prot · G909153 · 1985-12-31 00:00:00 — Faktum är att utskottet genom sina formuleringarytterligare fördunklar vad som avses. Utskottet skriver att man "vill försin del framhålla att i uttrycket 'normer' innefattas inte enbart av riksdagenantagna lagar utan även andra bindande regler i samhället med generell verkansom ytterst har sin förankring i regeringens normgivningskapitel". Jag vill fråga utskottets talesman; Vad är det förbindande regler som man talar om att invandrarna skall följa? I nästa meningskriver utskottet: "Valfriheten i levnadssätt för medborgarna är sålundainte absolut utan gällerinom givna ramar och begränsningar ." Vilka givna ramar är det? Vilkaoskrivna lagar är det som invandrarna skall följa? Det måste vi, tycker jag, fåbesked om här och . Man kan inte ena dagen göra gällande att samhället skallvara etiskt neutralt i livsåskådningshänseende, därför att vi nu har flerainvandrargrupper i , för att så orda om grundläggande normer,utan att tala om i vilken etik dessa normer är förankrade. Eller menarutskottet att rådande praxis i samhället, vilket förvisso är något relativt ochföränderligt, skallvara vad invandrare har att rätta sig efter? Enligt min uppfattning kan vi inte ställa några andra kravpå invandrare i det här sammanhanget än att man följer den svenska lagen. Om videssutom begär att invandrare skall "följa de normer som i det svenskasamhället gäller för mänsklig samlevnad", innebär ju detta att samhälletställer större krav på invandrarna än på övriga invånare i vårt land. I så fallhar valfrihetsmålet kommit att strida mot jämställdhetsmålet. Möjligheten att verka för att förändra normer och lagstiftningär en del av demokratins väsen. Qm vi krävde av invandrarna att de skulle hållasig till allmänt accepterade normer, skulle det innebära en patriarkalisk synpå dem som samhällsmedlemmar. Majoritetsgruppens medlemmar skulle alltså ha rätten att haoch kräva andra normer än de av invandrare allmänt accepterade, medanminoritetsgruppen, invandrarna, inte skulle ha denna rätt. Formuleringenstrider enligt kds uppfattning mot om de mänskligarättigheterna, där föräldrarna tillförsäkras rätten att välja en uppfostranoch en undervisningför sina barn som står i överensstämmelse med den egna 53 filosofiskaeller religiösa grundsynen. Regeringens och utskottets tolkningav valfrihetsmålet ger också betydande möjligheter till godtycke när detgäller samhällets stöd till invandrarorganisationer. Man kan från enmyndighets sida säga att en viss organisation inte "omfattar degrundläggande värderingar om vilka det råder enighet i " och genomdetta avslå stöd till organisationen. Detta kan innebära en allvarlig rättsosäkerhet förinvandrarna. Om man anser att valfriheten skall gälla snävare än inom lagensråmärken, måste man för varje ändamål klart definiera vilka normer som skallgälla. Annars kan den av utskottet föreslagna formuleringen leda till ettbetydande godtycke vid t. ex. behandlingen av ärenden inom olikaanslagsbeviljande myndigheter. Det råder troligen inte ens bland kammarensledamöter enighet om vilka "grundläggande normer som i det svenskasamhället gäller för mänsklig samlevnad". Jag lyssnade under förra veckanpå hur två folkparfister ivrigt här i kammaren pläderade för att staten, dvs.lagstiftningen, inte skall lägga sig i huruvida människor är gifta eller integifta. kräver tydligen samma att invandrarna skall acceptera de"grundläggande normer som i det svenska samhället gäller för mänskligsamlevnad". skulle alltså samhället inte hålla sig med någragrundläggande normer enligt , och skall invandrare följade "grundläggande normer" som inte bör finnas. Jag anser det varaorimligt att den formulering som regeringen och utskottet ställt sig bakomskall vara en av grundstenarna i den svenska invandrarpolitiken. Jag har i motion 346 yrkande 3 föreslagit attden finskspråkiga befolkningen i skall få möjlighet till frivilligregistrering av modersmålet i folkbokföringen. Det är för mig svårt att förståden av utskottet framförda synpunkten att språkregistrering skulle medföra enintegritetskränkande åtgärd - i synnerhet om den, som jag föreslagit, ärfrivillig. Den uppfattning som statsrådet genom propositionen och utskottetgenom betänkandet framför bygger ju på att man anser att människor skullebehöva skämmas för sitt modersmål. Jag tolkar utskottets förslag som eneftergift för en fördomsfull syn på språkgrupperna i det svenska samhället. Kds-förslaget om frivillig språkregistrering för denfinskspråkiga befolkningen har sin grund i det krav som vi framfört i en annanmotion, nämligen att det finska språket skall ges en starkare ställning iSverige. I den motionen föreslås att kommuner vid en viss minimiandelfinskspråkiga invånare skall vara skyldiga att inrätta en"Sverigefinsk" skola eller en "Sverigefinsk"utbildningslinje inom . Jag vill yrka bifall fill motionerna 317 och346 samt yrkandena 1 och 7 i motion Sf520. Vidare vill jag yrka bifall tillreservationerna 1, 2 och 11. 40HANS (); Jag skall något beröra motion 341, som engrupp socialdemokrater har väckt, men bara i den del som avser frågor omdiskriminering. Min medmotionär kommer att ta upp andra delarav motionen. Rasdiskriminering,främlingsfientlighet och invandrarhets måste bekäm- pas genomupplysning och utbildning men också genom skadestånds- och Prot. 1985/86:153Strafflagstiftningen. De föreslagna skärpningarna i den lagstiftningen är 28maj 1986 behövliga. En diskrimineringsombudsman, som regeringen föreslår, kanfylla en viktig funktion på hela det här fältet för att förebygga och beivradiskriminering. Det är angeläget att ombudsmannen verkligen förses medtillräckliga resurser för att kunna fylla sin svåra funktion. Jag uppfattarutskottets skrivning så, att även utskottet har förståelse för att det ettkommande år kan behövas förstärkta resurser för diskrimineringsombudsmannen. Enligt förslaget har ombudsmannen inte försetts med någrasanktionsmöjligheter på arbetslivets område. Detta kan enligt min meningmedföra stora svårigheter för ombudsmannen att klara sina svåra förhandlingsuppgifter.Jag noterar i varje fall att invandrarministern i propositionen, vilket bör hauppmärksammats av utskottets ledning, på s. 60 har sagt följande: "Jag haruppfattat invandrarorganisationernas allmänna inställning så att de inte troratt en lag enligt promemorieförslaget kommer att bli tillräckligt effektiv. Jagkan ha förståelse för den ståndpunkten." Det är framför allt på den härpunkten, angående sanktionsmöjligheter och resurser, som invandrarorganisationernahar framfört kritik. Det finns all anledning för regeringen att överväga attytterligare utreda frågan om sanktionsmöjligheter, någonting som ju också harfått stöd hos sådana viktiga remissinstanser som arbetsdomstolen,jämställdhetsombudsmannen och . Det är inte barastraffsanktioner det kan bli fråga om utan även skadeståndssanktioner. Det kanefter utredning också bli så att man väljer enbart skadeståndssanktioner. för avskaffande av rasdiskriminering har vidupprepade tillfällen erinrat om att genom konvention är bundet vid attolagligförklara och förbjuda organisationer och verksamheter som främjarrasdiskriminering. Detta bör och kan ske genom ett tillägg till 16 kap. 8 §brottsbalken, om hets mot folkgrupp, som innebär en kriminalisering av bildandeav eller deltagande i organisationer vilkas verksamhet främjar eller uppmanartill förföljelse på etnisk grund. Om en lagstiftning inte bedöms vara nödvändig, ställs ännustörre krav på att andra verksamma åtgärder vidtas mot rasistiskaorganisationer, främst i form av upplysning, undervisning och andraförebyggande åtgärder. En skärpt beredskap blir också i så fall nödvändig föratt snabbt genomföra en lagstiftning för den händelse att utvecklingen skulleytterligare förvärras. Då det gäller kampen mot rasism måste vi göra allt för attsopa framför egen dörr. Det stärker vårt agerande i internationella sammanhangmot apartheid och andra uttryck för rasdiskriminering. I detta anförande instämde (). 41 (): Jag har begärt ordet med anledning av densocialdemokratiska motionen 341, som berörde. Det är glädjande att invandrarfrågorna har blivit föremålför en ordentlig debatt här i kammaren. Det är bra att man gör en avstämning från 55 regeringenssida när det gäller landets invandrarpolitik. Det är bra att man kan konstateraatt de stolta orden års riksdagsbeslut, om jämlikhet, valfrihet ochsamverkan, står fast. Sedan är det en annan sak att man kan ha olikauppfattningar om huruvida det var meningsfullt att utse en invandrar-politiskutredning , efter riksdagsbeslutet. Regeringen har kritiserats för passivitet när det gällerinvandrarfrågorna, men har jag haft en viss förståelse för attregeringen har dröjt med propositionen, Alla vet vi att invandrarministern ochhennes närmaste har haft fullt upp med andra frågor som inte har direkt medinvandrarpolitiken att göra. Jag syftar naturligtvis på flyktingfrågorna. Jagtillhör dem som anser att man kunde försöka skilja själva invandrarfrågorna ochflyktingfrågorna åt i hanteringen. Det finns i landet hundratusentals invandrare som harkommit till direkt värvade av det svenska näringslivet eller indirektvärvade av företagen, lockade till exportindustrin i vetskapen att här fannsett land med möjligheter - det var bara att lösa ut en enkelbiljett. Svenskaföretag bokstavligt talat bodde på finska arbetsförmedlingar under ett pardecennier. Inte undra på att befolkning minskade mellan 1969och 1970! Svenska arbetsmarknadsmyndigheter och/eller företag besökte ocksåflera andra länder som , och . Många av dessa s. k. gamla invandrare har inte fått ta delav den beredskap i form av språkundervisning m. m. som har att erbjudatill de nya invandrarna . Det är ett faktum att många av dessa "gamlainvandrare" har slitit ut sig i industrin och serviceyrken. Bland dessamänniskor finns många som med grusade förhoppningar ser . Detär inte underligt om de blir bittra på samhället. har konstaterat att någranationella minoriteter inte har uppstått av våra invandrare. Den debatt somhar pågått är orealistisk. Jag skall inte här utveckla begreppetnationell minoritet, men man bör komma ihåg i den fortsatta debatten, att meden nafionell minoritet menar man i landet bosatta medborgaresom känner en lojalitet för landet i fråga. Många av invandrarna känner säkertså, men det tycks vara så att debatten förs mest av invandrare med en kortvistelse i och med en stark förankring till sitt hemland. Å andra sidanhar de invandrare som har bott i landet saknat tillräckligt intresseför dessa frågor. Vi får se tiden an - sista ordet är väl inte sagt i den härfrågan. Regeringen har föreslagit en paketlösning avseende stödettill invandrarnas organisationer. Det är väl riktigt att organisationernasjälva får prioritera sina behov. Visst kan det vara attinvandrarorganisationerna rättar sig efter vedertagna organisations- ochstödmodeller, men måste man säga att det är olyckligt att direktlikställa invandrarnas möjligheter till kulturella strävanden medmajoritetsbefolkningens. Invandrarna kan helt enkelt inte ha samma möjligheter.Invandrarnas organisationer, skriftliga alster och kulturella strävanden överhuvud taget står på en mycket smalare bas än de svenska och kommer alltid attgöra så. Särskilt vill jag uppmärksamma invandrarnas speciellakulturaktiviteter. Det är ju så att stödformerna är avpassade till en svenskverksamhet, och det händerinte så sällan att invandrarnas kulturaktiviteter hamnar mellan olika Prot.1985/86:153 beslutsfattare och ansvarsområden. skulle kunnaha resurser speciellt avsedda för invandrarnaskulturaktiviteter. Det är beklagligt att detta förslag inte har fått gehör hosregeringen. Från allra första början, när invandrarverksamheten kom igång i , var en av de viktigaste frågorna att bekämpa diskrimineringenav invandrare, hur denna diskriminering än gestaltade sig. Jag skall inte gå inpå förslaget om en diskrimineringsombudsman, eftersom redanhar berört den frågan. För kamp mot rasism och diskriminering behövs äveninvandrarnas organisationer, inte minst när det gäller att förändra attitydernagentemot de nya invandrarna - flyktingar som kommer från avlägsnare länder. Tyvärr har regeringen inte föreslagit något stöd förriksförbundens samarbetsorganisation. Vi förutsätter att samarbetsorganenerbjuds medel på något sätt för en fortsatt verksamhet. I detta sammanhang vill jag säga att jag däremot inte trorså mycket på de s. k. tak- eller paraplyorganisationer som har bildats underåren. Dessa kan ha en roll i sammanhanget, men tendensen är ofta att man har merförståelse för dessa organisationer än för landets stora nationellainvandrarorganisationer. Under alla förhållanden har man en övertro på dessaparaplyorganisationers verksamhet och möjligheter, vilket även har framgått avdagens debatt. Regeringen kritiseras här i kammaren av partier somregerar i tillsammans med ett parti som öppet i sitt program hardiskriminerande och rent rasistiska drag. Jag anser att dessa partiersinvandrarpolitik inte är trovärdig så länge nämnda samarbete pågår. Visst kandet förekomma övertramp från enskilda medlemmar i alla partier, men här är detfråga om ett organiserat samarbete. Vad har de borgerliga partierna ochfolkpartiet att säga om detta förhållande? Jag har inget yrkande. Jag ville baraklargöra mina egna och medmotionärernas åsikter avseende invandrarpolitiken. Idetta anförande instämde och (båda s). 42MAUD BJORNEMALM (s); Beträffande de motioner som rör invandrarnasmöjligheter att få del av kulturlivet och möjligheter till egnakulturaktiviteter har socialförsäkringsutskottet inhämtat yttrande frånkulturutskottet. har i sitt betänkande tagit storhänsyn till kulturutskottets yttrande. Men några av de motioner som behandlasav kulturutskottet och som rör i vill jag gärnakommentera, eftersom kulturutskottet här hade delade meningar. , som är en ideell organisation, sägeri sin egen presentation av verksamheten att huvudsyftet är att fungera som eninformations- och dokumentationscentral i invandrarfrågor. Immigrantinstitutethar ett bokförlag. Man har ett bibliotek och ett arkiv där man, enligt uppgift,samlar och förvarar dokument främst för invandrade kulturarbetare ochinvandrarorganisationer. i har för innevarande budgetårett anslag på . I motioner från de borgerliga partierna och vpk yrkarman på en höjning med . I motionföreslås också att skall beviljas ett årligt anslag inomramen för det nya stödsystem för invandrarorganisationer som regeringenföreslår i propositionen. Majoriteten i kulturutskottet, bestående av ,, och vpk, tillstyrkte motionerna och ansåg att institutetsanslag borde höjas med . och att medel borde utgå frånarbetsmarknadsdepartementets anslag D 3. socialdemokratiska ledamöter har här enavvikande mening. För det första finner vi det märkligt att de borgerligaledamöterna och vpk i kulturutskottet tycker att man kan ta i anspråk ettanslag, som inte tillhör det egna utskottets ansvarsområde. För det andra innebär förslaget att man tar från ettanslag, som skall täcka nödvändiga utgifter för invandrarorganisationernascentrala verksamhet. Detta skulle innebära att invandrarorganisationerna fårmindre bidrag . Annars får vi höja anslaget D 3 i motsvarandeomfattning. För det tredje har invandrarpolitiska kommittén, IPOK, isitt betänkande sagt att invandrarnas arkiv- och dokumentationsarbete ärangeläget och att det behövs en översyn av dokumentations- och arkivfrågorna. Idetta sammanhang kan fortsatta verksamhet aktualiseras. Frågan om bidrag till enskilda arkiv är föremål förutredning, och frågor om invandrarforskning kommer att behandlas i den forskningspolitiskaproposition som regeringen planerar att lämna till under våren 1987.1avvaktan på denna proposition ansåg kulturutskottets socialdemokratiskaledamöter att i även för nästa budgetår skall få . Dessa pengar tas ur anslaget , Bidrag till särskilda kulturellaändamål. Detta anslag tillhör ju dessutom kulturutskottets ansvarsområde. yttrande behandlades i socialförsäkringsutskottet visade detsig att även de borgerliga ledamöterna där delade de socialdemokratiskauppfattningarna och yrkade avslag på sina partikamraters motioner. Med dessa kommentarer, herr talman, vill jag yrka bifalltill socialförsäkringsutskottets hemställan mom. 23. 43 () replik: Talarordningen är ju sådan att jag redantidigare har redogjort för de omständigheter som ledde till att detta ärendefick en så absurd behandling i det att kulturutskottet tog i anspråk ett anslagsom inte ligger inom dess ansvarsområde. har alltså mer ellermindre fått tillbaka ärendet. Detta har sin grund i attstatsrådet i ett interpellationssvar förutskickade att det medinvandrarpropositionen skulle komma ett förslag om finansiering avImmigrantinstitutet. Detta saknades dock. Därför väcktes dessa motioner. Jag får meddela att anslag om kvällsplenum nu uppsatts. 45OLLE (): Prot. Jag skall begränsa mitt inlägg till detmediepolitiska avsnitt av propositionen som har remitterats till . nen har ialla väsentliga delar tillstyrkts av samtliga partier utom vänsterpar- Detta innebär att det särskilda stödet till tidningar på andraspråk än svenska avvecklas. Dessa bidragsmedel kominer dock att slussas övertill stödet till invandrarnas riksorganisationer, som därmed ges möjlighet attsjälva välja informationskanaler. Vårt förslag innebär vidare att allmännanyhetstidningar på annat språk än svenska ges möjlighet att söka fulltproduktionsbidrag. I realiteten gäller detta två nyhetstidningar på annat språkän svenska. Vi har under utskottsbehandlingen enat oss om vissajusteringar av de särskilda villkor som skall vara uppfyllda för att dennatidningskategori skall få presstöd. Med detta yrkar jag bifall till konstitutionsutskottetsbetänkande 23 och avslag på vpk-reservationen. 46 (vpk): Jag skall inycket kort beröra ett parmotionsyrkanden från vpk som gäller den kurdiska invandrar- och flyktinggruppeni -för att nu tillämpa uppdelning. Det finns omkring 8 000 kurder i , och det ären grupp som växer snabbt. De första kurderna kom hit , och då komde, precis som sades här förut, som invandrararbetskraft, i första hand frånTurkiet. Det var ingen som kallade dem för någonting annat än turkar, fast devar kurder. På grund av de förändrade förhållandena där kurder lever - iTurkiet, , , - har de senast hitkomna kurderna i stället kommitsom flyktingar. Det är här fråga om en ganska viktig uppdelning; jag tycker detvar bra att den kom till uttryck här, och jag vill biträda förslaget att viskall tillämpa den. Dessa kurder som finns här, och som utgör en grupp istarkt växande, betraktas fortfarande som iranier, irakier, turkar osv. Detfinns nämligen ingen kurdisk nation, ingen kurdisk stat, och de haringakurdiska pass. I den mån de har några handlingar har de turkiska handlingar,iranska handlingar osv. Detta är bakgrunden till vårt motionsyrkande. Det har hänten mängd saker ute i det svenska samhället, i svenska kommuner och i svenskflyktingmottagning, med dessa människor. Det har t. ex. hänt att kurdiska barnhar placerats i turkiska hemspråksklasser därför att deras föräldrar ärregistrerade som turkar. Det har hänt att man kallat dem för exempelvisiranier. Vi har läst om den ökade flyktingvågen tillTrelleborg - tills den slutade av olika skäl, som vi debatterade här i kammarenför ett tagsedan. Man talade mycket om flyktingar från , frånIran, osv. En stor del av dessa människor var kurder. Vi anser att den här situationen måste uppmärksammas. Detär en flyktinggrupp som har en annan bakgrund än vad vanliga flyktinggrupper och invandrargrupper har. Det är gott och väl, som det sägs här i utskottsbetän kandet, att man nu har gett ut skrifter från invandrarverket. Den bok som har 59 tagitsfram där är en mycket förnämlig publikation. Även den andra publikation somnämns av utskottet är mycket bra. Det finns alltså material i viss mån, menmera behövs. Det viktiga är ju att den här kunskapen kommer ut till folk somarbetar med dessa frågor- på invandrarbyråer, socialkontor osv. - så att mandär har helt klart för sig att kurder är en speciell befolkningsgrupp, att dekan vara klassade som turkar men att de icke är turkar. Därför tycker jag attdet inte räcker med att hänvisa till att det har givits ut ett par böcker -vilket jag tycker är bra. Det viktiga är fortsatt upplysning om de härförhållandena till folk som arbetar i det svenska samhället. Vi har också ställt kravet att den svenska staten i likhetmed skulle arbeta för att upprätta ett kurdiskt kulturcentrum.Frankrike och är de länder i som har de största kurdiskainvandrargrupperna, och är också de länder där det kanske har gjorts mest förkurder. Det är inte fråga om att man skall ge pengar till deras egnaorganisationer, som det sägs här i utskottsbetänkandet, utan det viktiga är kan ge kurderna tillfälle att samlas kring det som är gemensamt-kulturen,språket, författarnas situation, dans, sång osv. Det kan inte kurdernaåstadkomma själva, eftersom de är så splittrade. Därför borde alltså densvenska staten ta initiativ till att upprätta ett kurdiskt kulturcentrum,precis som rnan har gjort i . Det borde vi ha råd med för denna storainvandrargrupp. Kurderna är dessutom mycket illa behandlade i de länder som dekommer ifrån. De förtrycks där, som vi alla känner till, på ett mycket hårt ochbrutalt sätt. Jag villmed detta, herr talman, yrka bifall till vpk:s motion i denna fråga. 47NILS CARLSHAMRE (m): Jag ämnar inte ta del i sakdebatten om dettaärende; jag återkommer i nästa. Men innan debatten om det nu föreliggandebetänkandet avslutas, vill jag gärna göra en liten markering i min egenskap avvice ordförande i socialförsäkringsutskottet och företrädare för den borgerligaminoritet i utskottet som särskilt apostroferades av ibörjan av debatten, när han gav sin beskrivning av vad som hände i utskottetoch vad som ledde till att vpk:s synpunkter inte kom till uttryck ireservationer. Jag vill inte att någon skugga skall falla över vpk:s representanti socialförsäkringsutskottet. Hon var frånvarande några kritiska minuter underutskottets justeringssammanträde, men hon hade goda skäl. Hon var offer föromständigheter som hon inte rådde över, och jag vill inte att hon skall framståsom en allmän slarva, som inte sköter sitt utskottsuppdrag, för det gör hon. Vidare bör ingen skugga falla över utskottets ordförandeDoris . Det är riktigt att vi hade ett informellt samtal om möjligheternaatt på något sätt bryta upp beslutet och låta vpk:s reservationer komma med.Jag skall gärna säga att jag personligen inte skulle ha haft någon invändning,om vi hade funnit en form för detta. Men det är en sak. Det är helt klart attutskottets ordförande har ett alldeles särskilt ansvar för proceduren och föratt man iakttar alla de regler som skall gälla för utskottets arbete. Hon skallha rätt att få respekt för den uppfattningen, vilket hon också fick. ettenhälligt utskott som i slutändan bestämde att vi fick ta den här formen. 1985/86:153 Vpk:s yrkanden kommer ändå till uttryck här i kammaren. Flyktingpolitiken m. m. Det fanns alltså ingen splittring i utskottet i den härfrågan, utan hade allas vårt stöd för den procedur som hon tillslut förordade. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten omsocialförsäkringsutskottets betänkande 21.) Kammaren övergår nu till att debatterasocialförsäkringsutskottets betänkande 21 om flyktingpolitiken ochutlänningslagen m.m. 49NILS CARLSHAMRE (m): Även detta betänkande frånsocialförsäkringsutskottet är garnerat med en rad reservationer. Icke destomindre uttrycker även det mycket betydande enighet i huvudfrågorna. Vi har iutskottet haft att behandla en skrivelse, en proposition och ett stort antalmotioner. I huvuddragen har vi kommit till likartad bedömning. På några punkterhar vi justerat i de förslag som vi fått från regeringen, och det har vi gjortsom enhälligt utskott.