prot · G90995 · 1985-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag ärberedd aff hjälpa till med ersättningsindustri fill . Bakgrunden till frågan är situationen vid StripSteel i Bångbro, Bolaget, som ägs fill lika delar av Tooling ochSandvik, bedriver verksamhet i och Bångbro, Enligt vad jag erfarit har bolaget för avsikt attkoncentrera verksamheten till , MBL-förhandlingar kommer därför inomkort aft upptas. Utan att föregripa resultatet avdessa förhandlingar har jag låtit meddela företagsledningarna i ochUddeholm Tooling att regeringen utgår ifrån att de båda företagen, om defslutliga beslutet blir nedläggning, ser till att ny sysselsättning tillförskommunen. Anf.36 (vpk): Jag tackar industriministern för svaret. Jag kan upplysa att spekulationer om en nedläggning komredan 1982 när Bängbroverken samordnades med motsvarande anläggning iMunkfors i , För två är sedan hade man fortfarande hoppom en bra Prot.1985/86:95 framtid för Bångbro, Redan dä minskades visserligen antaletanställda med var antalet 287, Går vi längre tillbaka ifiden är 'Z ~. . . ] T antalet anställda ännuhögre. I takt medstrukturrationaliseringen har Bångbro minskat sin personalutan att företaget tagit något som helst ansvar vare sig gentemot Och det är ingenting som talar för att företaget nu kommer affändra sig på den punkten. Rationaliseringen har medfört att företaget ökat sinavinster medan arbetare och kommuninvånare får def sämre. Det behövs krafttagför att uppnå att arbetare och kommuninvånare skall gä skadeslösa ur denuppkomna situafionen. Ersättningsindustri måste komma fill så att man inte fåren utflyttning frän kommunen. Tittar man på hur företagen gjort förut iBergslagen så ser man att någon ny sysselsättning inte har skapats. Dä skulledet infe se ut som def gör. Om man skulle beskriva arbetssituation och seSverige som eff fönster, så har man dragit ner rullgardinen till nedanförBergslagen. Def lyser igenom litet ljus längs kusterna. Lät oss försöka släppaupp rullgardinen, sä aft hela får ljus. Jag vill hänvisa till den regeringsförklaringsom stafminisfern föredrog här i . I denheter def: "En fortsatt strukturomvandling i näringslivet ärnödvändig. För aft denna skall kunna ske i socialt acceptabla former fordrasaft företagen tar ansvar för de sysselsättningsmässiga konsekvenserna. Denökning av lönsamheten och den finansiella konsolidering som ägt rum undersenare år skapar förutsättningar för detta." Jag vill tillägga att ägarna fill Bångbro är bådekapitalstarka och vinstgivande företag. De infe bara bör, de kan utan risk förverksamheten på andra orter ta fullt ansvar för ersättningssysselsätfning iBångbro. 38 (vpk): Def som sägs i regeringsförklaringen är juvackert och fint, men var finns styrmedlen? Regeringen talar inte om hur manskall styra över medel från dessa kapitalstarka företag till ny indusfri. Harvi en industri som inte går att utveckla mer utan som läggs ned, måsteman finna medel aff få företagen aff verkligen satsa på ny indusfri. Det gör deinfe , och det drabbar kommunerna. Vi har haft en utflyttning fränBergslagen pä runt 2 500 personer . Detta ärkapitalstarka företag, som infe har tagit något som helst samhällsansvar. Jagmenar att man dä måste försöka fä dem att ta def fulla ansvaret försysselsättningen - gör de infe det drabbar det små kommuner som har detmycket svårt. Överläggningen var härmed avslutad. 17 §Svar på fråga 1985/86:408 om åtgärder för att förhindra att soldater drabbas avköldskador har frågat mig vad jag tänkergöra för aft förhindra aft soldater drabbas av köldskador. PaulLestander hänvisar i sin fråga till en övning vid I 14 i . Def finns särskilda säkerhetsbestämmelser för övningar vidstark kyla. Om dessa bestämmelser följs skall köldskador infe behöva inträffa.Ansvaret härför åvilar bäde befälen och de värnpliktiga. Utredning pågår om vad som hänt under den aktuellaövningen. Jag avser därför inte aft nu vidta några åtgärder. Om åtgärder för att förhindra att soldater drabbas avköldskador Om resurserna vid passkontrollen 40PAUL LESTANDER (vpk): Jag får först tacka försvarsministern för svaret. Köldskador inträffade ocksä , trots desäkerhetsbestämmelser som försvarsministern nu åberopar. Antingen brister def iomdöme, varsamhet och ansvar från de befäl som har aft se till att pauser tasunder förflyttningar, att folk tittar på varandra och ser efter om köldskadoruppträder, eller också är bestämmelsernas innehåll felaktigt. Jag blev själv jägarufbildad under min värnpliktstid, ochvi hade inga köldskador. Antingen har utbildningen försämrats eller också harsäkerhetsbestämmelserna gjorts mer innehållslösa. Jag tycker aff försvarsministern med kraft och auktoritetborde angripa def här problemet. En försvarsminister som kommer från facket somhar arbetat med arbetarskydd i olika former, borde rimligen ha en mycket starkkänsla för att man inte bör slå ut sina egna genom att tillåta köldskador. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på fråga 1985/86:409 om resurserna vidpasskontrollen Per Stenmarck har - mot bakgrund av vissa uppgifter om aftpasspolisen i kommer aff få minskade resurser - frågat mig vilkaåtgärder jag tänker vidta för aft fillgodose resenärernas krav på en snabb ochsmidig passkontroll. Passkontrollverksamheten i liksom på alla andraorter med passkontroll skall naturligtvis bedrivas pä ett sådant sätt att deresande infe drabbas av onödiga förseningar. Enligt min bedömning harpolismyndigheten tillräckliga resurser för att klara denna målsättning.Någon minskning av resurserna är infe planerad. har däremotaktualiserat vissa frågor om det kommande resursbehovet, bl, a, mot bakgrund avaff en ökad passagerarfrafik förutses. Dessa frågor övervägs avrikspolisstyrelsen. Om resurserna vid passkontrollen 42PER STENMARCK (m): Jag ber att få tacka justitieministern för svaret. Sedan snart 25 är tillbaka bedrivs färjetrafik mellanTrelleborg och Travemiinde, 1985 transporterades på denna sträcka 700 000passagerare samt långt över 100 000 personbilar och lika många lastbilar ochtrailrar. Med investeringar i miljardklass kommer kapaciteten ntt öka kraffigt,vilket i sin tur sannolikt innebär att över en miljon passagerare årligentrafikerar linjen bara om några få är. Detta är bra pä mänga sätt, Def är bra för svensk turism,där stora investeringar gjorts av kommuner, av turistråd och avprivata intressenter - allt i syfte att förbättra ett, åtminstone tidigare,alltför dåligt furisfnetto. Färjetrafiken är också bra för svenskt näringsliv. Vaddelar av detta näringsliv saknar är en tågfärja på ifrågavarande sträcka. Men vad som är av utomordentligt vital betydelse är att vikan erbjuda alla dessa resenärer en god service. Det första intrycket av ettnytt land får man, exempelvis som turist, ofta av landefs passkontroll. Det ärutomordentligt dålig reklam för oss om passkontrollen tar eller påannat sätt infe fungerar tillräckligt smidigt. En fullasfad färja med omkring 1 800 passagerare kräver ca 30 minuters passkontroll. Detta är nog de flesta beredda aft acceptera.Med minskade resurser kan samma kontroll komma att ta mellan en i anspråk. Detta är utan tvivel en oacceptabel utveckling för allaparter. Jag vill hävda att def rör sig om minskade resurser . Omjustitieministern inte tror mig på den punkten kan han studera ett brev som harkommit frän kommunstyrelsen i . Jag ber mot denna bakgrund att fä fråga: Ärjustitieministern beredd att ge ett besked om att även han anser att ensådan här utveckling är otillfredsställande och mäste förhindras? Och vilkainitiativ är regeringen beredd aft ta i ärendet? Jag har uttalat mig om resurserna för dagen, som jagbedömer vara tillräckliga. Kommunstyrelsen i har juskrivit just till mig, och det är fler som har gjort det. Man oroar sig över omresurserna skall vara tillräckliga framöver, när vi får den större färjan. Dehär breven har lämnats över till , pä vilken det ankommer attse till att vi också i framfiden har fillräckliga resurser härvidlag iTrelleborg, och jag är övertygad om att vi kommer att ha def. 44PER STENMARCK (m): Trots aff strömmen av asylsökande fillTrelleborg praktiskt taget har upphört är bristen på passkontrollanter mer akutän . Detta beror främst pä en kraftig ökning av trafiken både frånSassnitz och från Travemiinde. Om utvecklingen när det gäller resurserna blir den somväntas kan problemen komma att bli mycket stora. viktigtatt vi söker förebygga att sådnna svårigheter uppstår. Målsättningen är,som jag antydde, att man skall klara passkontrollen . Med nuvarandeutveckling kan kontrolltiden på kort sikt komma att fördubblas, och på längresikt blir situationen ännu värre. Detta kan komma att kosta mycket pengar. Dentid färjan ligger i hamnen är väldigt kort, och varje försening ärutomordenfligt dyrbar. Därför är def väsentligt med ett positivt besked frånjustitieministern. Om iakttagelser av utländska medborgares uppträdande ianslutning till vi.sst regemente Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på fråga 1985/86:410 om iakttagelser avutländska medborgares uppträdande i anslutning till visst regemente har - mot bakgrund av vissa uppgifter om affutländska medborgare visat intresse för , I 14, i ochdess anställda och deras bostäder - frågat försvarsministern vilken bedömninghan gör beträffande det inträffande. Frågan haröverlämnats till mig. Enligt vad jag har inhämtat kännerpolisen till de uppgifter som åsyftas i frågan. Det ankommer pä polisen affbedöma, situationen och vidta de ätgärder som föranleds av vad som kan hainträffat. Jag har infe några andra kommentarer med anledning av frågan. Anf.46 (): Jag hade tänkt att få tacka försvarsministern för def härsvaret, men jusfifieministern har alltså tagit över. Jag mäste nog säga, medall aktning för statsrådet, att jag är missnöjd med svaret. Visst gär det attgöra en bedömning. har TIR-märkta, i detta fall polska,långtradare stannat vid eff milifärt förband och besäffningarna har där enligtvittnesuppgifter fotograferat anläggningen. Den händelsen kan sättas i sambandmed att s, k, tavelförsäljare, företrädesvis hemmahörande i , har opererati området, dels bland försvarsansfällda, dels bland andra offentliganställda, Def här är inga hemliga uppgifter. Jag har kontrollerattidnings- och radiouppgifterna med pressofficeren, och genom riksdagensupplysningstjänst har jag alla uppgifter. Det skulle vara mycket intressant, inte bara för mig utanför svenska folket, för allmänheten, aff få veta ett statsråds-försvarsministerns eller som justitieministerns - bedömning av dessaständiga händelser. Min fråga är ställd med anledning av den händelse somsenast har iakttagits. Det är inget tvivel om att säpo bedömer det inträffade sommycket allvarligt. Jag ber aft fä hänvisa till en rad olika tidningsartiklarsom har beskrivit händelseförloppen och bl, a, återger säpo-chefens oro. vill jag fråga justifieministern: svenska folkets oro för den agenfverksamhet som pågår i värtland? Överläggningen var härmed avslutad. Om postverkets regler för föreningsbrev 20 § Svar på fråga 1985/86:414 om postverkets regler förföreningsbrev 47 Kommunikationsminister 'N HULTERSTRÖM: har - mot bakgrund avpostverkets regler för föreningsbrev - frågat mig om jag är beredd att vidtaåtgärder som svarar mot de krav som kan ställas på aft svenskt föreningslivskall ha immunitet och föreningarna skall vara självständiga. Det är postverket självt som beslutar om regler ochavgifter för def s, k, föreningsbrevet. Bakgrunden till def nuvarande systemet med föreningsbrevär följande. Som en följd av regeringens beslut om omläggning av portosysfemetär 1981, som bl, a, innebar att frycksaksportot avskaffades, beslöt postverketinföra föreningsbrev. Mänga ideella föreningar skulle annars ha drabbats avstora portohöjningar till följd av att trycksaksportot avskaffades, ochavsikten med föreningsbrev var att mildra dessa effekter. Enligt de ursprungliga reglerna fordrades dels aft avsändarenvar en ideell, allmännyttig förening, dels att ett visst antal försändelserlämnades in över disk på eff postkontor. Vid en utvärdering som postverketgjorde konstaterades att även andra än de avseddaföreningarna använde sig av föreningsbrev. Även reglerna om antal försändelservisade sig, enligt postverket, vara krångliga och svåra att följa. De nya reglerna innebär aft ett system medföreningsabonnemang har införts. Med def nya systemet blir det lättare förpostverket att avgränsa förmånen av aft få de nägot lägre portona fill deideella och allmännyttiga föreningarna, 48 (); Jag tackar kommunikationsministern för svaret. Jag undrar om infe kommunikationsministern och jag kanvara eniga om aft de allra flesta föreningar som drabbas måste lita helt påideella insatser. De människor som genom sina ideella insatser gör det möjligtatt öka gemenskapen, de får ännu en börda aff bära, Porfohöjningen slår hårt och gör det svårare att hällakontinuerlig och fät kontakt med medlemmarna. Kommunikationsministern säger att bakgrunden tillbestämmelserna om föreningsbrev är att frycksaksportot avskaffades och aftpostverket då beslöt införa föreningsbrev. Det är en sanning med modifikation. Man tog bort möjlighetenatt skicka öppna försändelser fill lägre kostnad. Då blev det en storm motdetta. Inför detta retirerade postverket och införde föreningsbrev. slårpostverket alltså till igen. skall nu syna föreningarna och bestämma vilkasom skall åtnjuta denna förmän. Jag vill ställa ytterligare några frågor fillkommunikafionsministern. Vad är det för skillnad pä scoutföreningar ochpensionärsföreningar? Den ena skall kunna skicka föreningsbrev, den andra inte.Vad är det för skillnad på invandrarföreningar och kamrafföreningar? De förrafår skicka föreningsbrev, de senare infe. Ungdomsorganisationer skall kunna skicka föreningsbrev,men inte bätklubbar. Var hamnar f,ex, seglarföreningar? Ytterst avgörs defta av postverket, som tydligen har denabsoluta sanningen i sin hand. Är def infe otillfredsställande aff postverketskall syna varje förening innan verket ger sift ja eller nej? Av ett sådant måste man fordra mera än av andra företag.Postverket skall vara ett serviceföretag. Om postverkets regler för föreningsbrev 49Kommunikationsminister : Fru talman! Jag tror att de flestaföreningar kommer att uppfatta detta sysfem som ganska fördelaktigt. Bl, a, harreglerna ändrats så aft de inte längre behöver skicka ett visst minsta antalför att kunna utnyttja det förmånliga portot. När def sedan gäller avgränsningen av olika föreningar harjag uppfattat postverkefs bestämmelser sä att man vill skilja mellan å enasidan allmännyttiga och ideella föreningar och å andra sidan rent ekonomiskaföreningar. Jag undrar om infe och jag kan vara överens om attekonomiska föreningar av olika slag infe bör ha förmåner av denna typ. Det ärden rent ideella föreningsverksamheten som skall stödjas, 50 (): Ack ja, postverket har fid att kosta pä sigatt sända ut fina små lappar som man kan läsa, men av dessa framgår infe direktatt det förhåller sig pä det säftet som kommunikationsministern säger. Sä t, ex, skulle infe villaföreningar, kamrat- ellersläktföreningar och bätklubbar få denna förmån. Men graden av idealitet bestämsju av vad en villaförening gör. Den behöver inte vara en ekonomisk förening.Den kan vara en förening för aft människorna skall träffas och varatillsammans. Lika väl kan bätklubbar, som jag sade, vnra seglarföreningar ochutgöra en bra form för ungdomar aft komma fillsammans. Det är fråganom huruvida den absoluta sanningen finns hos dem som sitter i postverket ochbestämmer vilka som skall få skicka föreningsbrev och vilka som infe skall fågöra det. Är inte defta en onödig byråkratisk ordning? Var det infebättre med den gamla metoden? Jag har i varje fall ännu inte hört talas om några problem med Jag utgår ifrån aff man noga kommer att följa utvecklingen och återkomma ifallsädana problem uppstår. En del av de föreningar som gav exempelpå borde. föreställerjag mig, kunna gå under beteckningen idrottsföreningar och alltså inteutgöra något problem. 52 (): Anledningen fill att kommunikationsministerninte hört något är att detta är sä nytt. Föreningarna fick inte reda pädeffaförrän de efter den Prot,1985/86:95 komfill postverket och skulle lämna in sinn föreningsbrev. Då fick de veta att deskulle komma tillbaka med en ansökan, lämna in sina stadgar och visa vilkenstyrelse de hade. Sedan skulle de få reda på om de fick skicka föreningsbrev ellerinfe. Överläggningen var härmed avslutad. 21 §Anmäldes och bordlades 1985/86:128Vissa sjukförsäkringsfrägor för studerande 22 § Anmäldes och bordlades 1985/86:320'avSivert och 1985/86:321av och Kilomeferskatten(prop, 1985/86:92) 23 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationer framställts den13 mars 1985/86:146 av (vpk) till utrikesministernom ätgärder mot radioaktiva utsläpp från engelsk upparbetningsanläggning: 1 TV-sändning den 12 marsskildrades hur de radioaktiva utsläppen från nu påverkar även defsvenska fisket, Englnnds roll som en nv de störstn utsläppnrnn till svensktluftrum är känd sednn tidigare, Deftn nya hot mot vär och heln Nordsjöomrädetsmarina miljö mäste mötns med aktiva svenska insatser. Utsläppen och densanslösa hanteringen av det radioaktiva avfallet mäste ersättas med åtgärdersom minimerar riskerna. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag ställa följnndefrågor till utrikesministern: 1, Kommer Sverigentf fa upp radioaktiva utsläpp i FN eller något annat internafionelltorgan? 2, Avser densvenskn regeringen aff ta kontakt med andra berörda nationer för ett gemensamthandlande? 3, Kan någon formnv bojkottakfion vnrn tänkbnr som eff påtryckningsmedel för ntt få fill stånden ändring i Thafcher-regeringens cyniska hantering nv de ytterst fnrligaradionktivn gifternn från den engelska upparbetnings-nnläggningen? 1985/86:147av () fill stafsrädet om ätgärder för att minsknkväveutsläppen: Utsläppen av kväveoxiden bedömsvärn en betydelsefull faktor i samband med skogsdöden. har beslutatom införande av skärpta avgnskrav för personbilar, och fr, o, m, 1989 årsbilmodeller kommer USA-kraven att gälla obligatoriskt. De hårdare avgaskravenslår dock igenom först på lång sikt. Det tar ända upp fill 20 är innanbilparken omsatts, och samfidigt beräknas trafiken ökabetydligt. Erfarenheten frän visar att det finns vissa bristermed kafalysatorre-ningen. Livslängden för en katalysntorär begränsad, ochvanliga bilägare har använt felaktigt bränsle som sätter katalysatorn urfunktion. Det är angeläget att man genom forskning får fram alternativa metoderför avgasreningen. Det finns en rad åtgärder som kan vidtas vid sidan avbättre avgasrening för nya personbilar. Det gäller behovet av rening också avdieselavgaserna och stimulanser för frivillig övergång till bättre avgasreningför den befintliga bilparken. Det är angeläget att få klarlagt om regeringenavser att vidta några åtgärder . Andra viktiga frågeställningar gäller hastighetsgränserna,körsätt och motorinställning. Det är klarlagt att det finns ett samband mellankörhastig-het och graden av kväveutsläpp. Högre hastighefer ger större utsläpp,I detta sammanhang är det angeläget att vägtrafikanterna i större utsträckningän håller fastställda hastighetsgränser. Enligt min uppfattningbehöver aktiva insatser vidtas av regeringen dels beträffandetrnfikövervak-ningen, dels vad gäller informafion fill bilägarna. En bredinformationskampanj, förslagsvis i samarbete med bilägarorganisafionerna. Jag önskar få informafion om vilka åtgärder regeringen avser attvidta. Informationsinsatserna bör förutom hastighetsgränserna ocksågälla körsätt, tomgängskörning och motorinställning. Frivilliga åtgärder kanmånga gånger betyda mer än lagreglerade åtgärder, Def bör ligga imotororganisa-fionernns intresse att medverkn i en sådnn kampanj. Staten börmed hänsyn till samhällsnyttan och den pågående skogsdöden ställa resurser tillförfogande. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådetBirgitta vilka åtgärder regeringen tänker vidta för ntt minskakväveutsläppen genom a) bättre rening av nvgnsernn från denbefintlign bilparken, b) skärpta reglerför avgasrening av dieseldrivna fordon, c) bättreövervakning av hastighetsgränserna samt d) ökade informationsinsatser om hastighetsgränsernas, körsättens och motorinsfällningens betydelse. 1985/86:148av (vpk) till socialministern om förstatligande avläkemedelsindustrin: Läkemedelsindustrins drivkraft ärprofit och lönsamhet, inte samhällsengagemang och idealitet.Läkemedelsindustrin marknadsför och säljer det soin går aft sälja med vinst,oavsett om det man säljer är brn eller dåligt, viktigt eller oviktigt,hälsosamt eller skadligt. Prot.1985/86:95 Mest uppmärksammat nu är företagenFermentas och Volvos hoppande 13 mars1986 fram och tillbaka i olikaläkemedelsföretag, Def är ett bevis på att man kommer attfortsätta eller öka spekulationen inom läkemedelsindustrin, där det tycksfinnas oanade vinster att göra på människors sjukdom och olycka, säljsmånga värdelösa och olämpliga preparat av gammal vana. Läkemedelsförsäljarefortsätter ntf informera enskilda läkare, som har dålig fillgång till objektivajämförelser, Pä apoteken säljs mindre verksamma, men trots detta ofta olämpligamedel mot olika symtom, t, ex, medel mot halsinfektion - medel som inte ansettstillräckligt skadliga för att förbjudas, men heller infe tillräckligt bra föraff få registreras som läkemedel, Aff medlen är verkningslösa eller olämpligaär oftast inte något skäl för läkemedelsföretaget att dra bort dem fränförsäljningen. Då staten omkring 1970 övertog en del läkemedelsföretagfanns förhoppningar om en radikal omorientering inom hela läkemedelsindustrin.De nuvarande statliga läkemedelsföretagens misslyckande eller bristande intresseatt förändra läkemedelsbranschen visar bara på den privata industrins grundligtetablerade positioner. Den sanering som skett inom läkemedelsindustrin desenaste åren har infe skett spontant, genom ett ökat ansvarstagande fränbranschens sida eller för att marknadsförarna avstått från försäljning av ettdåligt preparat. Nej, saneringen har drivits fram av en allt starkare opinionbland allmänheten, sjukvårdspersonal och statliga kontrollmyndigheter. För affytterligare förbättra situationen, öka läkemedlens säkerhet, förhindra onödigmedicinering, förebygga skador på grund av biverkningar och sparastora summor pengar till samhället, fordras fortsatta kraftätgärder. Jag anser att ett förstatligande av läkemedelsindustrinskulle undanröja flera missförhållanden genom aff vinsten inte längre skullevara huvudsyftet med verksamheten. Är man från regeringens sida bereddaft vidta snara åtgärder mot läkemedelsindustrins spekulativa delar medinriktning på eff förstatligande av läkemedelsindustrin? 24 § Meddelande om frågor Meddeladesaft följande frågor framställts 1985/86:418 av () till industriministern omde industriella satsningarna i : "Behöver ni expansionsutrymme?Funderar ni på att starta upp något nytt? Förlägg då verksamheten tillStor-Uddevalla!" Så inleds en broschyr med syftet aft värvn företag tillUddevallaregionen, 1 broschyren beskrivs bl, a, de ekonomiska fördelar enetablering i fär genom det s,k, Uddevallnpakefet, 32 Värvningskampanjen för att fä företagare aft flytta fillUddevallaregionen med hjälp av det stora statliga stödet riskerar aft hårtdrabba de omkringliggande kommunerna i bl, a, , Något motsvarandestöd utgår inte till kommuner som , , och , Satsningenpä får betalas med arbetslöshet i kringliggande län och kommuner, I exempelvis kommun har sysselsättningen minskatmed ca 700 arbefstillfällen underde senaste sju åtta åren. Effekterna för denkommunen är större än för vid varje förlorat arbetstillfälle. Medhänvisning till vad som ovan anförts vill jag fråga indusfriministern; Pä vilket sätt avser regeringen aftmotverka den negativa utvecklingen som satsningarna i Uddevallaregionenriskerar aff leda fill i kommuner såsom , , och ? 1985/86:419 av () fillarbetsmarknadsministern om en ny landsvägsbro över Ljusnan i ,m, m,: I komplefferingsproposifionen våren1985 anvisades 32 milj, kr, fill en ny landsvägsbro över Ljusnan i Söderhamnskommun.