prot · G90973 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag uppfattar frågan somretorisk - vet grunderna för det förslag som lades fram och somantogs av , nämligen att när man är gästande forskare i ett land såhänder det ganska ofta att man får vissa förmåner, vilket också vederfaritssvenska För utländska forskare i är situationen den att de inte kanfå förmånen av pension och andra sociala förmåner som normalt tillkommersvenska forskare. Detta har man redogjort för ordentligt i förberedelserna tillde särskilda bestämmelser på skatteområdet som gäller för utländska forskare, tyckte att det var en tillnyktring attskattefrågorna kommer upp i avtalssammanhang. Ja, jag kan väl säga att vissthar det spridit sig att skatter och löner hör ihop. Alltmer diskuterasreallönen såsom en norm som bör gälla i avtalsförhandlingarna, även om detfinns gränser för hur långt man kan sträcka detta resonemang och framför alltvilken effekt det haft. Det ser man pä löntagarnas reallöner under de gångnaåren. Regeringen har i finansplanen alldeles klart sagt att denär beredd att lägga fram ett skatteförslag om det kan påverka avtalsrörelsensförläggning i tiden, dvs, om man kan sikta in sig på ett flerårsavtal, vilketdet finns många motiv för. För den svenska ekonomin skulle det vara mycketgynnsamt med ett flerårsavtal. Jag kan bara konstatera, och det är också ett svar tillStig Josefson. att det inte fanns något sådant intresse från parternas sida attdiskutera ett flerårsavtal när den frågan bragtes på tal. Därmed fanns detheller inga motiv att påskynda ett skatteförslag som skulle kunna läggas framtidigt , utan det kan komma i den ordinarie omgången. Det kan mankanske beklaga, men från parti och från åtskilliga andra håll hardet framförts hård kritik mot att statsmakterna skall på sätt som beskrivs i enutredningsrapport kunna ta upp diskussioner med parterna om annat än baralönen. Jag tycker att skatterna hör till bilden, men det är litet förvånandeatt höra att det här väcks frågor om varför vi inte har lagt fram någotskatteförslag av dem som i andra sammanhang normalt avvisar tanken att detfinns ett samband mellan skatter och löner och menar att statsmakterna skallhålla sig undan från den typen av diskussioner mellan parterna. Låt mig också till beträffandemarginalskatter säga att det kommer ett förslag från regeringen om skatternaunder kommande år. Då är det fråga om att uppnå målet att en majoritet avlöntagarna, som det ursprungligen formulerades, skall ha högst 50 %marginalskatt. Vi har tagit på oss uppgiften att se till att vi så snart sommöjligt uppnår målsättningen att av inkomsttagarna skall ha högst 50 %marginalskatt. Det är klart att det är en av de frågor som kommer att tas upp idet förslag om skatter som kommer att föreläggas . 109KNUT () replik: Att ingen enda av socialdemokraternasledamöter i skatteutskottet är närvarande när i en allmänpolitiskdebatt diskuterar skatter förvånar mig inte - det har hänt . Jag är merförvånad över att statsrådet genom sin frånvaro hållit oss i ovisshetom huruvida han hört våra inledningsanföranden eller ej. har vi fått erfaraatt han har lyssnat på oss, men respekten för borde ha motiverat atthan varit fysiskt närvarande från början. Jag fick inte tillfredsställande svar på de tre frågor jagställde. Bl, a, frågade jag om inflationsskyddet av skatteskalorna skulleåterinföras från 9 protokoll 1985/86:72- 73 den 1januari 1987. Man skall inte lägga sig i avtalsrörelsen, säger statsrådet. Menfaktum är att regeringen har beslutat att det skulle finnas ett visstskydd mot inflationen i skatteskalorna - det har vi haft 1984, och det har vihaft 1985, ehuru det då var otillräckligt. Vi har det inte . Det måste varaav intresse för avtalsparterna om det kommer att finnas något inflationsskyddnästa år. Vidare frågade jag om ståtsrådet kunde garantera attregeringen inte ämnade föreslå skärpta beskattningsregler för aktier när detgäller reavinst och omsättning. som socialdemokraterna harregerat har vi fått en dubbelbeskattning av aktier-19831, o. m. entrippelbeskattning. Vi har vidare fått en vinstdelningsskatt som går tilllöntagarfonderna, vi har fått skärpt reavinst- och förmögenhetsskatt, vi harfått en omsättningsskatt pä aktier och vi har fått ett utdelningsstopp för1984. Jag tror att det vore mycket viktigt för hela näringslivet om statsrådethär kunde ge ett klart besked i frågan, huruvida man ämnar lyssna på LO ochandra förbund som krävt en skärpt reavinstskatt och en skärpt omsättningsskatt. En annan fråga jag ställde som jag inte heller fick svarpå var vilka skatter som socialdemokraterna tänker sig att sänka för att levaupp till ambitionen om ett i stort sett oförändrat skattetryck. Det är ju allombekant att vinstandelen, som är förhållandevis lågt beskattad, minskar närkonjunkturen mattas. Vi står nu inför det hotet. Vilka skatter tänker sigstatsrådet alltså att sänka för att leva upp till ambitionen om ett oförändratskattetryck? 110 (vpk) replik: Högt ränteläge är omfördelande från löntagaretill bank-och annat finanskapital. Nuvarande vinstnivåer är starktinflationsdrivande. Devalveringar är omfördelande från arbetande ochkonsumenter till främst exportindustrin. Höga räntenivåer är omfördelande i boendet.Boendekostnaderna har ju också drastiskt stigit i en normalfamiljs ekonomi.Högre allmänt löneläge skulle vara en stor hjälp för att bekämpabudgetunderskottet, eftersom man då skulle få ett mycket större skatteuttag. Detta är mina teser i den härdebatten. Och alltsammans mynnar ut i påståendet att hela det mycketvälformulerade tal som statsrådet höll, det beskriver en verklighet där dearbetande människorna har fått sämre standard och där förmögenhetsägare ochandra har starkt berikat sig. 111KJELL () replik: förklarade att han inte varden ansvarige ministern då det gäller skatterna. Jag får väl ändå säga att hanförmodligen är ganska väl insatt i skatterna efter sin tidigare verksamhet. Jagvar ett tag orolig för att jag skulle behöva debattera skatterna med biträdandesocialministern, som var kvar här i kammaren. Visserligen är skattesystemet urled och i behov av många insatser, men att man skall behöva lägga dem undersocialdepartementet är väl kanske ändå att ta i. Löneministern hänvisade till Framtid för ,krisprogranimet. Jag vill bara göra några korta kommentarer till detta. Detstår där att konsumtionen måste begränsas, både den offentliga och den privata.De problem vi har beror, som mycket väl klargjordes av andra här i går, justpå att ni inte har gripit er an det som ni själva skrev om. Ni var ju medvetnaom att man måste ta ner de offentliga utgifterna. Här nämndes oljepriserna, som sjunker kraftigt. Jagtycker att det egentligen är en illustration till de problem som fannstidigare. De stora förväntningar som uttrycktes härifrån skall man kanske inteskruva upp alltför mycket. Men jag vill gärna betona att de insatser som hargjort att vi har kunnat ta ner oljeberoendet från till i daggjordes huvudsakligen under de borgerliga regeringarnas tid, och de kostadepengar. Det var ganska stora insatser. Detta nämns också i Framtid för . Bostadssubventioner nämndes här. Vi började, och ni harförtjänstfullt fortsatt att försöka ta ner bostadssubventionerna,industrisubventionerna osv. Vi gjorde en rejäl genomgång. Det satsades väldigtmycket pengar på svensk industri, vilket också är omnämnt i Framtid förSverige. Det talas om personalbrist vid expansion och vid en högkonjunktur. Vigjorde stora arbetsmarknadsinsatser för att hälla kvar personalen och utbildaden, vilket vi har nytta av när högkonjunkturen har kommit. Detta sagtsom en bakgrund. Forskarnafårförmåner-ja, visst får de det. Det finnsstipendier osv., men det är ju inte vanligt att man stiftar speciella lagar förutländska forskare. När det gäller pensionerna sades det att de inte behöver betaladessa kostnader. Nej, det är klart. Men det är också orimligt, om en tyskforskare flyttar hit och en svensk flyttar fill , att de då inte skallbelastas med kostnader för sina sociala förmåner. Det blir ju konsekvensen omman byter på det sättet. Andra länder har ju inte den här typen avskattelagstiftning. Jag skall återkomma i en senare replik till de mindreföretagen, som har mycket stor betydelse för vårt lands möjlighet att fortsättaatt utvecklas gynnsamt. 112STIG JOSEFSON (c) replik: Statsrådet inledde med att tala omhur väl allting hade utvecklats sedan socialdemokraterna kom till makten. Jagvill bara poängtera att underskottet var 90 miljarder somsocialdemokraterna satt i regeringsställning, 1982/83. De som deborgerliga hade makten kunde väl inte inverka sä mycket. Som också statsrådet sade, har det varit högkonjunktur. Vihar haft en gynnsam utveckling i fråga om både oljepriset ochdollarkursen. Jag noterar med tillfredsställelse erkännandet att deninternationella konjunkturen har varit en bidragande orsak till att man detsenaste året har kunnat förbättra situationen, något som vi givetvisallesammans hälsar med tillfredsställelse. Jag noterade också med tillfredsställelse att statsrådet islutet av anförandet erkände att man inte bara skall se till utvecklingen närdet gäller inflation och löner utan att man skall jämföra med hur det är i vårakonkurrentländer. Statsrådet betonade att vi inte kan ha större lönehöjningarän man har i konkurrentländerna. Detta har vi påtalat gång på gång. Detsammagäller inflationen - utvecklingen i får inte vara sämre om vi skallklara oss i konkurrensen på exportmarknaden. Jagställde ett par frågor om skatten, och statsrådet har sagt att regeringen var bereddatt lägga fram ett skatteförslag men att det inte fanns något intresse för det.Är det inte på det sättet att om det skall finnas förutsättningar för attträffa ett avtal på arbetsmarknaden som ligger på rimlig nivå måste man ocksåveta någonting om hur skatterna skall se ut ? Det gälleralldeles speciellt när socialdemokraterna nu inte har gjort någonting för attförhindra att det är inflationen som bestämmer skatteuttaget under detta år. Det är nog nödvändigt att följa riktlinjerna från tidigareår och ange något om skatteuttaget . Jag hoppas att man intehelt har släppt vad som var målsättningen vid trepartiöverenskommelsen ommarginalskatten. Det kommer ett förslag, men jag tror att det hade varitvärdefullt om vi hade vetat någonting om detta. Det oroade mig när statsrådet sade att löntagarna skall hahögst marginalskatt. Jag vill innerligt hoppas att det inte bara ärlöntagarna, att man inte gör en speciallagstiftning där man liksom man gjordeförra året ställer företagarna utanför möjligheten att få en skattelättnad.Avsikten är väl inte att stifta en klasslag mot en grupp i samhället som underde svära åren utan tvivel gjorde en oerhört stor insats och därväldigt många också gör en insats till lägre betalning än någon annangrupp. Jag skall först säga någonting mera omskatterna. tog upp frågan om beskattningen av aktier m.m. Detframfördes farhågor och det kom varningssignaler och fyrop när vi införde ennågot skärpt men som vi ansåg befogad beskattning av vinsterna, som slår motdem som realiserar sina aktier när kurserna är kraftigt stigande. Vi tycker attskärpningen var befogad, och farhågorna för att den skulle slå hårt mot börsenhar inte besannats. Vi har haft en livlig börs, och den har också fungeratsåsom en källa för nytt kapital. Ur den synpunkten värdet bra. även om vi harmånga synpunkter på vissa inslag i börsen och det som är knutet till börsen ochemissionsverksam-heteh. När det gäller företagsbeskattningen förstod jag interiktigt vad menade. Frågade han vad det var för skatter viskulle sänka för företagen när vinstandelen tenderar att gå ned i dettakonjunkturläge? Vi tycker att det finns anledning att se med visstillfredsställelse att en del av de övervinster försvinner som har uppkommitgenom att vi har haft ett mycket högt ränteläge. Detta höga ränteläge har letttill att företag med mycket likvida tillgångar inte sällan haft en huvuddel avsina vinster från sin kapitalförvaltning. Detta har gett en del övervinster somdet inte finns anledning att vara bekymrad för om de intäkterna skulle minska.Företag skall vara företag i första hand och inte banker. Vi blir därför intelika bekymrade som om t. ex. en sänkt ränta skulle leda tillatt bolagens vinster i några fall går ner. Att vinstnivån har varit hög och har måst vara hög har jusamband med att räntan har varit så hög. Det har varit nödvändigt attproduktiva investeringar skall få företräde framför kapitalförvaltning. Därmedhar man också angivit relationerna mellan vad vinstnivåerna behöver vara vidmycket höga räntor och vad debehöver vara när räntan är lägre. Jag har tidigare redovisat att det inflationsskydd somfanns under den borgerliga regeringsperioden inte innebar något bra system. Detrev med sig gammal inflation framöver. Det är inget brastabiliseringspolitiskt system när skattesystemet fungerar på det sättet. Jag är inte heller förvånad över att jag inte höruppskattande ord av över det beslut sedan fattadeom ett höjt schablonavdrag. Det är viktigt att löntagarna får en sådan höjdschablonisering, och det är viktigt för hela skattesystemets effektivitet får ett ordentligt högt schablonavdrag. Dessutom har vi höjt det avdragman kan göra för. Det har stått stilla . Men jag är litet förvånad över att inte få någrauppskattande ord om detta från och , vilkas bådapartier ändå stod bakom tanken att detta var en mycket viktig del av ettfungerande skattesystem. Det gällde att komma bort från en del av dendetaljgranskning som skett i skattesystemet, och det var viktigt att kunnagenomföra den schablonisering som en utredning lagt fram förslag om. Jag ärglad över att detta nu kommer till stånd fr. o.m. 1986, även om man inte kandeklarera efter det . tog upp frågor om krisprogrammet och sadenågot om att socialdemokraterna inte har tagit ner de offentliga utgifterna. Det är ett egendomligt konstaterande. De statligautgifterna har verkligen granskats med lupp under dessa är. Detta har givitmycket fina resultat, som man kan se på budgetsaldona. är ju budgetsaldot eneffekt av två ting; utgifter och inkomster. På utgiftssidan har vi inte kunnatgöra någonting åt de stora ränteutgifter som vi har till följd av tidigareupplåning, men vi har lyckats dra ner andra utgifter. Dessutom har vi haftstora inkomster, därför att ekonomin börjat fungera igen. Det är därför vi harkommit ner till den nuvarande underskottsnivån, någonting osannolikt enligtBengt tidigare skrifter. Kanske hade vi själva inte heller kunnatföreställa oss att vi skulle nå så pass långt. Jag tycker det var litet magstarkt av attyvas över insatser under de borgerliga regeringarna på utbildningssidan. Närdet gäller kvalificerad arbetskraft - tekniker, dataingenjörer, m. m. - fick vimycket snabbt bristsymptom när industrikonjunkturen förbättrades. En av deförsta reaktionerna vi fick från industrihåll, tidigt i högkonjunkturen, varatt det fanns eftersatta utbildningsbehov. Vi var tvungna att göra någonting ätdet. Vi har också gjort en hel del. Men situationen var inte den bästa för attklara en konjunkturuppgång. säger att en devalvering åren omfördelningtill exportindustrin. Det är alldeles riktigt. Då kan man fråga sig; TyckerPaul Lestander att den devalvering som genomfördes var onödig? Vad skullereceptet vara att fä i gång sysselsättning i det här landet och att få svenskexport i gång igen? Det var väl inte en lustig situation som man kunde avläsanär allt fler människor förlorade sitt arbete och när 140 000 industrijobbförsvann från den svenska arbetsmarknaden. Det drabbade i sällsynt hög gradjust glesbygderna, där en försvagning av den svenska ekonomin känns mest. Lestanderskall fundera ett tag till pä hur det förhåller sig med sysselsättning, medränteläge och med de reallöner som vi försöker åstadkomma nu när den svenskaekonomin börjat fungera igen. Visst är det så att räntan är nedsatt, inte kapitalet. Detär just därför som det har varit nödvändigt att försöka få nedbudgetunderskottet. Det är det som drivit upp räntorna. Jag vill inte påstå attvi under dessa år enbart haft hjälp av vpk när det gällt att försöka få nedbudgetunderskottet och därmed räntan, vilket vi också lyckats med. Vi skallförsöka få ned det ytterligare. 114KNUT () replik: Statsrådet riktade inledningsvis kritik motpartivänner. Han sade bl. a. att det föreföll som att någon har tappat bortsitt exemplar av Framtid för . Det kan hända att han tänkte på sinstatsrådskollega kommunikationsministern och ytterligare en prominentrepresentant för socialdemokratiska partiet, som för inte så länge sedan i enTV-utfrågning ansåg att våra kapitalskatter borde samordnas med de andranordiska ländernas. Jag skulle vilja fråga om det också är statsrådetJohanssons uppfattning att en sådan samordning, på alltså väsentligt lägre nivåän , borde ske . Jag kan konstatera att jag inte fick svar pä frågan omregeringen avser att skärpa reavinstskatten på aktier och omsättningsskatten.Statsrådet nöjer sig i stället med att säga att han tycker att det var bra attomsättningsskatten infördes och att reavinstskatten skärptes. Beträffande frågan om skattesänkningar tror jag statsrådetmissuppfattade mig. Jag ville veta vilka skatter - alltså inte baraföretagsskatten utan skatter över huvud taget - som socialdemokraterna tänkersänka för att leva upp till ambifionen om ett i stort sett oförändratskattetryck. Det förhåller sig nämligen så, att om konjunkturerna viker, ökarskattetrycket i procent av bruttonationalprodukten. Då fordras det alltså attvissa skatter sänks för att man skall kunna hålla ett oförändrat skattetryck.Det var den frågan jag ställde. Den var kanske litet oklar, men harstatsrådet en möjlighet att svara pä den. Statsrådet avslöjade också att vi skall få enkonsumentpolitisk proposition i vår. Det tycker jag är utmärkt. Statsrådet sadeatt konsumenterna behöver stöd och framför allt hjälp att planera sin budget.Ja, enligt min uppfattning behöver de ju framför allt få mera över i plånbokensedan skatten är betald. Jag tror det är den bästa konsumentpolitik somregeringen kan föra. 115 () replik: Statsrådet sade att den gamlamodellen för inflationsskydd inte var bra, och jag kan i viss mån hålla med omdet. Den nya, som vi fick till det här året, var inte speciellt bra den heller,för det var inget inflationsskydd alls. Men om vi kommer in i en något meramåttlig inflationstakt än vad vi har haft, har det inte så stor betydelse, omman har den gamla eller kanske någon ny modell. Schablonavdragentror jag att jag skal! Med de oförändrade utgifterna avser jag i huvudsak denkommunala expansionen, men naturligtvis också de offentliga utgifterna totaltsett. är heltenkelt relationerna häremellan som gör att vi inte kan eller har svårt attskapa någon reallöneökning. Beträffande det osannolika i skriftervill jag säga att det är lika osannolikt i Framtid för på något ställe,och även i många andra skrifter som ni har framställt , så det kan viväl lämna därhän. Nej, låt oss koncentrera oss på de små företagen.Folkpartiet har lagt fram ett skatteprogram som tar mycket starkt fasta påtillväxten inom industrin. Då är de små företagen oerhört viktiga, därför attde tjänar som underleverantörer. Vinstutvecklingen i de små företagen är långt ifrån densom har varit vanlig i de stora företagen, men de små företagen har samma kravpå sig att hänga med på ny teknik, utvecklas, investera, klara utbildningen avsin personal och allt sådant. Här finns ett oerhört problem, som vi måste taoss an. har vi inte sett så mycket från socialdemokratisk sida avstimulans - i och för sig inte till företagaren heller. Det har mest handlat ominskränkningar och nya pålagor. Den gamla synen på företagaren som litet suspekt har nitydligen oerhört svårt att få bort. Ni har t. ex. slopat rätten till avdrag förskadestånd. Det innebär att man betraktar det som ett brott när en företagareråkar göra fel mot en arbetslagstiftning som faktiskt är kolossalt besvärligatt hantera. För medhjälpande maka finns det stränga tidsregler, som inteheller uttrycker något annat än ett stort misstroende. För barn gäller hårdatidsregler för när man kan få ut lön från det familjeägda eller föräldraägdaföretaget - också det ett visst uttryck för misstro. Hela den biten måste vikomma ifrån, menar jag- Dessutom måste vi ta oss an utbildningsproblemen. De ärdelvis storindustrins problem - den måste se till att betala sinaunderleverantörer ordentligt - men det är också ett problem för oss här att setill att de får rimligare villkor och med de stora företagen mera jämförbaravillkor. 116PAUL LESTANDER (vpk) replik: Låt oss först reda ut detta med devalveringen. Jag har den uppfattningen att den av socialdemokraternadirekt vid regeringsövertagandet utförda devalveringen var en mycket effektivhjälpmotor för att öka farten i ett begynnande konjunkturskifte - ökamarknaderna, försäljningarna samt farten och vinsterna i den svenskaexportindustrin. Men devalveringen var ändock omfördelande mellan kapital ocharbete. Det är två sanningar på samma tema. Att devalveringen också har gett vissasysselsättningspolitiska effekter är vi självfallet överens om, utifrån vad jagsade först. Så till den andra frågan, som alltså var vpk ochbudgetunderskotten. Vi har haft en mycket mer expansiv politik i vårabudgetmotioner än socialdemokratin, och därför har vi hamnat på högrebudgetunderskott. Alltså är statsrådets konstaterande att man inte allfidblivit hjälpt av vpk helt korrekt -utom beträffande den senaste budgeten, därvi faktiskt har hamnat på exakt samma, budgetunderskott som socialdemokraterna. Men jagskulle ha velat att statsrådet hade kommenterat en annan fråga som kanskehar större nationellt intresse än de här, och det är frågan omproduktionsavgifter på de äldre vattenkraftverken. Det var en gång ett företag som hette , somunder den senare delen av sin verksamhet i huvudsak hadevattenkraftsproduktion. Det ägdes då av en man som hette . Närhan flyttade från med sina miljoner, eller kanske miljarder, kunde hannaturligtvis inte ta kraftverken med sig. Om man i ett tidigare skede hadeinfört en produktionsavgift skulle naturligvis ytterligare en del av substansenha stannat kvar - eftersom han inte heller hade kunnat ta med sig den skatt somhade tagits ut. Jag skulle gärna ha velat få en kommentar från statsrådetom vpk:s förslag om en produktionsavgift på äldre vattenkraftverk. 117STIG JOSEFSON (c) replik: Statsrådet sade att det inflationsskydd somvi hade inte var bra. Jag vill fråga: Är det bättre att låta inflationen höjaskatteuttaget? När det gäller schablonavdraget var det inte så somstatsrådet trodde, att ställt sig bakom förslaget. Vi gick emot detförra året, och vi går emot det . Vi anser att det är orättvist. Detutesluter pensionärer och till viss del låginkomsttagare, och det utesluterföretagarna. Som jag sade i mitt förra inlägg hoppas jag faktiskt attavsikten inte är att fortsätta den vägen, att pä detta sätt åstadkommasärskilda skatteregler för vissa grupper i samhället. När det gällerföretagarna är det utmanande att det är den företagsform som företagaren valtsom är avgörande för beskattningen. anser för sin del att det skulle vara betydligtbättre att höja grundavdraget vid den kommunala beskattningen. Jag ställderedan i mitt första inlägg frågan om inte också socialdemokraterna skulle kunnatänka sig att vara med att höja grundavdraget. Vi yrkar på en höjning från . Vi anser att det skulle vara en rättvisare form för attåstadkomma lättnader för alla och inte bara för vissa grupper. Man frågar sig också om socialdemokraterna nu har föravsikt att använda skattesystemet för att på nytt öka strömmen till tätorterna.Först ändrade man bilavdraget - tog bort avdraget för fasta kostnader ochförsämrade för pendlarna. ändrar man schablonavdra,get, vilket innebär attden som inte har några kostnader får . i ett extra avdrag. Men om manhar kostnader som överstiger . så får man ingen del i den nyaskatteförmån som förslaget innebär. Vi kan inte anse att det är rimligt att mantillämpar ett sådant system.