prot · G909155 · 1985-12-31 00:00:00 — är den skillnaden, som vi allavet, nästan uppäten. Oavsett hur många båtar som sätts in i trafik mellan Malmöoch kommer det att bli svårt att driva trafik året runt. Man kanbedriva en hygglig färjetrafik , september.Vi har sett många försök som inte gått bra, och jag har berättat om ett av dem. , fru talman, vill jagsäga följande. 1978 talade man om att den dåvarande borgerliga regeringenskulle föreslå en minskning av antalet anställda vid med 700 personer.Jag vågar pasta att facket i princip vände upp och ned på , trots attsituationen i vid det tillfället var betydligt gynnsammare än vad den äri dag. När har den jämfört rned andra storstäder i särklass högstaarbetslösheten, kan vi konstatera att protesterna rnot att regeringen nu läggerned stora delar av inte är speciellt starka. Jag tar facketsuppträdande sorn ett bevis pä att man där har fått en mer realistiskinställning till förhållandena. Orn en annan regering skulle komma i sammasituation, hoppas jag att facket handlar lika ansvarsfullt och accepterar en,tyvärr, mycket beklaglig situation. 33LARS-ERIK LOVDEN (s): De socialdemokratiska riksdagsledamöterna frånMalmö har i en särskild motion framlagt sin syn på den framtida varvspolitikenoch det åtgärdsprogram som regeringen redovisar i propositionen med anledningav beslutet att inte ge fortsatta direktsubventioner till varv. Det varju detta beslut av regeringen som resulterade i att styrelsen för Svenska Varvfattade beslut om avveckling av produktionen av handelsfartyg vid varvet. fru talman, redovisa den inställning vi har bådetill varvspolitiken och till regeringens åtgärdsprogram för sysselsättning ochutveckling i . Först vill jag tala orn varvspolitiken. Vi har länge haftden uppfattning som redovisas i motionen, nämligen att det finns starkaindustripolitiska skäl som talar mot en avveckling av den civilafartygsproduktionen vid sista återstående fartygsproducerandestorvarv. redovisar troligen högstavarvseffektivitet. Det avancerade byggnadssättet och den breda kunskap somfinns inom varvet har lett till framgångar inom en rad nya marknadsområden. Härfinns en mycket stor industriell kapacitet, sorn borde tas till vara inomindustripolitiken. Det är angeläget för att behålla sitt sista storanybyggiiadsvarv och industriella kapacitet. Främsta anledningen ärvarvets industripoli- tiskabetydelse samt betydelsen för den svenska handelsflottans tekniska utvecklingoch för hela den teknikspridningen i landet. Också kopplingen mellan dencivila och fartygsproduktionen vid har varit av stor vikt. har stor betydelse för handelsflottan, för underleverantöreroch för hela den kulturen. Vidare har produktionen av handelsfartygvarit betydelsefull för utvecklandet av undervattensteknik, både den militäraoch den civila. Vi står kvar vid den här uppfattningen. Regeringens ochsedermera Svenska Varvs beslut är ur ett industripolitiskt perspektiv djuptolyckligt och felaktigt. Vi delar därmed den uppfattning som framförs i vpk:sreservation till utskottsbetänkandet. Om vi är kritiska pä den här punkten, finnsdet å andra sidan skäl att ge regeringen åtskilligt beröm för detsysselsättningsansvar som man tar genom åtgärdsprogramrnét för att främjautvecklingen av ny industri och skapa ny sysselsättning i . Enligtvår uppfattning är regeringens åtgärdspaket från sysselsättningspolitisksynpunkt av en sådan omfattning att det bör kunna ge regionen godaförutsättningar att lyfta sig ur den rådande sysselsättningskrisen.Åtgärdspaketet har en inriktning, som stämmer ganska väl överens med förslag,vilka under en följd av år framlagts i riksdagsmotioner av desocialdemokratiska riksdagsledamöterna frän . Åtgärdspaketet är ihuvudsak tillfredsställande från sysselsättningspolitisk synpunkt och visaratt regeringen tar ett betydande ansvar för sysselsättningen i regionen. Paketetinnehåller fem viktiga beståndsdelar: Genom attregeringen förmår att bygga sin nya bilfabrik i kan mångaKockumsanställda erbjudas nya jobb. Saabs fabrik kommer, när den är fulltutbyggd, att ge ett rejält nettotillskott av jobb i regionen. Det blir enindustriell injektion i en krisdrabbad region. Genomsatsningen på ett investmentbolag, nya resurser till utvecklingsfond,länsstyrelse, AMS och AMU skapas resurser för en frarntidsinriktad industrielloch arbetsmarknadspolitisk planering. Satsningen påhögskolan och en ökad samverkan mellan forskningen och näringslivet gerförutsättningar för en högteknologisk utveckling i , vilket detfinns ett stort behov av. Insatserna förövergångsproduktion och ombyggnad av järnvägsvagnar visar ytterligare på ettansvarstagande för en mjuk övergång. Regeringen tarklar ställning för en fast förbindelse mellan och . Dettaentydiga ställningstagande till frågan om Öresundsförbindelserna ärutomordentligt tillfredsställande. En skulle få betydandenäringspolitiska effekter för hela regionen. Bron är en förutsättning för attMalmös geografiska fördel, närheten till den stora nordeuropeiska marknaden,skall kunna tas till vara. Det är de fem viktigastebeståndsdelarna i regeringens åtgärdspaket, vilket vi hälsar medtillfredsställelse. Åven om man av industripolitiska skäl är motståndare nedläggning av den civila fartygsproduktionen vid , måste man ändåkonstatera att det är en tillgång för att vi i det här läget, närdet tycks finnas en stor majoritet i för en nedläggning, har ensocialde- Exemplet har vi i färskt minne. Risken för Prot.1985/86:155 att en avveckling under borgerlig regering skulle vara oplanerad med 29 maj1986 åtföljande stora sociala problem är uppenbar. Vi har, fru talman, i vår motion, för den händelse attriksdagen skulle besluta i enlighet med regeringens förslag, lagt fram någraförslag till kompletteringar av det av regeringen redovisade åtgärdspaketet. Vikan nu konstatera att flera av de förslag som vi har lagt fram i motionen är påväg att omsättas i praktiken. Många av de farhågor sorn vi hade införgenomförandet av beståndsdelarna i åtgärdspaketet har inte besannats. Utgångspunkten för en socialt acceptabel avveckling måstevara att ingen skall behöva lämna sin anställning utan att veta att det finnsnytt arbete, utbildning som leder till arbete eller en hygglig pension. Enviktig förutsättning för att detta mål skall kunna uppnås är attomställningstiden blir tillräckligt lång. Medel måste därför avsättas till enövergångsproduktion i en omfattning som möjliggör ett uppnående av dennamålsättning. Regeringen tycks vara beredd att avsätta sådana resurser. Detverkar också som om det nu finns konkreta projekt för dennaövergångsproduktion. Den andra punkt sorn vi tar upp i vår motion gäller den iåtgärdspaketet föreslagna satsningen pä undervattensteknik. Det projektet ärbra, men det är viktigt att medel avsätts så att det går att förverkliga. Detär tillfredsställande att utskottet genom sin skrivning markerar betydelsen avden marintekniska forskningen och utvecklingen. Skapandet av ett marintundervattenstekniskt centrum i är en viktig del i en sådan satsning.Arbetet med att få till stånd detta centrum är i full gång. Den tredje punkten i vår motion rör hur Kockumsvarvsområde skall disponeras efter en eventuell avveckling. På Kockumsvarvsområde finns värdefull verkstadskapacitet, bl. a. för tungverkstadsindustri. Det gäller bl. a. den stora dockan, bockkranar och ianslutning härtill förlagda verkstadslokaler. Enligt vår uppfattning bör dessaresurser bilda underlag för ett särskilt bolag, vars uppgift bör vara attupplåta lokalerna till lämplig verksamhet. Svenska Varv och börmedverka till tillkomsten av ett sådant bolag. Även den frågan tycks nu kunna lösas i någorlunda linjemed vad vi har förespråkat i motionen. Långtgående diskussioner har förts ianslutning till överläggningarna orn bildandet av ett investmentbolag iregionen. Det finns förhoppningar om att man skall kunna hitta en lösning, somligger i linje, i varje fall i sina huvuddrag, med vårt förslag i motionen. Den fjärde punkten i motionen gäller just frågan ominrättande av ett investmentbolag i regionen. Vi säger i vår motion attvillkoren för den statliga medverkan vid bildandet är alltför hårda. Denstatliga kapitalinsatsen skall nämligen motsvaras av en insats av bundet egetkapital från näringslivet, som skall vara minst 1,5 gånger den statligainsatsen. Vi förordar i motionen att staten garanterar en insats på 50 milj.kr., även om näringslivet inte uppnår sin andel. Jag kan nu medge att \ i var en aning väl pessimistiska ivår bedömning, när vi väckte motionen. De överläggrringar som har skett inför bildandet av investmentbolaget har visat att det finns goda förutsättningaratt få industrin att ställa upp rned erforderligt kapital. Det tycks vara ganska nära föreståen- 47 Prot.1985/86:155 de att formellt kunna bilda detta investmentbolag, som är enväsentlig del av Jag vill avslutningsvis göra ett parkommentarer till inställning till regeringens åtgärdsprogram.Moderaterna är uppenbarligen ovilliga att göra sådana insatser som regeringenföreslår. får man intrycket att deras filosofi är att man skall lägganed varvet och' låta marknadskrafterna orn möjligt reda upp densysselsättningskris sorn blir en följd av nedläggningen. Per gav några besked. Jag uppfattade honom så,att det inte behöver ske en satsning, i varje fall när det gäller Saabfabrikeni , eftersom inte tillhör de mest arbetslöshetsutsattaområdena i landet.Det är ganska raka besked till malmöborna, som har en öppenarbetslöshet om , motsvarande 5 000 personer. En nedläggning utan ersättningsåtgärderskulle kasta in i en djupt allvarlig och långvarig sysselsättningskris. Den uppvisning som gör i är ganskamärklig, särskilt jämfört med vad säger i . Där sägermoderaterna att regeringens åtgärdspaket i stort är bra, men för litet. Den delsorn enligt i är för liten är den statliga insatsen till detregionala investmentbolaget. I sin reservation i näringsutskottets betänkande här iriksdagen säger att regeringen inte "har redovisat ettunderlag som styrker behovet av ett nytt investmentbolag". Detta är orninte annat ett besked till i att de inte har något att hämtahos i . Några extra medel till regionala utvecklingsfondervill inte heller ansluta sig till. Vad som är allvarligast är attmoderaterna inte vill anstränga sig för att fä en etablering av Saabfabriken iMalmö. Jag vill avslutningsvis göra det konstaterandet att desocialdemokratiska riksdagsledamöterna från av industripolitiska skälinte delar regeringens uppfattning om nedläggningen av den civilafartygsproduktionen vid . Däremot vill vi ge regeringen ett mycket klartberöm för det ansvar som rnan tar för sysselsättningen i regionen. Av dendebatt som har förts och de reservationer som fogats vid betänkandet står detdock klart att malmöborna inte kan räkna med stöd från i kampen försin sysselsättning och i kampen mot arbetslösheten i regionen. Under detta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 34PER () replik: Jag har blivit angripen av jag skall svara på en del av de beskyllningar som framfördes av honom. Jag vill först konstatera att en del av den debatt som hannu tar upp gäller det betänkande som orn skall behandlas ikammaren. Jag vill ändå säga att vi vill ha en regionalpolitik där man försökerföra stödet till de områden sorn är mest utsatta, och det är inte enbartvarvsregionerna sorn är mest utsatta. Det läggs ned företag både iBergslagen, i och i utan att tillnärmelsevismotsvarande insatser görs. att dessabygder träffas lika hårt. Det är det som vi vänder oss emot. Att stödet till i stor utsträckning har kommit attkoncentreras till ett företag tycker vi också är fel. Stödet borde i stället hagått fill det stora flertalet företag, med lika förutsättningar för alla attetablera sig. Vi har stor förståelse för att både och nappar på defeta erbjudandena, men vi tycker ändå att de i sak är felaktiga. 35 () replik; Jag tycker att det är mycket bra att dennadebatt förs, eftersom den ger ett rakt besked: i tyckerinte att det är särskilt angeläget att skapa arbetstillfällen som ersättningför dem som förloras genom det nedläggningsbeslut som uppenbarligenkommer att fatta om här i kammaren. Man säger klart, och det gjordeocksä Per , att inte bör ha lokaliseringsstöd företableringen i . Man är angelägen om en lokalisering på annat håll. Manuttalar också klart att det inte finns några motiv för etablering av ettregionalt investmentbolag i regionen. Man vill inte heller ge ytterligare stödtill utvecklingsfonderna. Detta visar på en ovillig inställning till att ta ettansvar för den sysselsättningskris som är på väg att skapa genomatt ta ställning för en nedläggning av den civila fartygsproduktionen vidKockums. Det är mycket viktigt att denna ansvarslöshet klart har kommit tilluttryck i denna debatt. Det är ett besked till malmöborna att inteär beredda att hjälpa dem i den utsatta situation som befinner sig i ochsom kommer att bli än värre, om regeringen nu fattar beslut om avveckling avden civila fartygsproduktionen vid . 36 PER () replik: Jag tycker att till attbörja med skall se efter vilket betänkande sorn nu behandlas. Det sorn vi justnu debatterar är något som skall tas upp i kammaren om . Det voreen fördel om vi nu nöjde oss med att föra en debatt om det somnäringsutskottets betänkande berör. önskan om fortsatt stöd till varven ärett eko från en svunnen epok. Vi kan se vilka förfärande resultat som denna harlett till. största industrisatsning genom tiderna har lett till att viförlorat enorma kapitalbelopp och mängder av arbetstillfällen, och vi harutsatt människor för en mycket dålig behandling, långt lidande och storovisshet. Vi skall inte ha en sådanindustristödspolitik utan satsa våra resurser på att förbättra möjligheternaför i synnerhet de mindre och medelstora företagen och på generella åtgärderför frisläppande av investeringsfonder som alla har möjlighet att använda isärskilt utsatta regioner. Vi kan även tänka oss sänkningar avarbetsgivaravgifter i särskilt sysselsättningssvaga och utsatta regioner. Dettastår vi självfallet för i , nu som . 37LARS-ERIK () replik: Jag har lyssnat på den debatt som fördesinnan jag hade tillfälle att gå upp i talarstolen, och jag hörde då PerWesterberg säga till 4 protokoll 1985/86:155-156 Prot.1985/86:155 utskottsmajoritetens företrädare att man inte var specielltförtjust i de insatsersom nu görs i regionen, framför allt vad gäller Saabetableringen. Man tyckteinte att tillhör de mest utsatta regionerna i landet, och det framhöllsäven av Per . Så visst handlar denna debatt om det ärende som vi nubehandlar. Dessutom uttalar i en av reservationerna vidnäringsutskottets betänkande att de inte är beredda att medverka tillbildandet av investmentbolaget och inte heller till extra medel för denregionala utvecklingsfonden. Detta står i reservation 12, Per . Jag konstaterar än en gång att inte är villigaatt ta ansvar för den sysselsättningskris som uppstår i vid ennedläggning av den civila fartygsproduktionen vid . Det är ett raktbesked till malmöborna, som det var bra att få fram i denna debatt. vice talmannen anmälde att Per Westerberganhållit att til protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. 38ULLA TILLÄNDER (c): I näringsutskottets betänkande 34 omvarvsindustrin behandlas tre motioner av , ochmig. Två av dem avlämnades under allmänna motionstiden. En av dessa gäller envidare satsning på varv, en annan gäller ett marin- och undervattensteknisktcentrum i . I den tredje motionen tar vi upp den segdragna frågan omÖresundsförbindelserna. Då frågan om nedläggning av produktionen av handelsfartygvid varv var aktuell och hotet om en stor arbetslöshet svävade överhela , en ännu större arbetslöshet för ett område som redan varhårt drabbat, ställde vi centerpartister från regionen krav på att Kockumsskulle få finnas kvar. Det fanns enligt vår uppfattning starka skål för detta. Jag sade när frågan var aktuell, för frågan är inte längreaktuell, efter det att olika beslut har fattats. Mycket vatten har flutit underbroarna. upplever man särskilt starkt att möjligen klockan, men intetiden, kan vridas tillbaka. Ett beslut som följs av andra beslut får ibland enkaraktär av oåterkallelighet. Det går inte längre att riva upp-det är passerat.Ett sådant konstaterande kan man göra, ibland med en suck av lättnad, iblandbara med en suck. Det sista är fallet för många malmöbor när det gällernedläggningen av . Åven om det varvet inte längre kommer att ha någon plats iMalmö, kommer det ändå att ha en plats i våra hjärtan, och det gäller i allsynnerhet för många gamla varvsarbetare, sorn med saknad och vemod inser attvarvet inte gick att rädda. Det definitiva i detta bekräftas ytterligare avplaceringen av Saabs bilfabrik pä varvsområdet. Nya idéer och förslag omsysselsättning i växer upp ur askan av det förflutna, sätterfrukt och skapar på nytt framtidstro. Allt detta gör att den ihotion som vi då skrev inte längrekan hävdas. Den hade sin giltighet då den skrevs, eftersom den, sorn jagtidigare sade, var ett uttryck för övertygelsen om att då skulle hakunnat bevaras. nu harsituationen hunnit i grunden förändras. Att tiden och samtiden förändrar sigunder sin passage in i dåtiden och i förbifarten ändrar vårt sätt att se påsaker och ting har varit lätt att konstatera under den senast förflutna tiden. En händelse som t. ex. Tjernobylkatastrofen var så laddadmed realistiskt och Symboliskt stoft att verkligheten efter inte är lik denföre. För att ta ett annat i tiden närliggande exempel vet vi alla hur OlofPalmes död på något sätt förändrade vår politiska världsbild. Insikten omvärldens föränderlighet gör att man inte likt en ståndaktig tennsoldat hållerfast vid en sak som är förlorad. Detta resonemang strider inte på något sättmot uppfattningen att det hade varit bäst, om det som var vår motions innebörddå hade förverkligats men att det tyvärr är en omöjlighet . Men har en mycket stark ställninginom undervat-tensteknologin. Det har framhållits här tidigare.Därför har jag i motion N324 föreslagit uppbyggandet av ett marin- ochundervattenstekniskt centrum i . I motionen, som avlämnades under denallmänna motionstiden, framhålls att ett nytt luftoberoende energisystem förunder-vattensbruk med Sterlingmotorn som kraftkälla utvecklas inom ubåtsteknologinvid . Där bedrivs också intensiva studier för utarbetande av 90-taletssvenska utbåt. Här satsar man också på exportmarknaden. Sedan motionen väcktes har, som också harpåpekats, den av regeringen tillsatta regionala samordningsgruppen vidlänsstyrelsen i .Malmöhus län fått i uppdrag att förbereda inrättandet av ettsådant centrum. , och har bildat enstiftelse, Uveon, för undervattensteknologi som skall ta sig an uppdraget. Frågan om Öresundsförbindelserna tar vi upp i motion 391.Centern och vpk har i utskottet reserverat sig till förmån för motionen. Det ärfaktiskt så, i , att broplanerna i årtionde efter årtiondehar gett färjeförbindelserna karaktär av en tillfällig provisorisk lösning, somefter hand har försämrat dem till en nivå som måste betraktas somextremt dålig med tanke på att det rör sig om vitala förbindelser mellan två avNordens största städer, och . Vi i vill satsa på envattenväg. Det borde vara lika självklart som att man kan tänka sig att satsapä broar eller landsvägar. Att försämringen har fått ske har varit till skada förnäringsliv och arbetsmarknad i under åtskilliga år. En avorsakerna har varit de orealistiska och alltför högt ställda förväntningar sombron efter hand hargett upphov till. Man talar också tyst orn de negativaeffekterna av en bro, t. ex. kraftig nedskärning av sysselsättningen inomfärjetrafiken. Men de anställda inom den näringen inser naturligtvis dettasamband. Brofixeringen har tyvärr också trubbat av vaksamheten motatt dräneras pä kapital och industrier. Det är bra att man pä senare tidhar börjat inse behovet av en tätare struktur med små och medelstora företag.Det ger en ökad motståndskraft mot sådana påfrestningar som drabbarregionen. Det finns i andra delar av landet exempel på hur en struktur medflera mindre och medelstora företag kan fungera. I stället för att satsa på en bro vill vi i satsapå en fast förbindelse mellan och samt på täta, bekvämaoch snabba färjeförbindelsermellan och , Jag återkommer till andra sysselsättningspolitiskaåtgärder när vi skall debattera arbetsmarknadsutskottets betänkande 18, somhandlar om sysselsättningsåtgärder i , Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till dereservationer som representanter i utskottet har skrivit under samt iövrigt till utskottets hemställan. 39KJELL-ARNE (): Inledningsvis yrkar jag bifall tillreservationerna 13 och 14 i näringsutskottets betänkande 1985/86:34. Som talesman för folkpartisterna i vill jagsäga att det är med utomordentligt stor vånda som vi har tvingats medverka tillbeslutet om en nedläggning av . Men liksom alla andra har också vi fåttböja oss för de ekonomiska realiteter som gäller i detta sammanhang. I detta anförande skall jag koncentrera mig på någrayrkanden i vår motion 1985/86:477. Vi tycker inte att våra yrkanden har fåttden respons från utskottets sida som de borde ha fått. Naturligtvis känner vi stor tacksamhet över att Saabetablerar sig i . På det sättet skapar man ungefär 2 000 nyaarbetstillfällen. Men menar vi att en sådan här koncentration avbilindustrin inte råder bot på regionens konjunkturella sårbarhet. Vi tror atten centraliserad prognosverksamhet och en centraliserad fördelning avresurserna ofta leder till nedslående resultat när det gäller att upptäckautvecklingsmöjligheter eller att stimulera framtida sådana. Den bästa metoden idetta avseende är i stället att stimulera en decentraliserad sökprocess. Allastora organisationer - vare sig det gäller industriföretag eller offentligainstitutioner - riskerar ibland att bli trångsynta och oflexibla. Därför är detnödvändigt att den miljö som statsmakterna skapar också är gynnsam förtillväxten i små och medelstora företag, liksom för startandet av nya företag. Regeringen föreslår visserligen att 18 milj. kr. anslåstill utvecklingsinsatser, riktade till de mindre och medelstora företagen.Detta blygsamma belopp står dock i skarp kontrast till de 414 milj. kr. För att få fart pä regionens näringsliv krävs det attmänniskor stimuleras till nya idéer och initiativ. En större del av regeringenskrispaket borde följaktligen ha använts till att stimulera små- ochnyföretagandet inom regionen. En hörnsten i näringspolitiken är att skapa gynnsammavillkor för småföretagsverksamheten. Detta är speciellt angeläget i tider dåstrukturförändringar och arbetslöshet drabbar en region. I många länder harman prövat verksamheter som liknar det etableringscentrurn som vi nämner i vårmotion och som har till uppgift att hjälpa människorna med olika affärsidéeroch med att starta egna företag. Ett stort antal nya arbetstillfällen harskapats i de regioner där den här typen av etableringscentrum har inrättats. Vidare menar jag att en motsvarande verksamhet - inomramen för ett etableringscentrum-skulle bidra till framväxten av nya småföretagi . Syftet med ett etableringscentrurn är att ge en bred och kostnadsfrirådgivning till blivande företagare. Ett etableringscentrurn skulle verka som en form av"företagsbutik". En kontaktman skulle tilldela entreprenörer Prot.1985/86:155 "faddrar", åt vilka den blivande företagaren kundefungera som underleve- rantör eller partner vid systemförsäljning.Centret skall ledas av en föreståndare som utgör till det kontaktnätsom hela verksamheten vilar på. I kontaktnätet ingår representanter förföretag, institutioner och myndigheter. Dessa kan på olika sätt bistå denblivande företagaren. Det kan gälla bedömning av affärsidéer, vidareutvecklingav en idé, finansiering, administration, ekonomi, marknadsföring,myndighetskontakter m.m. Förutom att uppmuntra och hjälpa personer att starta egnaföretag har detta centrum ett ansvar för att avråda personer då en affärsidéinte bedöms vara bärkraftig. Denna roll är viktig med hänsyn till att det ärett stort steg att starta ett eget företag.