prot · G90951 · 1985-12-31 00:00:00 — har alltså inte fått fullständigt gehör för sinuppfattning. Jag kan dock inte inse varför de - åtminstone temporärt - inteskulle kunna dela utskottsmajoritetens uppfattning. Men, som sagt, förmodligenär man på den kanten irriterad över att de kommande kostnadsökningarna drabbarolika upplåtelseformer och inte undantar vissa, Icentermotionen anförs bl, a, att måste ha rätt att få ta ställningtill viktiga principiella ändringar, t, ex, i samband med budgetpropositionen,I och för sig kan man hysa förståelse för en sådan tanke. Emellertid kan manmycket väl och bör redan nu kunna fatta beslut i ärendet, inte minst motbakgrund av de relativt små kostnadsökningar för som blir följden avett bifall till propositionen. Jag kan lämna kammaren den upplysningen attriksgäldsfullmäktige i går beslöt föreslå regeringen att bestämma bostadslåneräntanför 1986 till , Detta är högre än vad som skulle bli följden omnuvarande regler skulle gälla . Om regeringen följerriksgäldsfullmäktiges förslag, och det finns mycket som tyder på det, kommerkostnadsökningarna efter skatt för den genomsnittiige småhusägja-ren att blimindre än , . Jag har naturHgtvis fuH förståelse för att varjekostnadsökning kan vara tung för den enskilde. Jag hoppas dock attcenterpartiets oro för inträffade kostnadsökningar i någon mån kan stillas avvad jag nu anfört. Vidarekritiseras regeringen i centermotionen för att inte ha genomfört åtgärder somstimulerar tiH förhandsinlösen av mindre bostadslån, I det avseendet tordemotionärerna bli i inte ringa omfattning tillgodosedda, eftersomen räntesättning delvis på marknadens villkor förmodligen kommer att innebäraatt bostadslånen löses in och ersätts med lån hos bottenlåneinstituten ellerhos bankerna. När det gäller vpk har jag egentligen ingen annankommentar än att vpk inte vill medverka till en viss anpassning avbostadslåneräntan till marknadens villkor. Utskottsmajoriteten har utförligtmotiverat sin uppfattning, och denna stämmer inte med vpk;s förslag. Moderata samlingspartiet aktualiserar sitt framförda och av övriga partier hårt kritiserade förslag omräntebidragssystemets utformning. Förutom att frågan bör behandlas i sambandmed och bostadsutskottets granskning av budgetpropositionen, villjag säga att jag är förvånad att aktualiserar ett förslag som mötteså stort motstånd från en bred riksdagsmajoritet för endast drygt ett halvt årsedan. Jag skall inte här gå in på förslagets effekter utan hänvisar till s. 9och 10 i nu föreliggande betänkande. Vpk:s motion om att besparingarna för staten skall kommabostadssektorn till godo i form av höjda bostadsbidrag får behandlas till vårenvid bostadsutskottets genomgång av budgetpropositionen. När det gäller räntan avseende vissa förvärvslån föreslårutskottet ett tillkännagivande till regeringen. Det gäller vissa ägare avsmåhus som köpt sina hus av staten. Dessa lån, som kan vara ganska stora,förenas inte med räntebidrag. Kostnadsökningarna för den enskilde kan bliganska höga. 1 avsikt att undvika alltför stora ökningar bör regeringenytterligare överväga hur räntan för dessa lån skall bestämmas. Jag yrkar på alla punkter bifall tiHutskottets hemställan i betänkande 1985/86:10. AnL 7 ROLFDAHLBERG (m) replik; säger att hon har svårt attförstå att vi moderater har avvisat det här förslaget. Hon tror att det berorpå att vi, som hon säger, är upprörda över att förslaget drabbar allaupplåtelseformer rättvist. I mitt inledningsanförande pekade jag just på hurorättvist det i verkligheten slår. De som har subventioner slipperfastighetsskatt och de slipper ränteuppräkningen. Men de som har ramlat ursystemet får både fastighetsskatt och kraftigt höjd ränta. Det är rättvisaenhgt . Sedan kommer hon in på våra besparingsförslag iräntebidragssystemet, som har diskuterats tidigare. Vi har beräknat att kunnagöra en besparing på , och vi kan jämföra det medsocialdemokraternas bostadspolitik på dessa områden. Ni har infört en fastighetsskattsom belastar de boende med , och ni kommer med förslag omextra upptrappning av den garanterade räntan . Några sådanaförslag behöver inte vi göra, som har ett genomarbetat system. Ni har, som jagpåpekade i mitt inledningsanförande, inga förslag som kan ge människornamöjlighet att leva på sin lön, t. ex. genom sänkning av skatterna eller genomett rejält stöd till barnfamiljerna. Om man tar in allt detta i bedömningen är det helt klartatt de pålagor och skatter som socialdemokraterna ålägger de boende ärbetydligt större än de minskningari subventionerna som vi moderater föreslår, kombinerade med skattesänkningar, AnL 8 , () replik: anförande bevisar egentligenhur oplanerad verksamheten är inom . Hon säger t, ex, attdet förslag som jag och har fört fram, att vi borde försöka stimuleratill en tidigare inlösen, säkerligen kommer att bli genomfört. Blir det så,vilket jag tror, är vi aHtså överens om detta. Men det är inte länge sedan vihär i kammaren diskuterade gång på gång återkommande förslagtill anslagsökningar för att anskaffa nya datasystem. Vi har sagt: Rensa då utförst, så att datasystemet sedan blir anpassat till den förvaltning och denlånestock som blir aktuell i fortsättningen, säger att det har varit upprörda känslor.Ja, det kanske inte är så märkvärdigt, 1 ett enda svep föreslår regeringen en20-procentig ökning av kostnaderna för den statliga lånedelen. blir denkanske något lägre genom det förslag som riksgäldsfullmäktige har lagtfram till regeringen. Vi reagerar mot att det bara är en kategori som kläms åt,och det är småhusägarna som har kommit ut ur räntebidragssystemet. Jag villfråga om inte regeringen och riksdagsmajoriteten kan ge besked om hur det blirför en fastighetsägare som alldeles gått ut ur räntebidragssystemet. Skallhan komma in i räntebidragssystemet igen? Det betyder nämligen ganska mycketpengar. Dels slipper han uppräkningen för , dels behöver haninte betala fastighetsskatt. Totalt sett är detta mycket pengar. Socialdemokraterna resonerar som så, att de som bor ismåhus och inte längre har statiiga bostadslån är någon sorts ekonomisköverklass som tål vad som helst. Man har tydligen glömt bort Strängs gamla tesatt det är vanligt folk - "vårt folk" som han en gång sade - som bori sådana hus. Därför tycker vi att det är dålig ordning på den politiksocialdemokraterna bedriver, sade inte ett dugg om vilka effekterförslaget kommer att få för kommunerna. Jag gjorde den beräkningen i mitttidigare inlägg att vi faktiskt kommer att besluta att vältra över storakostnader på kommunerna. Det verkar visserligen inte 1986 utan först när detblir fråga om deklarationen , Men det är en väsentlig övervältring somäger rum. AnL 9 TORECLAESON (vpk) rephk: Vi har av fått höra attriksgäldskontoret föreslår att bostadslåneräntan skall sättas till13,, dvs, en höjning jämfört med vad som gäller och med 1,65 %jämfört med vad som skulle ha gällt om vi gått efter nuvarande regler för attfastställa räntan. Det är bra att vi fick det beskedet. Det är en ytterligarekomplettering till redovisningen av innehållet i propositionen. Men kvar ståratt om fattar ett sådant beslut har vi gett regeringen fullmaktatt också framöver fastställa bostadslåneräntan, och man är då inte längrebunden av räntan på de långa statsobligationerna, vilket man har varit alltsedan1967, Sedansäger att vpk inte vill medverka till en marknads- Det är helt rikfigt uppfattat. Det vill vi absolut integöra! Den höga räntenivå som vi har bidrar tHl en omfördelning av förmögenhetertill dem som redan har kapital från dem som tvingas låna pengar. Likaallvarligt är det att den höga räntenivån håller tillbaka investeringar.Framför allt drabbas bostadsbyggandet. En omläggning av politiken som gör det möjligt att sänkaräntan skulle, som både och övriga ledamöter här i kammarenvet, få mycket positiva effekter. Vi vill därför inte medverka till att riksdagennu fattar ett beslut som innebär att man får en s, k, marknadsanpassning då detgäller bostadslåneräntan. Det får nämligen negativa effekter för bostadsbyggandetoch för bostadskonsumenterna i det här landet. Sedan nämnde också att vpk:s förslag närdet gäller bostadsbidrag får behandlas i samband med budgetpropositionen. Detär vi väl medvetna om. Vad vi har pekat på är att man här i all hast rycker uten begränsad del och lägger fram ett förslag som direkt påverkar samhälletsbostadsstöd. Vi menar att regeringen borde ha väntat med det till dessbudgetpropositionen läggs fram, hoppas säkert liksom jag att vi skalllyckas genomföra de ytterst nödvändiga förbättringarna när det gällerbostadsbidragen, framför allt för barnfamiljerna. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. AnL 10MAJ-LIS () rephk: Jag vill börja med att ta upp den kritik avpropositionen som har framförts av samtliga talare, nämligen att den inte hargett utskottet underlag vad gäller konsekvenserna av förslaget för bådeenskilda och staten, Men enligt mitt förmenande har den bristen undanröjtsgenom ett utmärkt arbete av utskottskanslierna i både finansutskottet ochbostadsutskottet. Enligt min mening finns nu ett bra underlag för beslut. Sedan några ord till , Han säger att vårtförslag inte är mer rättvist ur fördelningspoHtisk synpunkt än deras förslagär. Jag vill erinra om vad samtliga övriga partier i riksdagensade om ert förslag. Ett genomförande av förslag skulle medföra såstora kostnadsökningar för de boende och dessutom leda till sådana olikheter iboendekostnader med hänsyn till olika upplåtelseformer att stora delar av densociala bostadspolitiken skulle raseras. Detta var samtliga övriga partieröverens om . Våra förslag drabbar både de småhusägare som har äldre lånoch kommunerna. Det är riktigt som säger att vi inte vet deexakta följderna, men jag kan försäkra att om man skall görabesparingar måste det drabba någon! Det är en naturlig konsekvens av allabesparingar. Vi är faktiskt i ett sådant statsfinansiellt läge att vi måstebringa ned budgetunderskottet, och det här är en del i det arbetet. Det framförs kritik mot att vi föreslår ett snabbtgenomförande. Men finansutskottet har anfört åtskilliga gånger att regeringenmåste driva en stram ekonomisk politik för att vi skall kunna nedbringabudgetunderskottet. Sedanförstår jag mycket väl att vpk med sin ideologi inte kan vara med om Prot,1985/86:51 Däremot måste jag säga till att - och det ärhan mycket medveten om - när det gäller den sociala bostadspolitiken är vi tHlstora delar överens om att bostadspolitiken skall bedrivas på ettfördelningspolitiskt riktigt sätt. AnL 11 () replik; En sak som sade vill jaginstämma i, nämligen att det är viktigt att minska budgetunderskottet. Det ärockså därför som vi föreslagit de här begränsningarna i räntesubventionerna. När skall recensera vårt förslagåterkommer hon till att det har sådana verkningar att den socialabostadspolitiken skulle raseras. Jag måste då, herr talman, än en gång säga: Omvi gör begränsningar i subventionerna som drabbar de boende med 1,2 miljarder,raserar vi enligt den sociala bostadspolitiken. Men närMaj-Lis är med om att införa en fastighetsskatt som belastarbostadssektorn med 3 miljarder och man dessutom gör extra upptrappningar iräntebidragssystemet och höjer bostadslåneräntan med effekter fören del av de boende på ungefär 400 miljoner, alltså sammantaget en belastningsom är större än den vårt förslag medför, då är det socialt heltriktigt och rätt. Den ekvationen går inte ihop, , och detta gårinte att förklara för folk. Det gamla talesättet att vill raseraden sociala bostadspolitiken håller inte. AnL 12 . () replik: ju inte på de frågor jag ställde och tog heHer inte upp min sakkritikmot propositionsförslaget. Därför har jag egentligen inte mer att säga i dennareplik än att jag naturligtvis instämmer i hennes konstaterande, att om man görbesparingar i statens verksamhet, så måste någon betala dessa. Det är ensjälvklarhet som varit uppenbar för oss . Men det är jubra att den nu också omfattas av socialdemokraterna. AnL 13TORE (vpk) replik; säger att hon förstår attvpk inte kan vara med om det här förslaget. Men vi hade kunnat vara med ochallvarligt diskutera ett förslag om förändring av bostadslåneräntan, om manfrån regeringens sida hade gett en försäkran om att de pengar mansparar in inte skall försvinna från bostadssektorn. kommer det att fåkonsekvenser i form av högre boendekostnader. En lägre ränta, något som viförespråkat och förespråkar, skulle betyda lägre bostadskostnader och ävenmedföra andra prissänkningar. Inflationen skulle också bli lägre. LO;s ekonomerhar beräknat att en sänkning av räntan skulle innebära att inflationenminskar med . Detta är enligt vpk:s mening, något som vi envetet undermånga år framhållit, den väg som man bör gå. Man bör inte gå vägen att försökabegränsa löneökningarna och öka boendekostnaderna. Det är inte där skonklämmer, och det är inte den vägen man skall gå om man vill komma till rätta Det är inte här inflationens orsaker står att finna. Man bör istället gå vägen över sänkt ränta och en konsekvent lågräntepolitik. Sedan är och jag - tror hon, helt riktigt- överens om att den sociala bostadspolitiken skall bedrivas så att den blirfördelningspolitiskt riktig. Det går väl bra att säga det, då måste man också i sak lägga fram sådana förslag - och ta ställning tillolika förslag från dessa utgångspunkter. Och det är det vi från vpk:s sidamenar att den socialdemokratiska regeringen i det här sammanhanget inte hargjort. Jag vill notera att det är tack vare att nu har slagit följesom det är möjligt för regeringen att nu genomföra den här försämringen. AnL 14MAJ-LIS () replik; Jag skall börja med att kommentera inlägg. En ekonomisk politik som kan bringa ner budgetunderskottetoch en stram finanspolitik kommer att innebära att vi med all säkerhet kommeratt kunna registrera en lägre allmän ränta under loppet av . När det gäller bostadspolitiken i stort är jag mycket väl medvetna om att om man skall nå de fördelningspolitiskamålen, så måste man använda även andra medel än bara de finansiella, alltsåräntepolitiken. Då måste man använda bostadsbidragspolitiken. Och vi är ju heltöverens om att vi skall se till att de som har de lägsta inkomsterna skall gesmöjlighet att efterfråga goda bostäder. Även om vi diskuterar här bådenätter och dagar, så är våra åsikter om bostadspolitiken så vitt skilda att vialdrig kommer överens, och jag. Men jag vill ändå påstå att detförslag som ni lade fram , och som ni återkommer med, innebär så passhöga hyror att vi skulle få en bostadsnöd här i landet om det skullegenomföras. Därför tar vi starkt avstånd från förslag. AnL 15 (): I propositionen föreslås ändrade grunder förbeslut om storleken på bostadslåneräntan. Denna skall således inte längre varaberoende av räntan på långa prioriterade obligationslån utan anpassas tillstatens totala kostnad för upplåning som i allt högre grad sker på marknadsmässigavillkor. I propositionen beräknas att bostadslåneräntan blir 2,5procentenheter högre än vad den skulle ha varit om den varit kopplad till denlånga obligationsräntan för prioriterade statspapper. Bostadslåneräntan har varierat mellan 11och . Med de nuvarande reglerna skulle räntan ha blivit under 1986med det nuvarande ränteläget. Regeringen avsåg således att fastställa räntantill vid bifall till propositionen. Enligt ett besked som vifick i går från riksgäldsfullmäktige blir nu räntan lägre, , när mantillämpar ett medeltal , I propositionen anges även de 13 lånetyper sombostadslåneränta kan tillämpas för. Bostadslåneräntan styr räntan på de totalt80 miljarder kronor som finns i statliga lån. Vi finner det anmärkningsvärt att det i propositionensaknas uppgifter om vilka statsfinansiella effekter förslaget får. uppgifterom vilka låntagare som påverkas och hur de påverkas av förslaget. Det enda somframgick är att de egnahemsägare som får räntebidrag inte påverkas av den höjdabostadslåneräntan. Vi har från i en motion, nr 216, kritiseratregeringsförslaget, bl, a, för att det helt saknar de uppgifter som nämnts.Även bostadsutskottet instämmer i motionens invändningar och tycker att dennakritik är berättigad. , som beretts tillfälle att yttra sig överpropositionen och motionerna, ger i huvudsak uttryck för samma uppfattning.Finansutskottet anser det vara en brist att propositionen inte innehåller någonkonkret redovisning av de inkomstförändringar och utgiftsökningar som förslagetväntas medföra. har tvingats göra en egenutredning av bristerna i propositionen. Genom bostadsutskottets försorg harytterligare material sammanställts, som tidigare påpekade. Deuppgifter om förslagets effekter som tagits in i betänkandet har gjort detmöjligt för oss att bilda oss en sådan uppfattning om regeringsförslaget att engranskning av det blivit meningsfull. Vid vårt ställningstagande för propositionen har vi bl. a.fäst stor vikt vid vad i finansutskottets yttrande till bostadsutskottetanförts om att budgetpolitiken måste ges en stram inriktning, och attansträngningarna måste inriktas på att successivt begränsa budgetunderskottet. Den besparingseffekt på statens utgifter som blir möjliggenom förslaget, mellan 400 och 500 miljoner, är inte obetydlig. Folkpartiethar före valet framhållit vikten av att börja minska de totala utgifterna förstatens bostadssubventioner. Det är mot denna bakgrund tycker detär av besparingsskäl viktigt att stödja propositionen! Låt mig konstatera att är det enda parti somhållit en rak och mot väljarna ärlig linje i denna fråga. Vi har före valet,till skillnad från socialdemokraterna, sagt att det är nödvändigt att minskabostadssubventionerna. Först efter valet vågade socialdemokraterna, genom bl.a. denna proposition, börja en nödvändig minskning av bostadssubventionerna. Vi står självfallet fast vid vår uppfattning. Andrapartier som före valet delade vår uppfattning om principen attbostadssubventionerna borde minskas har efter valet, när ett konkret exempelkommer, övergett sin princip. Vi har i svårt att förstå hur man då kan vinnatrovärdighet när man talar om besparingspolitik. Enligt bostadsutskottets beräkning innebär höjningen imedeltal . Vad som däremot inte tillräckligt beaktats i propositionenär de s,k, statliga förvärvslånen. Innehavare av dessa lån, som har lånesummorpå ibland ,, kan få betydligt större kostnader än som jagtidigare nämnde. Vi har i fått vetskap om att bl, a, i Trollhättanhar tidigare tvingats sälja tjänstebostäder, och staten har dåställt upp med förvärvslån. Här finns en grupp människor som skulle drabbatsbetydligt hårdare än vad som framgår av den beräkning jag nämnde tidigare frånbostadsutskottet. 2 protokoll 1985/86:51 Folkpartiethar uppmärksammat detta i en särskild motion, som föreslår att dessa låntagareskall undantas. Denna motion har bostadsutskottet tillstyrkt, och därigenomkommer denna gmpp av låntagare att undantas. Detta biträdande avfolkpartimotionen kommer att senare här utveckla. Vihar också från i ett särskilt yttrande framhållit att i kommandepropositioner bör ett underlag presenteras som gör det möjligt att bedöma deregeringsförslag som föreläggs , I sammanhanget bör erinras om att deti riksdagsordningen finns regler om utformning av innehållet i propositionersåvitt avser uppskattningen av vissa kostnader (RO 3 kap, 2 § tredje stycket). Ävenom denna regel inte är direkt tillämplig på nu föreliggande ärenden, får detanses ligga i sakens natur att kostnadsredovisning m, m, skall finnas ipropositioner. Medvad som här anförts från sida är vi ändå beredda att yrka bifalltill propositionen, AnL16 () replik: Det är riktigt som säger, att redan underförra föreslog besparingar inom bostadssektorn utan att närmareprecisera dem. angav att man ville spara 46 miljarder under någraår. Det var kanske den största besparing som något parti föreslog. Däremot vardet ingen, inte heller , som under diskussionerna i valrörelsenöver huvud taget hade en tanke på att bostadslåneräntan skulle höjas. Det ärhelt klart att det är en efterhandskonstruktion som nu gör, om manpåstår att så var fallet, efter det att regeringen hade lagt fram detta förslaganslöt sig folkpartiledaren till det. Han sade att hade föreslagitbesparingar, och därför anslöt man sig till detta förslag. Detär emellertid att märka att detta inte är någon besparing. Detta förslaginnebär att man ökar bostadssubventionerna. Man bygger ut subventionssystemet.Det var ju detta som inte ville vara med om, enligt vad mantidigare har hävdat. Därför är det mycket märkligt att så snabbt nappadepå den krok som regeringen lade ut. Det vore väl bättre om hadeutarbetat ett eget förslag när det gäller hur besparingarna inom bostadssektornskulle genomföras i stället för att ansluta sig till första bästa förslag somregeringen lägger fram. Folkpartiethar avlämnat två motioner med anledning av detta. I den första motionen, somsåvitt jag förstår är huvudmotionen, säger att man är medveten omatt detta förslag slår mycket ojämnt och att det slår mycket hårt mot t. ex.dem som har förvärvslån. väcktes en ny motion från andrafolkpartister. I den motionen sägs det att det förmodligen inte har varitregeringens avsikt att förslaget skulle få dessa effekter. Det visar ju attfolkpartiet fick kalla fötter när man började inse vad regeringsförslagetinnebar. Det är därför jag har sagt att det är märkligt attfolkpartiet så snabbt och oöverlagt nappade på regeringens förslag. AnL 17 ()replik; Vi i tycker att principen med marknadsanpassade låneräntorär en viktig princip. När man, som , från statens sida lånar upp belopp hög ränta och lånar dem vidare till bostadslån till en lägre ränta får manen skillnad som man inte förutsåg när man gjorde upp linjerna för hur manskulle tHlämpa lånesättningen. Jaghar tidigare uppfattat på ett sådant sätt att även de har haft denuppfattningen att räntan bör vara marknadsanpassad. Jag är därför litetförvånad över den uppfattning som nu har. Mansäger sedan från moderata samlingspartiet att detta förslag inte innebär enminskad besparing för staten. Det är riktigt, som säger, attbostadssubventionerna i en del fall förlängs med , men nettoeffektenblir en besparing för staten på bostadssubventionerna på ca 400-450 milj, kr.Det kan ni inte bestrida. Detblir alltså som nettoeffekt en besparing för staten, och det är med denutgångspunkten vi från sida säger att det är värdefullt att mankan minska statens utgifter och att man kan börja spara för staten, i det härfallet på bostadslån, RolfDahlberg nämnde att det när det gäller förvärvslånen från sidafinns två motioner och att vi i den första motionen inte exakt utredde hurförvärvslånen slår. Jag har tidigare i bostadsutskottet meddelat att folkpartiethar gjort egna utredningar för att se på underlaget för olika typer av lån. Vihar tyckt att principen att göra besparingar är viktig i detta statsfinansiellaläge, I finns det 20 sådana lån på de belopp jag nämnde tidigare.Dessa uppgifter har vi fått fram från länsbostadsnämnden i . Jagtycker inte att det är så konstigt att man, om man under resans gång får framytterligare uppgifter som pekar på att man särskilt bör beakta de s, k.förvärvslånen, i en särskild motion uppmärksammar detta. Jag är på folkpartietsvägnar glad att utskottet har biträtt den motionen och att vi nu kan undanta demänniskor som har förvärvslån. Genom detta beslut ser vi till att de effektersom annars kunde uppträda icke uppstår. AnL 18 ()replik: vidhåller att nettoeffekten av förslaget bhr en besparingpå 400 milj. kr. Nej, , det blir det inte. Möjligen blir det eninkomstförstärkning för staten på 400 milj. kr. Man tar ju in mera pengar, menman gör ingen besparing. Skulle man föra det här resonemanget, så är också dennya fastighetsskatten en besparing, men det är den naturligtvis inte, utan denär ett sätt att öka inkomsterna. Sedan vill jag bara helt kort kommentera det allra sista som ErlingBager sade. har man, sade han, klarat ut att dessa människor som harförvärvslån utan statliga räntebidrag skulle slippa de här konsekvenserna.Nej, det har man inte alls.