternationella skuldkrisen, och framför allt den som gäller medelin- 49 4 protokoll 1985/86:105-106 Prot.1985/86:105 komstländerna, i allra högsta grad, är ett stortproblem, Def är med stor tillfredsställelse som vi noterar regeringens uppbackning av Baker-initiativefoch regeringens formuleringar omkring vikfen av aft den internationellaskuldkrisen blir föremål för stor uppmärksamhet. Man får nämligen aldrig glömmabort atf om en internationell sammanklappning skulle ske av kapitalmarknaden,ärdet konsumenter och skattebetalare världen runt som fär betala fördefta fallissemang. finns def i deklarationen en redovisning av vad denordiska finansministrarna har kommit överens om, I deklarationen uttalas bl,a, aff man skall ge de multilaterala finansiella organen ökade resurser. Jagskulle vilja veta om kan förklara nägot ytterligare vad sommenas med def, har medlemskap i , och utrikeshandelsminisfernhar i budgetpropositionen uttalat skepsis till lån och stöd till El Salvadoroch , Vi vet nu båda två aff def har skett en demokratisk utveckling ide båda länderna. Jag undrar om utrikeshandelsminisfern är beredd aft omprövaden negafiva hållningen till och i detta avseende. De av mitt anförande skall jag ägna åtEG-frägan, Det är mycket tillfredsställande atf deklarafionen innehåller sämycket och så klara ordalag om den betydelse som det europeiska samarbetet harför värt land. Vi moderater intar här en annan hållning än de andra partierna.Vi markerar tydligare vår övertygelse om tillhörighet fill , Jag tycker aff anförande pä sitt säffblev en utmärkt stark argumentation för vår hållning i denna fräga. Regeringenförefaller aft satsa all sin framtid när det gäller Europafrågorna på samverkaninom EFTA, EFTA som är en försvagad organisation som representerar fyrasmå nationer. Däremot talar om ett EG där varje land kämparmed arbefslöshetsproblem och där det uppenbarligen, på samma säff som pä defnafionella planet, finns stort behov av en infernafionell samordning iansträngningarna att bekämpa arbetslösheten i , Def framför blir till ett argument för vär hållning i Europafrågan, Det räckerinfe aft som gör i bombastiska ordstaplar påstå sig vara för ettnärmande fill och yrka på författandet av en vitbok, Def mäste till enmarkering av atf vi verkligen känner atf vi hör fill och aff vi på siktvill ansluta oss fill , Def är vad vi moderater har uttalat i åretsnäringspolitiska mofion. Utrikeshandelsministern berör projektet , men hangör det möjligen på ett sätt som föranleder mig aft fråga om regeringen anser sig ha gjort sift. Det förefaller ju som om i sin deklarafion menar aff vad som härefter skall ske def ankommer på industrin att göra. Jag vef ju atf man inom regeringen har, eller i varje fall hade, en samordnings grupp bestående av ufrikeshandelsministern, industriministern och utrikes ministern och atf man hade en särskild samordnare för EUREKÄ-frågor, Jag hoppas atf kan bekräfta aff denna grupp är aktiv och verksam. För visst finns det väsentliga uppgifter för regeringen att fortsätta aff syssla med. Vi vet exempelvis atf def inom dessa projekt kommer atf uppkomma problem som måste lösas på def nationella planet, exempelvis 50 gemensamt ägande kringutvecklingsprojekt, skattefrågor i samband med det,marknadstillträde och rätten till marknadsnärvaro och annat. Jag hoppas aff MatsHellström vill bekräfta atf regeringen tänker fortsätta aff vara mycket akfiv iEUREKÄ-samarbetet, vill jag med några ord beröra ett ämne som jagegentligen inte är så insatt i men som i deklarationen behandlas med eff någotöverbetonaf självberöm, nämligen den uppgörelse inom fiskeomrädet som ärträffad med EG, vet bättre än jag att fiskaresorganisationer med stor bitterhet har tagit emot denna uppgörelse, som innebarensidiga eftergifter från svensk sida. En ledamot av kammaren och partikollegatill mig, , har i pressen debatterat den frågan med MatsHellström, och jag skall infe ge mig in i ämnet som sådant. Jag är emellertidangelägen aft i den här debatten markera atf när utrikeshandelsministern säger aftdet är tillfredsställande atf han har lyckats lösa eff par långdragna problem ihandeln med EG på fiskeomrädet, är detfa ett uttalande som infe omfattas avfiskerinäringen. Under defta anförande överfog andrevice falmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Jag skall kort beröra frågoreller synpunkter pä de tvä punkter som inte redan har behandlats antingen ibudgetpropositionen - vilket exempelvis är fallet när def gäller IDB, där visjälvfallet sfär fast vid vår politik - eller i den handelspolifiskadeklarafionen. Den första frågan gäller valutakurserna, I våra läroböckeroch i gammalt tänkande har man självfallet utgått ifrån atf valutakursernaskall spegla förhållandena på varumarknaderna och därmed skapa förutsättningarför en väl fungerande export och import. Men under 1970-talef har def efterhand visat sig aft kapitalmarknaderna mer och mer har kommit aff styra deviktigaste valutornas värde, Def har hänt att kapitalmarknaderna har gått i en riktningsom varit den , motsatta i förhällande fill varumarknaderna med avseende påvalutakurserna. När dä kapitalmarknaderna har dominerat kursbestämningen hardefta lett fill svårigheter för olika länders utrikeshandel, infe minst ;s,Just denna starka inverkan på valutakursernas bestämning som kapitalmarknadenhaft har naturligtvis gjort def extra vikfigt aff centralbankerna kan samarbetamed olika insatser för aff hälla valutorna hyggligt stabila och fä kurserna atfnägot återspegla förhållandena när det gäller export och import av varor ochtjänster, vilket de i stort sett gjorde , Den brist påsamordning som många - inte minst inom - kritiserade ledde fill atf lägetförändrades, och kom de fem största nationerna vid det s, k, G5-mötet i överens om ett visst valutasamarbete för aft åstadkomma justdet jag var inne på, Def är bakgrunden fill vad som sägs i denhandelspolifiska deklarationen om de bakomliggande ekonomiska realiteterna, har en valutakorg, som enligt vår mening är välanpassad för atf vi skall kunna åstadkomma största möjliga bidrag fillvalutastabiliteten i , Vi har inga planer på atf ändraden, och nägot Prot.1985/86:105 EMS-deltagande är därför inte aktuellt för , Den andra frågan som inte närmareär berörd vare sig i den handelspolifis- kadeklarationen eller i budgetpropositionen är den uppgörelse med EG som skedde isamband med och inträde och som gällde fiskeomrädet. Blandde frågor som fiskarna i fidigare har krifiserat är just aft de infehaft möjlighet att tullfritt föra in fiskkonserver i , När detgäller den frågan har vi ju nu fått vissa koncessioner avseende de länder fillvilka EG tidigare icke har släppt in svenska konserver tullfritt, Def är ettled i uppgörelsen, Eff annat är att vi har fåtf ett permanentat system avseendeen tullfri kvantitet sill, vilket också har varit ett stort problem somfiskarna mänga gånger har tagit upp med regeringen, Fiskarna har också varitmed i beredningsprocessen i inför de förhandlingar som ledde fill attvi kunde nå ett resultat med EG, ett resultat som visade på god vilja från EG:ssida aft lösa gamla och långvariga problem, 23 () replik: Just Plazaöverenskommelsen, alltså den överenskommelse somMats kallar för G 5, visar ju atf den utveckling somMats beskrev har fört oss långt bort frän de fasta växelkurser som viså väl behöver. Utvecklingen efter Plazaöverenskommelsen, med def snabbadollarfallef och den sedda återhämfningsfendensen,visar just att kapitalmarknadskrafterna, pä def sätt som säriktigt påpekade, dominerar prisbildningen när det gäller valutorna i världen.Att medverka till aft återfå stabila valutakurser blir alltså en utomordentligtviktig uppgift för all handelspolitik. Det är beklagligt att regeringen infaren så passivhållning i den här frågan, så atf man förklarar sig vara nöjd med det nuvarandesvenska valutaarrang-emanget. Men jag kan ju å andra sidan acceptera att MatsHellström gör detta uttalande, eftersom jag naturligtvis är medveten om affvalutapolitik inte är hans bord, 24 (); Egentligen ärmitt anförande i första hand en replik. Jag tycker aft bör läsa på litet mera om EFTAän han har gjort, I varje fall fick man av def han sade i talarstolenintrycket atf def behövdes viss påläsning. Först och främst består EFTA inte av fyra utan av sjuländer, def är viktigt aft notera. Dessa länder är visserligen smä men i mänga avseenden naggande goda. Just ur den aspekt som har tagit upp den här frågan, nämligen Europasamarbefet, tror jag aft EFTA är speciellt viktig, EFTA har nått den omfattning som vi tror aft den långsiktigt kommer aff ha. Vi vet också atf man inom EFTA har varit mycket akfiv när det gäller samarbetet med EG, De här sju små staterna har insett aff def är bättre atf samarbeta inom ramen för EFTA om nian vill nå resultat i förhållande till den stora Europeiska gemenskapen. Eftersom EFEA sammantaget ändå är EG:s viktigaste handelspartner, har fakfiskt EFTA-länderna, inom ramen för 52 EFTA-samspelet, en stor betydelseför EG, Därför kommer EFTA enligt min uppfattning inte atfminska utan tvärtom aft öka i betydelse framöver. Det gäller speciellt ur deaspekter som har tagit upp, nämligen ett ökat samarbete med EG påde områden där det är rimligt aft tänka sig ett sådant. Visstbehövs det, som säger, en ökad samordning inom för attkomma fill rätta med arbetslösheten. Men det innebär ju inte aft vi skall gåmed i EG, Vi behöver ju bara peka pä aff den alliansfria politik som vi för defacto utesluter ett medlemskap i . Den samhörighet vi känner med Europatotalt sett är pä mänga punkter förvisso ganska stor. Men vi kan ju hysa enviss skepsis mot att det är möjligt att föra den politik som vi anser är viktigför atf kunna bekämpa arbetslösheten. Därför tror jag mera på ett ökatsamarbete i , och gärna på def säftet att vi nu tar det steg som vi bordeha tagit för länge sedan, nämligen aff vi får en fungerande gemensamkapitalmarknad. Jag tycker atf vi här kan gå fram hårdare än vad vi hittillshar gjort. Jag delar deras uppfattning som i den här debatten har sagt atf vihar varit för tveksamma. Vi är för flata när det gäller aff ifrågasätta aff vi inte skulle kunna gä fram med en nordisk ekonomisktullunion. OECD-reglerna ger ju de facto en tullunion och andra typer avekonomiska unioner rätt aft fä undantag frän denicke-diskrimineringsbe-sfämmelse som finns med i . Jagtycker atf den stora samhörighet som vi har i är viktig, och det ärlitet tragiskt att vi nu på många sätt trampar tomgång i detta samarbete. Viborde med den samhörighet som vi har kunna gå vidare till nästa nivå, enfullständig kapifalunion och ett valutasamarbete. Det är min förhoppning aff viskall kunna fa detta steg ganska snabbt. 25 (): Jag vill gärna göra glad och säga att jag visst hadefel; antalet är sju. Jag behöver inte gå till några skrifter för att göra defmedgivandet. Men det grundläggande och väsentliga är väl egentligen att maninom EFTA-EG-samarbetet rör sig inom en mer begränsad ram än i det samarbete nationernaemellan som förekommer inom EG, Jagvill peka på ett par yrkanden i en moderafmotion som väcktes vid förrariksmötet och som behandlades här . Där yrkades att vi skulle närma ossEG exempelvis för atf utveckla de parlamentariska förbindelserna, för attåstadkomma ett ramavtal om forskning och industripolifik, för att öka depolifiska kontakterna med och med Kommissionen, för att ökamiljösamarbetet, för att öka samarbetet i fråga om rättsutveckling och för attöka samarbetet inom biståndspolitiken. Denna lista visar hur mycket störreverksamheten inom EG är än den rena frihandelsdiskussion som förs mellan EFTAoch EG, Jagmenar aft om man på def sätt som vi är ense om blir nödvändigt skall komma tillrätta med ett av många stora problem, är det bättre att vara direktmedlem i EG än atf filtrera sin ståndpunkt genom EFTA, Tillsist, herr talman, vill jag sä gärna ansluta mig till ståndpunkt här när det gäller förhällandet till kapitalliberaliseringsstadgaoch strävandena aft utveckla en nordisk kapitalmarknad. Hindret är egentligenbara def aft tyngd och röststyrka inte ärtillräcklig i det socialdemokrafiska partiet. Jag hoppas därför, LennartPettersson, att den skall växa där, 26 (); Jag tackar för önskemål atf min röststyrkainom partiet måtte växa på denna punkt. Också jag har den förhoppningen. På alla de punkter som fördes fram i den moderata mofionenoch där framhöll aff det var viktigt att samarbeta med EGförekommer det i verkligheten diskussioner mellan EG och EFTA-länderna, Defgäller beträffande forsknings- och ufvecklingsa;fbefe, den ekonomiskapolitiken, miljöfrågor, varumärkesrätt, standardiseringsfrågor och många andrasådana saker. Om man sedan i slutändan hamnar på bilateralaöverenskommelser mellan EFTA-länder och EG spelar det mindre roll, men EFTA harnu denna vägröjande uppgift, och EFTA utövar denna med allt större framgång. Överläggningen var härmed avslutad. Föredrogs konstifufionsutskotfefs betänkande 1985/86:16 ompresstöd (prop, 1985/86:100 delvis), 27 HANS NYHAGE (m): På förslag av konstitutionsijfskottet begärderiksdagen vären 1984 att en parlamentarisk pressutredning skulle tillsättas.Regeringen effektuerade denna begäran , och den tillsattautredningen skall enligt sina direktiv göra en samlad översyn av def statligapresstödet. Detta är den sjätte pressutredning som tillsafts, vilket ioch för sig vittnar om att utformningen och konsekvenserna av presstödet inteinneburit de posifiva effekter avsåg när det infördes för nu 16 ärsedan. Presstödssystemet har också varit föremål för stark kritik. Detta hargällt såväl principerna för stödet som utformningen och de utgående stödbeloppensstorlek. Stödet har bl. a. kommit att användas på sätt som ingalunda varitavsikten genom t. ex. edifionering och flyttning av redaktioner. Det hardäremot infe i någon större omfattning använts för genomförande av nödvändigarationaliseringar för att därigenom åstadkomma att tidningen kan klara sig avegen kraft och säledes bli fri och oberoende. Till detta kommer att stödet inteär konkurrensneufralt utan ger de bidragsberättigade tidningarna förmåner sominte kommer övriga till del. Vi har ocksä sett avskräckande exempel på hur presstödetlagts till grund för nystartande av tidningar utan atf de reellaförutsättningarna har funnits för en dylik satsning. i grundade sin existens på presstödet. Vi vefalla aft dessa satsningar misslyckades - helt enkelt därför atf det infe gåraff basera en tidningsidé på presstöd. Den sjättepressutredningen har uppenbarligen en mycket viktig uppgift aft fylla.Den bör finna vägar atf såväl reducera samhällets konsfnader för presstödet somföreslå ett stödsystem som är mer effektivt och rättvist än det nuvarande.Utredningsdirektiven ger utredningen alla möjligheter aff åstadkomma detfa,och man får verkligen hoppas att utredningens ledamöter är besjälade av deninställningen aft den sjätte pressufredningen - i motsats till sina föregångare- skall leda till ett konstruktivt och posifivt resultat. Den nya pressutredningens arbete beräknas pågå under såväl1986 som 1987, kan förväntas kunna ta ställning fill förändringar istödsystemet 1988, vilket innebär atf eff nytt sysfem kan komma aff fillämpastidigast under , Detfa medför aff vissa förändringar i defnuvarande systemet måste kunna göras trots atf utredningen säledes pågår. Årets budgetproposifion innehåller några ändringar mot vadsom gäller. Således slopas stödet till organisationstidskrifferhelt som stödet fill kulturtidskrifter höjs med 7 milj, kr,,varigenom avses att möjliggöra stöd också fill vissa organisationstidskrifter.Vidare görs infe längre någon skillnad i bidragshänseende mellan tidningar medhögst hushållstäckning och tidningar med högre täckning, Därfill görsvissa justeringar på de minimibidrag för flerdagars landsortstidningar som förnärvarande utgår. Från moderata samlingspartiefs sida godtar vi deföreslagna förändringarna men kräver aft produktionsbidragen skallskäras ned i förhållande fill regeringens förslag, Pä motsvarande sättföreslår vi en halvering av anslagen till utvecklingsbidrag ochsamverkansbidrag. Däremot anser vi att efableringsstödef skall vara oförändratför att presstödsnämnden därigenom skall ges erforderliga möjligheter atfmedverka fill nyetableringar som kan påverka mångfalden i pressen på ettposifivt sätt. Sammantaget innebär de av oss föreslagna besparingarna päpresstödet en minskning av anslaget med 87,9 milj, kr, i förhållande fillregeringens förslag. Vi moderater hävdar som bekant nödvändigheten avlångtgående besparingar pä statsbudgeten beroende på det statsfinansiellaläget. Vi anser att dessa besparingar också måste omfatta presstödet - detta sämycket mer, som det nuvarande stödet är behäftat med betydande brister, vilketjag tidigare påtalat. Utöver dessa besparingar tillkommer sä den besparing om 40milj, kr, som slopandet av stödet till organisationstidskrifter innebär. Dettaär ju ett gammalt moderatförslag, som ocksä vunnit regeringens bevågenhet.Sä sent som föregående år diskuterades slopandet av detta bidrag här ikammaren. Då försvarades stödet emfatiskt av utskottets talesman. ärinställningen en annan, vilket vi moderater posifivt noterar. Lät mig bara i sammanhanget fastslå, att det förhållandetatt möjligheter nu kommer atf öppnas för vissa organisationstidskrifter aff fåbidrag över kulfurtidskriffsstödet inte får innebära aft kulturtidskrifternasbidragsmöjligheter därigenom undergrävs. skall enligtvär mening i huvudsak finansieras genom medlemsavgifter. Endast i undantagsfallskall alltsä sådana tidskrifter kunna erhålla stöd fränkulfurtidskriftsan-slaget. Med def anförda yrkar jag bifall fillreservation B 1 angående stöd fill dagspressen. 28BIRGIT (): föreslog vi i folkpartietatf stödet till dagspressen skulle förbli oförändrat. Det fanns många argumentför defta. Det är uppenbart aff de nuvarande pressfödsreglerna har enkosfnadshöjan-de effekt pä tidningsframställningen inom hela dagspressen -sålunda infe bara på stödtidningarna. Det nuvarande stödsystemet drar med sig ständigt större kravpå stödåtgärder, och djupgående åtgärder inom branschen för att rationaliseraoch hålla tillbaka kostnadsutvecklingen kommer infe fill stånd. Tidningarnaanpassar sina dispositioner till def förväntade presstödet. Exempel saknas intepå aff stödet brukas på ett sådant sätt aff def medför konkurrenssituationersom i sin tur kräver presstöd. Stöd kräver ännu mera stöd. Trots det genomfördes en kraftig höjning av stödet filldagspressen. Näsfan inget annat anslag höjdes med , Folkpartietröstade emot den höjningen på ca 37 milj, kr, I konsekvens med detta föreslårvi att presstödet skall sänkas eller ca 20 milj, kr. Vi finner detoacceptabelt aft sä kraftigt höja stödet fill en bransch som de senaste årenallmänt sett har haft en gynnsam konjunktur. återkommer regeringen ochföreslår förändrade regler som ytterligare höjer stödet med 15,5 milj, kr. Propositionen föreslår atf femte pressutredningensanalyser och förslag i sin helhet överlämnas till sjätte pressutredningen, varsuppgift är att göra en heltäckande översyn av presstödet. Vi finner det rikfigtaft förfara på detfa sätt, eftersom den nya pressutredningen just har börjatarbeta enligt direktiven och skall överlämna sitt betänkande , I avvaktan på utredningens resultat är det ocksä rimligtatt nuvarande regler får hgga fast. En central tankegång i stödsystemet är attdet finns ett samband mellan en tidnings täckningsgrad och ekonomin. med en täckningsgrad ett mindre stöd än fidningar med enlägre täckningsgrad. Detfa föreslår nu regeringen skall ändras utan aft manavvaktar utredningens resultat. Skälet, aff gällande skillnader i bidragsnivåerinte är ekonomiskt motiverade, äir inte särskilt övertygande. Om man i ställettittar på vilka tidningar som avses kanske man bättre kan förstå regeringensförslag. De torde vara , , ,, , och Folket. Det är ju ingennyhet att socialdemokraterna ursprungligen såg presstödet som ett tillkommandepartistöd. Jag ber aft fä yrka bifall till reservafion B3, angående stöd till dagspressen, vilket innebär en besparing i förhållandetill utskottets förslag med ca 35 milj. kr. Regeringens generositet till dagspressen sfär i bjärtkontrast fill hur man behandlar de ideella organisafionernas fidskrifter.Stödet till organisations-tidskrifter skall avskaffas helt, 470 organisafionerblir av med sitt statsbidrag. Vi har inget emot atf merparten av detta stödförsvinner. Vi föreslog nedskärningar i detta stöd, förslagsom då inte biföll. Inte minst gäller det kategorinmedlemstidskriffer, som utgör huvuddelen av antalet. Ofta är dessa utgivna avintresseorganisafioner med betydande ekonomisk styrka, t, ex, SAF-fidningen,och , Radikaltannorlunda förhåller det sig med de ideella och religiösa Där finns inte någon motivering i ekonomiska Prot, 1985/86:105intressen, och deras verksamhet finansieras i huvudsak genom insamlade 2april 1986 medel på frivillig väg. Till dessa organisationers fidningar utgår bidragmed ca 13 milj, kr, Folkparfiet föreslär aff dessa fidningar skall få behållasitt stöd, Detfa har Socialdemokraterna, och cenferpartisterna iutskottet motsatt Ett stort antal tidskrifter, utgivna av religiösa,nykterhetsvänliga, politiska, miljöfrämjande, idrotts-, försvars- ochhandikapporganisationer drabbas. För många av dessa tidskrifter är även effmarginellt stöd av väsentlig betydelse, 40 milj, kr, till organisationernasfidskrifter tas bort och ersätts med 7 nya miljoner till kulturtidskrifter.Enskilda motioner från centerpartister och socialdemokrater kräver aft ideellaorganisationer, ungdomsorganisationer, studieförbund, politiskaorganisationer, nykterhetsorganisationer, trossamfunden och fackförbundspressenskall garanteras stöd inom ramen för def uppräknade kulturfidskriftssfödef. Majoriteten i utskottet yrkar i och för sig avslag påmofionerna men säger atf "inga principiella hinder föreligger för attorganisationstidskriffer av olika slag, som infe längre kan få stöd från annathåll, kan erhålla bidrag fill sin verksamhet. Alldeles klart gäller detfa detyper av organisationstidskriffer som berörs i motionerna," Man försöker ge sken av atf de kulturtidskrifter ochorganisationstidskrifter som tidigare fick samsas om 50 milj, kr, nu skullekunna samsas om 17 milj, kr, utan atf det kommer att drabba någon, Därfillkommer att med nuvarande regler inte kan reservera pengar tillfidskrifter med en viss inriktning, t, ex, miljö, nykterhet eller handikapp.Kulturrådet skall förutom en del andra granskningar ocksä göra enkvalitetsgranskning. Jag vänder mig mof sättet atf bereda defta ärende här iriksdagen. Först avskaffas stödet fill organisationstidskriffer. skallkulturufskoffet se om det går aft inordna organisationstidskrifterna inomkulfurtidskriffsstödet. fär vi svaret pä den frågan här i kammaren,Def har infe förekommit någon vettig samordning av behandlingen av detfaärende, och vem som blir lidande - de fatfiga ideella organisationernastidskrifter eller kulturtidskrifterna - kan vi inte veta , kommer senare atf vidareutveckla vär syn pä denna fräga. Herrtalman, jag ber aff få yrka bifall fill reservationerna B 3 och A 1, 29 (): Inledningsvis vill jag konstatera aff det råder en bredenighet om atf vi i vårt land behöver ett statligt stöd fill dagspressen.Nivåerna i produktionsbidraget är vi däremot inte helt eniga om. Erfarenheternaav presstödet är atf det möjliggjort en bevarad bredd och mångfald i dagspressensnyhetsförmedling och opinionsbildning. Utan detfa hade mänga röster ipresskören redan tystnat. har fogat en reservafion fillutskotfsmajoritetens förslag, grundad på deh motion vi väckt med anledning av budgetpropositionen. Vi godtar presstödsnämndens anslagsframställning i dess helhet, I och med Stockholms-Tidningens nedläggning skapades en minskad budgefbelasfning, "