prot · G90959 · 1985-12-31 00:00:00 — Det här skulle i fortsättningen blistyrande för utformningen av jordförvärvslagen. Detta var vad jordbruksministernuttalade, och från utskottets sida har man inte heller sagt någonting annat. Sådär kan man inte förvänta sig att det kommer att bli några lättnader. Jordförvärvslagen har dessutom som hargått haft en mycket liten inverkan på den strukturförändring som vi har settute i landet. Den tekniska utvecklingen, med ökad maskinanvändning som följd,liksom industriella utveckling då industrin ropade efterarbetskraft är faktorer som mer än en lagstiftning har omdanat den svenska jord-och skogsbruksstrukturen. Min erfarenhet från mitt eget län är den att jag inteär övertygad om att det skulle ha sett ett dugg annorlunda ut, däremot hade detvarit betydligt mindre bekymmer och besvär att åstadkomma denna förändring, omvi inte hade haft jordförvärvslagen. Det hade gått smidigare och bättre utandensamma, som vi kanske hade undvikit 8 protokoll 1985/86:56-59 en mängdproblem som jordbruket har fått på halsen just på grund av lagens styrandeinverkan. En friare handel med fastigheter, anser vi motionärer,hade kanske i vissa trakter medverkat till att fler mindre jord- ochskogsbruksfastigheter blivit bestående. Det hade inte varit någon olycka om såhade skett. Det har ju många talare här framhållit. Vad har lagen mera gjort? Jo, den har cementerat enstruktur bland jordbruksfastigheter. Många ägare - dödsbon, samägande ellerenskilda människor - har ansett det vara livsfarligt att över huvud tagetavhända sig en fastighet just på grund av att de kanske aldrig mer skulle kunnafå förvärva en fastighet. Då har man skapat och cementerat en på många områdenomöjlig struktur. Vi har fått en styrning på produktionssidan med hjälp avjordförvärvslagen. Genom jordförvärvslagens krav på prövning av attbärkraftiga enheter byggs upp har enda möjligheten att få ekonomin att gå ihoppå varit att öka animalieproduktionen eller djurhållningen. Dettahar också skapat problem. Det kan alla som sysslar med dessa frågorintyga, Lagen har klart motverkat ett normalt utbud av fastigheter. Vi har fåtten konstlad prissättning genom att vi får en marknad som över huvud taget intefungerar. Det finns mängder av olika saker som den härlagstiftningen har haft i sitt släptåg. När man läser i betänkandet ombehandlingen av motioner blir man något förvånad och undrar om det endera ärfråga om blind tro på en lagstiftning som allena saliggörande, eller om det ärså att man inte vet hur det i praktiken fungerar ute i de olika länen ochlantbruksnämnderna. På s, 3 i utskottsbetänkandet beskrivs de regionalpolitiskahänsynstaganden som skulle vara möjliga. Så här skriver man: "Vidare ärdet möjligt att vägra förvärvstillstånd om egendomen behövs som tillskott tillett begränsat utvecklingsbart eller ej utvecklingsbart företag," Men så ärju alltid förhållandena! Detta blir styrande i alla de ärenden som gällerförvärvstillstånd. Så är fallet. Vad innebär det? Jo, det gördet helt enkelt omöjligt för fler att etablera sig. Det har pekats på en del områden i lagstiftningensom bör förändras. Jag har noterat att det faktiskt inte är mycket kvar som lagstiftningenskulle styra och inte många fastigheter den skulle komma att gälla. Man vill tabort släktskapsundantagen, och prisprövningen vill man förändra, Bruknings-ochbosättningsplikten vill man förändra. Små fastigheter skall kunna gå utanförprövningen. Stora fastigheter skall kunna gå utanför prövningen. Deltids- ochkombinationsjordbruk skall kunna vara utanför prövningen. Vad är det över huvudtaget kvar, herr talman, som den här lagstiftningen behöver finnas för? Att styra en verksamhet så pass som man gör är ett stortbekymmer för en normal utveckling för hela näringen. Det finns ytterligare saker som man skullevilja påpeka. Många av de brister som jordförvärvslagen har, har ju tagits upphär. Jag skall inte förlänga debatten så mycket mer. Jag hade hotat med 15minuters inlägg, men det kan jag kanske korta av betydligt. Jag skulle viljasluta, herr talman, med att påpeka det kuriösa i detta betänkande högst upp pås, 5 när det gäller vår motion 1984/85:1999 om avskaffande av jordförvärvslagen. Man sägerså här; "Yrkandet------ böri enlighet med det anförda inte vinna bifall,"Så fortsätter man; "Det bör påpekas att ett riksdagsbeslut om upphävandeav viss lagstiftning - även om politisk enighet skulle föreligga -måste föregåsav ingående överväganden om beslutets praktiska och formella verkningar, omföljdändringar i annan lagstiftning m, m. Motionen avstyrks," Punkt ochslut. Jag vet inte om man har tänkt sig någon konstitutionellförändring i möjligheter att ändra en lagstiftning, men nog verkardet sä på den här skrivningen. Det innebär ju, om man tar detta ad notam, attom också enhälligt beslutar att följa förslagen i reservationernaskulle detta enligt den skrivningen över huvud taget icke vara möjligt,eftersom man säger att allting måste föregås av ingående överväganden ombeslutets praktiska och formella verkningar. Alltså skulle det enligt dennaskrivning vara tekniskt omöjligt att genomföra de förslag som ställts. Detskulle vara intressant och jag skulle vara mycket tacksam för om någon iutskottet som står bakom skrivningen ville tala om ifall man tänker sig attriksdagen inte längre skall ha möjlighet att upphäva en lag. AnL 33 i () rephk: Jag har inte någon anledning att begärareplik på min partivän , Men beträffande kritiken mot ettangivet stycke på s, 5 vill jag säga att detta enbart riktar sig till detförhållandet att ett upphävande av lagstiftning naturligtvis skullekunna få följdverkningar i annan lagstiftning. Det finns därför skäl attskriva som man gör här att man vill se över detta. När jag ändå har ordet vill jag säga att jag kanske intehelt delar väldigt pessimistiska syn på förutsättningarna fören översyn. Det är väl mycket vanligt att andra detaljutredningar, såsomdödsboutredningen och strukturutredningen, fogas till det material som en nyutredning kan komma att syssla med utan att det för den skull är sagt attmaterialet behöver följas till punkt och pricka. Det trodde jag var såelementärt att det egentligen inte skulle behöva påpekas här i kammaren. harjag emellertid gjort det, AnL 34 () replik: Jag vet inte om övrigaledamöter i utskottet har någon annan uppfattning än i närdet gäller den här passusen huruvida man kan förändra en lagstiftning i riksdagen.Tydligen har icke utskottets ordförande över huvud taget någon synpunkt på attdetta skulle vara en avvikelse från gällande regler. Man är tydligen heltövertygad om att icke skall kunna ändra en lagstiftning. AnL35 (): Låt mig säga med anledning av det som sagts här att detinte räcker med en översyn, som det heter, av jordförvärvslagen. Det behövsradikala förändringar. Det här är ju en fråga som blivitalltmer uppmärksammad av allmänheten. Det är inte längre en teknokratisk fråga omregelsystem, utan det har gått upp för svenska folket i allmänhet att det härhandlar om det svenska landskapet, om människors möjlighet att leva ochöverleva på landsbygden, om miljö i dess vidaste bemärkelse. När jag hör undrar jag om han harfunderat över detta. Har fjärmat sig ifråninläsningen av jordförvärvslagens olika paragrafer och tittat ut över detsvenska landskapet och sett vad som håller på att ske? Jag är övertygad om atten ledamot av riksdag ser klart, men det tycks ändå ha funnits någotav en blockering i socialdemokratins sätt att nalkas och ta ställning till dethär ämnesområdet. Det heter strukturutveckling, storleksrationaliseringosv,, och det är krångligt. Man kan översätta det hela till enlandskapsförändring, en procedur som sker i hägnet och under tvånget av enlagstiftning som innebär att det blir allt färre jordbruksenheter. Allt flermangårdsbyggnader blir stående svarta, tomma och ofta förfallna, ochmänniskorna på landsbygden blir färre. Är det då inte dags att göra någonting åt allt detta? Jo,det tycker svenska folket. Och det har blivit så att massmedia, t, ex,riksradion, gång efter annan tar upp dessa frågor i alltmer intressanta programsom speglar uppfattningen hos människorna och inte hos lagstiftarna, inte hosdem som tillämpar lagstiftningen i första hand i lantbruksnämnderna utan hos demänniskor som ute i det levande livet har upptäckt att utvecklingen inte kanfortsätta på detta sätt. Det kommer inte att finnas den s, k, infrastruktur somkrävs för att kunna leva, bo och verka på den svenska landsbygden. Jag nämnde också miljön - miljön i dess vidastebemärkelse. Vi ser hur landskapet förändras. harjordbruksutskottet här i förhalat behandlingen och lagt dessamotioner åt sidan, för att komma med dem . Det är nämligen ett årsedan andre vice talmannen , , jag lämnade den motion som jag närmast talar för och som rör i första handde värmländska problemen. Under den tiden har det blivit ännu svårare att se det somvi i kallar de glittrande vattnens land; vattendragen, sjöarna, detöppna landskapet. Det slyas igen. Det växer sälg, al och asp på de områden därdet förut fanns brukad jord. Vi vet vad detta beror på. Det beror på att vi har enstorleksrationalisering som drivs fram av en lagstiftning som tillämpas avlantbruksnämndernas tjänstemän på ett sätt som gjort att människorna på de småjordbruksenheterna, småbrukarna, de bönder som haft tid och lust att ägna sigåt landskapsvård i sitt strävsamma arbete, de har i allt större utsträckningförsvunnit. Och detta, herr talman, kommer att fortsätta så länge som vi interadikalt ändrar jordförvärvslagen. Jag delar inte uppfattning attjordförvärvslagen skall bort helt. Vi har i moderata samlingspartiet efter långdebatt tagit ställning till jordförvärvslagén. Vi har konstaterat - det finnsett stämmobeslut på det - att vi behöver en lagstiftning som garanterar att densvenska jorden brukas av självägande bönder. Vi moderater slår vakt ombondejordbruket och ett jordbruk som, helst kombinerat med skogsbruk, kan geförsörjning åt den enskilde men också ge möjlighet tilldeltidsjordbruk, där männi- skornaskall ha friheten att själva kunna avgöra om de vill förvärva jordbruket ocharbeta med det samt skaffa sig extrainkomster eller kanske t,o,m, den mestbärande inkomsten genom förvärvsarbete. Kalla dessa människor månskensbönder, deltidsbönder ellervad som helst - men möjligheten skall finnas för dem. Och för att kunna behållajordbruket i böndernas ägo behövs det en lagstiftning. Vi vill förhindra att t,ex, domänverket, bolag och utländska förvärvare tar hand om merparten av densvenska jorden. Jag yrkar bifall till samtliga dereservationer som står bakom. AnL 36 () replik: har bett mig att titta ut överdet svenska landskapet. Jag har haft tillfälle att göra det bl, a, som ledamotav strukturutredningen. Vad vi fann där var inte att man i hägnet eller undertvånget av lagstiftningen har storleksrationaliserat, I mycket stor utsträckninghar det skett helt spontant och genom uppbyggnad av företag på sidoarrenden,när det gäller den del som vi hade direktiv att arbeta med. Där kunde vi se attlagstiftningen inte hade haft någon påverkan. Det här framfördevar alltså inte riktigt. Han säger att det växer igen pågrund av att man har storleksrationaliserat. Jag frågar: Var finns då ägarna?Tag reda på hur det ser ut med ägarförhållandena beträffande de områden sommest drabbas av förbusk-ning, I varje fall i och norrut, i skogslänen,är ägarna ofta inte alls bosatta i området, utan det är fråga om ettutboägande. Det är bl, a, sådana problem som vi måste komma till rätta med, ochdet måste framför allt ske genom att vi kommer till rätta med det utbreddaandelsägandet. Det var också detta som strukturutredningen tog upp. AnL 37GÖTHE () replik: Jag hade inte väntat mig medhåll frånsocialdemokraternas företrädare. Det gäller uppenbarligen att försvara den härlagstiftningen. Man vill ju inte göra ett uttalande från omnödvändigheten av en parlamentarisk utredning som med angiven inriktning kanförändra jordförvärvslagstiftningen radikalt. Nej, påstår -med hänvisning till det som jordbruksminister kom att uttala ien interpellationsdebatt - att det är dödsboutredningen och strukturutredningensom skall ligga till grund för översynen. Först och främst vet vi att strukturutredningen blevfullständigt tillintetgjord av den svenska landsbygdsbefolkningen när denpresenterades en gång. Det var en förkrossande opinion mot utredningen. Komhtite tillbaka med den! Och säg inte att utboägande är den stora syndarenbeträffande den igenväxning som förekommer i ! Jag skall syssla med enkannerligen de två län som jag harbättre inblick i än andra. Det ena länet är , och det andra ärBohuslän, I båda dessa län sker det en landskapsförfulning, en miljöförstöringsom är förödande . Det kommer att bli oerhört svårt att röja upp efterden. Detta beror på att de jordbruk som har tillkommit efterstorleksrationaliseringen är så stora och kräverså mycket arbete att brukarna inte hinner åstadkomma den landskapsvård som densvenske bonden - för övrigt gratis - har svarat för gentemotsvenska folket. De hinner inte med detta, därför att jordbrukarens arbetsdag ärså lång och så krävande. Visst finns det mycket ägande i sterbhusform osv,, somdet inte är så lätt att ändra på, I slår man t, ex, vakt om rätten attjaga älg, och det är mycket bra att ha kanske en åttondel i ett dödsbo, får självfallet gärna ge sig på detta,men jag lovar att det blir en opinion som kan kosta röster - det var väl därförsom ni tog det lugnt och lade undan strukturutredningen . Jag vill fråga och andrasocialdemokrater: Hur tänker ni bemästra den enorma förstöringen av det svenskalandskapet, där det öppna odlingslandskapet försvinner? Hur tänker ni tackladetta? Skall ni vänta ännu på att komma i gång med den radikalaöversyn och förändring av jordförvärvslagen som krävs? AnL 38 () replik: Jag vill bara påpeka att direktiven tillstrukturutredningen skrevs av en centerpartistisk jordbruksminister i enborgerlig trepartirege-ring. Vi har följt de direktiven, som jag tidigare lästeupp och som jag rekommenderar till genomläsning, AnL 39 () replik; Det senaste som användersom enda argument och tydligen enda svar på mina angelägna frågor kan jag ikorthet replikera med följande: Vi moderater kunde genom vår företrädare istrukturutredningen redan från början reservera oss mot allt det som varfullkomligt galet i förslaget i betänkandet. Vi har alltså icke på något sättställt oss bakom de orimligheter som där föreslås, AnL 40 (vpk): efterlyste ett besked från vpki anledning av förut gjorda uttalanden i de frågor vi nu debatterar. Jag skalldärför avge något av en röstförklaring när det gäller varför jag i utskottethar tagit ställning på det sätt som framgår av betänkandet. Först skulle jag vilja säga att jag efter bästa förmågabrukar försöka bedöma olika frågor så sakligt som möjligt. Om det är ettvettigt förslag brukar jag i första hand inte se efter från vilket hållförslaget kommer utan se till innehållet. Jag har tidigare uttalat att jagsympatiserar en hel del med de tankegångar som t, ex, harframfört i sin motion. Självfallet gör jag inget undantag från mina principer idenna fråga, men vad skulle jag ha gjort? Det är ju ett faktum att de treborgeriiga partierna inte är eniga på en enda punkt. De finns sju reservationertill betänkandet, men ni har inte kunnat samsas i någon av dem. Efter att halyssnat på debatten frågar jag mig om ni ens är överens inom partierna då detgäller dessa frågeställningar. Den slutsats som jag har dragit är att den endamöjligheten att kunna få till stånd förändringar på detta område torde vara attdet görs en översyn och att det kommer ett förslag påriksdagens bord som vi sedan från olika håll kan framföra våra synpunkter på,den vanliga vägen genom motioner. Vi kan då i en utskottsberedning försökaskapa majoritet för vissa förändringar på området. Närjag har sällat mig till utskottsmajoriteten har jag också anslutit mig tillskrivningen i betänkandet, att "erfarenheterna av lagens tillämpning harvisat att det finns problem som behöver bli föremål för närmare överväganden".Vi har inte sagt att strukturutredningen och dödsboutredningen skall ligga somgrund för denna översyn, som någon påstod i debatten. Vi har sagt att det finnsett behov av en samordning. Vihar också sagt att vi vill erinra om glesbygdsdelegationens rapport, därsynpunkter anförs på glesbygdens resurser och möjligheter. Ni som hardeltagit i debatten kan gärna läsa denna rapport, och jag tror att många av erdå skall se att en hel del önskemål och synpunkter som ni själva har fört framär tillgodosedda just där. Vidare har vi sagt att det förutsätts att deregionalpolitiska frågorna, t. ex. frågan om en levande landsbygd, ochdelegationens rapport kommer att ägnas uppmärksamhet i samband med denaviserade översynen. Dettaär helt kort anledriingen till att jag ingår i utskottsmajoriteten, och jagvill därför föreslå bifall till utskottets hemställan. AnL 41 (); har i ett kort inlägg försökt förklara varför vpkföreslår avslag på motioner om översyn av jordförvärvslagen. Jag vill erinra omatt vi nu bl, a, har att ta ställning till en motion, med mig som första namn,där det yrkas att hoS regeringen skall begära förslag tillerforderliga kompletteringar av riktlinjerna för jordbrukspolitiken ochändringar i jordförvärvslagen för att förstärka förutsättningarna för ochrätten till förvärv och innehav av deltids- och kombinationsjordbruk i syfteatt verka för en levande landsbygd samt att tillgodose människors önskemål attfå etablera sig på landsbygden, I motionen sägs vidare att det självfalletskall göras allsidiga avvägningar mellan rationaliseringskrav och krav påtillräcklig bosättning på landsbygden. Tidigarehar det från vpk;s sida gjorts positiva uttalanden i denna riktning. Jag varunder valrörelsen på en debatt som var anordnad av Småbrukare i väst och höllsi , företrädde där vpk, och jag uppfattade hennes inläggså att hon klart förespråkade krav på den översyn och ändring avjordförvärvslagen som Småbrukare i väst önskade. Detta överensstämde någorlundamed kraven i den motion som jag har väckt och som behandlas . Jaghar vidare i pressen sett uttalanden av som går i ungefär sammariktning. Vihar nu en minoritetsregering, och det är därför viktigt att , när detfinns väl underbyggda motionskrav, talar om hur man viH att utredningsarbetetskall vara inriktat. Vpkställer alltså i utskottet upp tillsammans med socialdemokraterna och säger inte vill "föregripa nämnda prövning genom att nu föreslå åtgärder iden riktning motionärerna åsyftar," Inom vpk ställer ni också upp bakomjordbruksministerns uttalande om att man skall utreda jordförvärvs- lagen motbakgrund av strukturutredningens och dödsboutredningens betänkanden. Som jagtidigare har sagt i debatten går ju strukturutredningens förslag i helt annanriktning, eftersom den innehåller en rad olika förslag i syfte att påskyndasammanläggningen av jordbruk. Det har utanför det här huset under flera årstid gjorts väldigt många positiva uttalanden om att en översyn avjordförvärvslagen måste till. Människor har gått runt i bygderna och samlatnamn till upprop om att skall stödja motionskraven om en översyn.Människor slåss för sin . Man vill att unga familjer skall få fortsättaatt driva även mindre jordbruk för att ge bygden liv. Kortare arbetstid ochteknisk utveckling gör det möjligt att kombinera jordbruk med annatförvärvsarbete. Som jag har sagt är majoriteten av dagensjordbrukare i praktiken deltidsjordbrukare. Skall den nuvarandejordförvärvslagens rationaliseringskrav tillämpas framåt, harvi inte vidare många jordbrukare kvar. Vi får en ganska öde och folktomlandsbygd. Det är en sådan utveckling som vi motionärer vill stoppa. Det ärdärför vi vill att skall uttala enligt vilka riktlinjerjordförvärvslagen bör ses över. Jag beklagar att inte alla partier har ställtupp för detta utan att enbart de tre icke-socialistiska partierna stöder dessaberättigade motionskrav. AnL 42 (vpk): Jag vill först och främst klart slå fast attvarken jag eller partiet har ändrat uppfattning i den här frågan. Vi har inteintagit någon annan ställning än den som har redovisats i uttalanden som gjortsi olika sammanhang. Det är också Hka klart att varken ellermitt parti ensamma kan skapa en majoritet här i , allra minst efterdet senaste valet. Det förutsätter att vi stöds av andra, och denförstärkningen har vi ju inte erhållit. Som jag sade i mitt anförande är ni jupå den borgerliga sidan totalt oense. Ni har inte kunnat enas om en enda reservation.Debatten har visat att ni i en del fall tydligen är oense inom partierna. skall vi ju få den häröversynen. Inom vpk har vi inte anslutit oss till några tankegångar om attdödsboutredningen och stmktumtredningen skall Hgga tiH grund för en översyn,utan vi anser att alla de här frågorna skall beaktas och övervägas i enöversyn. Vi får ju tillfälle att återkomma i den här frågan. Jag hoppas attMartin då använder en del av sin tid till att försöka övertyga sinaborgerliga medbröder och medsystrar om att ställa upp för hans idéer, som jag ilånga stycken tycker är förnuftiga. AnL 43MARTIN (); Jag är glad över att tyckeratt mina åsikter i långa stycken är förnuftiga. Men jag beklagar att vpk i detutskottsbetänkande som vi har att behandla inte på något sätt har gett uttryckåt någon uppfattning i den här frågan. Man ställer snällt upp tillsammans medsocialdemokraterna på yrkandet om att avslå motionskravet. Man skriver inte ensså mycket som att man förutsätter att synpunkterna i motionen skall komma attbeaktas i utredningen. Detta är väl någonting nytt, att vpk har en uppfattningutanför huset, men när man kommer hit har man en annan. Dettaskyller man på åsiktsskillnaderna mellan de tre icke-socialistiska partierna.Det är väl någonting helt nytt. Jag trodde att vpk, liksom övriga partier,intog en ståndpunkt som stämmer med ideologier, värderingar och vad man har sagtoch lovat utanför huset. Därför beklagar jag att vpk har ställt sig passiv iden här situationen. Vad gäller utredningen är det mycket viktigt vilkadirektiv den får. Vi har exempelvis hört att enda försvarför strukturutredningen var att tala om vilka direktiv den hade. Det är därfördet är så viktigt att har synpunkter på inriktningen av utredningen,så att vi inte bara ställs inför ett fullbordat faktum, när utredningen efterkanske arbete lägger fram förslag. Det är därför ställningstagandethär är så viktigt. AnL 44 (vpk); Det synes vara svårt att på ett nöjaktigtsätt förklara detta för . Vi kommer att medverka till ett beslut som leder tillatt vi får en översyn av alla de frågor som finns på det här området. Om jagskulle ha varit överens med och anslutit mig till centernsreservation, vad skulle då ha hänt? I varje fall hade vi inte fått en majoritetför det förslag som finns i centerreservationen. Vi hade inte lyckats fåfolkpartiet och med. De har andra uppfattningar. Därför kan jaginte förstå påståendet att jag eller vpk skulle ha ändrat uppfattning. Jaghoppas att vi kan använda den tid som står till förfogande till nästa gång viskall behandla de här frågorna till att bereda marken så att alla partier kanmedverka till att vi får en förnuftig lösning på de problem som finns på dethär området och som även erkänns av utskottsmajoriteten. Det tycks MartinOlsson helt förbise. AnL 45 (): Det är förvånande attvpk påstår att deras ställningstagande grundas på hur de tre icke-socialistiskapartierna har ställt sig i utskottet. Jag menar att om inte vpk vill anslutasig till någon av de reservationer som finns, har de alltid egenreservationsrätt. Den brukar vpk annars utnyttja väldigt flitigt. På det visetkänner jag inte igen vpk ens i den formella handläggningen av ärendet. Inteheller känner jag igen vpk när vpk ställer upp och bildar majoritet för atthelt blankt, som det står under mom, 2 i utskottsbetänkandet, avslå bl, a,motion 758, vilken framför de krav som vi har diskuterat under den senare delenav debatten. Jag beklagar den inställningen, men det är väl inget att göra åtden här gången. Vi får återkomma. AnL 46JOHN (vpk):