prot · G909152 · 1985-12-31 00:00:00 — Här skulle jag gärna vilja fråga ochfolkpartiet: Är det fel att stödja organisationerna? Får man inte ens varamedlem i en annan organisation, eftersom man då tydligen hade den knytning somBengt talade om i sitt inlägg? Utskottet vill peka på det arbete som Hultsfredsgruppenbedriver i län. Jag vill här säga - med utgångspunkt i tidigare inlägg: De som är medlemmar i deltar ocksåmycket aktivt i fackligt arbete. Om man inte får ha en knytning till flera organisationeri , , dä måste faktiskt Hultsfredsgruppenupphöra, eftersom flertalet också är med i den regionala fackliga verksamheten. Jag yrkaralltså avslag på reservationerna 9, 10 och 11. har i reservation 12 begärt att statligt stödskall utgå till hushållningssällskapens hemkonsulentverksamhet. Jag vill här inledningsvis erinra orn att liknandeyrkanden behandlades vid föregående års . Då underströk attden verksamhet som bedrivs är värdefull. har också införutskottet framhållit att sällskapens hemkonsulenter är ett bra komplement i denlokala konsumentverksamheten. Utskottet vill ånyo peka på vikten av ett fortsattsamarbete mellan och hushållningssällskapen. Stöd utgår till sällskapen i form av kraftigt subventionerat informationsmaterial.Något speciellt stöd utöver det anser vi inte bör utgå. Med dettayrkar jag avslag på reservation 12. Beträffande undervisning i konsumentfrågor igymnasieskolan samt förlängning av konsumtionslinjen har reserverat sigi reservation 13 resp. och reserverat sig i reservation 14. har i ett yttrande till lagutskotteterinrat om att en arbetsgrupp för översyn av gymnasieutbildningen. ÖGY,föreslagit att kost-och näringsinslag bör finnas i undervisningen. Man föreslårockså att såväl de praktiska som de teoretiska momenten ökas. I detta instämmer lagutskottet. Kunskaperom kost, hälsaoch bosättning bör alltså ingå i utbildningen, sorn ÖGY föreslagit. prövningav ÖGY:s förslag bör inte vidta några åtgärder. Därföryrkar jag avslag på reservationerna 13 och 14. I avsnittet Utbildning och fortbildning av lärare rn. fl.tas frågan upp om ett ökat ekonomiskt stöd till studieförbundens utbildning avförtroendevalda. Detta avvisas i den gemensamma borgerliga reservationen 15. Förslaget om stöd avser att tillförs medelför bl. a. ekonomiskt stöd för utbildning av förtroendevalda, främst konsumentnämndsledamöter,via olika studieförbund. Såväl flertalet remissinstanser som konsumentverketbetonar vikten av utbildning. anser att det bör ske en ökning avutbildningsinsatserna för att just främja den lokala konsumentverksamheten. De borgerliga partiernas reservation avslöjar här vilketsynsätt rnan har beträffande de breda lagrens rätt att hävda sig som konsumenteri detta fall. Möjligheten att hävda sig följer alltid av vilken utbildning manhaft och vilket stöd man kan få. En väl utbildad person har bättre möjligheteratt hävda sig. Det är därför vi från lagutskottets sida stödjer bredareutbildningsinsatser för alla i det svenska samhället. Därmedyrkar jag avslag på reservation 15. I reservation 16 tar upp konsumentverketsproduktion av läromedel och säger att man vill minska på den. Utskottet villerinra orn vikten av information och utbildning av olika aktörer. Det kan gällavägledare, studerande, förtroendevalda och opinionsbildare. läromedel är en viktig del i dettaarbete. Därför yrkar jag avslag på reservation 16, där man vill begränsa detarbetet. Tillgången till varor och service på detlokala planet är föremål för intensiv debatt. I propositionen föreslås enutrednings- och undersökningsverksamhet för att öka kunskapen omstrukturutvecklingen på det lokala planet. Områden som berörs kan vara lågpris-och stormarknader, livsmedelshallar, olika etableringar eller situationen förkonsumenten sorn äldre eller handikappad eller situationen för hushåll utan bilmed långa avstånd till service. Allt detta bör uppmärksammas. Regeringen inrättade 1984 ett råd för frågor om handel ochdistribution med en bred sammansättning. Rådet bör följa utvecklingen ochföreslå åtgärder. 1 motion L410 krävs åtgärder kring dagligvaruservicen, någotsom givetvis också bör behandlas av rådet. Utskottet anser att rådet bör spelaen aktiv roll i det arbetet och att det bör ske i nära samarbete med ,särskilt i glesbygdsfrågor. I en socialdemokratisk motion föreslås ett obligatoriumför kommunala varuförsörjningsplaner. Jag konstaterar att 235 av landets 284kommuner har inrättat sådana planer. Förslaget till ny plan- och bygglaginnehåller ingen föreskrift om varuförsörjningsplaner. Dock hänvisas i ett parsammanhang till planer, t. ex. i samband med kommunernas ansvar för markensanvändning och då en kommun vill begränsa eller förbjuda livsrnedelshan-del.Även vid prövning av glesbygdsstöd bör en varuförsörjningsplan finnas somunderlag i beslutsprocessen. delar näringsutskottets uppfattning att någotgenerellt krav på kommunala varuförsörjningsplaner inte bör ställas. Prot.1985/86:152 understryka betydelsen av att de lokala konsumentorganen fårdelta i Beträffande stöd till kommersiell service i glesbygd, dvs.glesbygdsstödet och länsstyrelsernas C 3-medel, vill jag erinra om attindustriministern uttalat att stödet till service haft mycket positiva effekteri glesbygden, varför det saknas grund för en förändring av dennastödform. Med det anför'da yrkar jag avslag påreservationerna 21,22 och 23. I reservation 25 angående rådgivning till enskildakonsumenter vill begränsa konsumentinformationen genom att gå emotinrättandet av konsumentombud på arbetsplatser, vilka genom sin verksamhet medrådgivning kan nå grupper som annars till mycket liten del får kontakt medkonsumentverksamheten. Det är beklagligt att man inte har klart för sigbetydelsen av att nå så många människor sorn möjligt med konsumentinformation.Det är ofta på arbetsplatsen och kring den sorn rnan kan nå de människor förvilka det är av så stor betydelse att få kontakt med en rejälkonsumentverksamhet. Den proposition har att ta ställning tillvänder sig bl. a. till människorna i dessa grupper, oftast svaga konsumenter,för att möjliggöra för honom eller henne att bli en god och välinformeradkonsument. Avslutningsvis yrkar jag avslagockså på reservation 25 samt bifall till lagutskottets hemställan i dess betänkande1985/86:34. 35BENGT () replik: Till vill jag beträffandekonsumentinflytandet och den allmänna konsumentrörelsen säga följande. Det ärviktigt med mångfald även när det gäller konsumentpolitiskt inflytande, ochenligt uppfattning kan man mycket väl även pä detta områdetillämpa uttrycket låt tusen blommor blomma. Det finns existerandeorganisationer som ägnar sig åt konsumentintresset. Det är bra. Jag har inte riktatnågon kritik mot dem. Framför allt är det i varje fall för en liberalsjälvklart att vi har föreningsfrihet och skall kämpa för att behålla den. Jagtycker inte att en socialdemokrat skall tala särskilt högt och tydligt om det,eftersom socialdemokraterna trots åtskilliga vädjanden inte varit beredda attavskaffa kollektivanslutningen. Men vi i tycker att de existerandeorganisationerna är. Vi saknar en allmän konsumentrörelse. Ettviktigt stöd i den debatten skulle vara att även övriga partier uttalade sigför krafttag, som gjort. Det skulle säkert uppskattas. Det skerenklast och tydligast genom att stödja vår reservation. Dessutom skullesocialdemokraterna dä helt undanröja misstanken om att socialdemokraterna barastöder organisationer som har nära kontakt med den egna rörelsen. Jag vill uppmana att lägga pä minnet vadstatsrådet sade här tidigare, nämligen att man skall aktivera flera grupper.Låt gärna ord bli handling! Det kräver även den politiska konsekvensen. 36EWY () replik: Prot. Jag skall bemöta när det gäller vår reservation 27maj 1986 11, somhandlar om frivillig konsumentpolitik. Jag framhöll i mitt anförande----------- att jagtycker att det är positivt att de fackliga organisationerna och företagen Konsumentpolitiken engagerar sig i konsumentpolitiken - det har naturligtvismycket stor betydelse på det lokala planet. Det är väl ocksä bra om fackligaorganisationer kan bidra till lösningar av konsumentpolitiska frågor. Givetvismåste organisationerna själva avgöra när och hur de skall engagera sig. Vad vi vänder oss mot är att just de starka organisationersom har nämnts i propositionen skall tillföras särskilda medel. Det är vi emot. Reservation 15 gäller anslagen till studieförbunden. Vimenar att studieförbunden inte skall få särskilda medel till sådan verksamhet,eftersom de får sina anslag från andra håll. Det finns inga störrebegränsningar av deras utbud av kurser, speciellt inte när det gällerutbildning. Det står studieförbunden fritt att anordna utbildningskurser ävenför konsumentnämndernas ledamöter. All utbildning av ledamöter i nämnder ochstyrelser i kommunerna är naturligtvis bra och nyttig, inte minst utbildningav de ledamöter som handhar kommunernas ekonomi och de sociala frågorna. Mensådan utbildning kan utan hinder bedrivas av de politiska partierna genom sinastudieförbund. sade att de svaga konsumenterna och de sominte kan få utbildning blir åsidosatta. Men alla som engagerar sig politiskt istyrelser och nämnder har stora möjligheter att utbilda sig utan någrasärskilda medel. Reservation nr 16 gäller läromedel. Som jag sade i mittanförande och som också framgår av vår reservation menar vi att konsumentverketi större utsträckning bör syssla med information om varor och priser. Iutskottets betänkande heter det att det är nödvändigt för konsumentverketsjälvt att producera läromedel, inte minst för att balansera näringslivetsutbud av läromedel. Vi säger att det bör vara uppgift attuppmuntra andra producenter att ta fram läromedel och att i förekommande fallge dem råd. Vi anser att rnan här har mycket stora möjligheter att samverka mednäringslivet genom att verka som konsulter åt exempelvis privata företag, omman nu inte litar på dem när det gäller att ge ut läromedel. På så sätt skulleman minska produktion av läromedel. 37 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Den medgivna repliktiden ärtyvärr slut. 38 () replik: sade atthushållningssällskapens hemkonsulenter är ett bra komplement, och därvidlaghåller han alltså med mig. Han sade att stöd utgår i form avkraftigt subventionerat informationsmaterial, och det är riktigt. Men det ärändå inte tillnärmelsevis i överensstämmelse med den nytta somhemkonsulenterna gör för konsumenter i kommuner och län. De kommunala konsumentvägledarna har att verka över ettmycket stort område, som de knappast kan behärska till alla delar, som de har skiftande utbildning och erfarenhet. 5 protokoll 1985/86:152 ter är iregel inriktade på kost- och näringsfrågor samt hushållsekonomiska frågor, dvs.oerhört viktiga områden. Om vi tittar på hur en svensk genomsnittsfamilj användersin disponibla inkomst finner vi att går till mat. Av dessamatpengar går till kött, fisk, ägg, grönsaker och frukt och tillbasmaten: går till sektorn övriga varor, och där innefattas socker, kakor,saft, godis ni: m. Eftersom nästan lika mycket pengar används till onyttigasocker- och fettprodukter som till den nyttiga basmaten finns det här ettoerhört stort behov av utbildning och rådgivning för att få till stånd enomdisponering av hushållens pengar. Den resurs som hushållningssällskapens hemkonsulenterutgör måste därför tas till vara. Deras ekonomiska möjligheter är i dagberoende av medlemsavgifter, och det blir inte så mycket pengar. Om de skallkunna ta på sig mer arbetsuppgifter borde de också få statliga medel. Detskulle vara till nytta för konsumenterna om denna resurs utnyttjades. När det gäller gymnasieutbildningen i konsumentfrågor hadedet, sorn jag ser det, varit en styrka om hade gjort etttillkännagivande i frågan. Översynsgruppens förslag är ute på remiss, men detfinns propåer som visar att konsumtionsutbildningen försvinner. Även omkonsumtionsutbildningen kommer in på övriga linjer förordas inte satsningar påde praktiska färdigheterna, och då blir det ingen helhetssyn. 39ULLA ORRING (fp) replik: tog upp sin motivering för attinte tillstyrka förslag om en förlängning av konsumtionslinjen.Han menade att vi skulle avvakta remissbehandlingen av utredningsförslaget. Jagtog i mitt anförande upp vikten av att denna utbildning får finnas kvar, ochjag vill än en gång understryka att det råder stor trängsel på gymnasieskolansschema. Detta är den enda linje på gymnasienivå där det ges en sammanhållenundervisning i de viktiga konsumentfrågorna, där de studerande får lära sighushållsekonomi, matlagning och andra vardagsfärdigheter- en utbildning somdessutom kan vara yrkesinriktad. Utskottsmajoriteten vill nu avvakta remissomgången, menden hänsynen visade inte vid , då man mitt underpågående arbete i utredningen för välfärd drog inhemkonsulenttjänsterna, där 4,5 miljoner försvann från konsumentverksamhetenpå en enda gång. Det skulle alltså finnas starka skäl för att latariksdagen fatta beslut om en förlängning av konsumtionslinjen, som vi harföreslagit i vår reservation. Jag yrkar än en gång bifall till den. Den andra frågan jag tänkte ta upp gällde särskilda medeltill av ledamöter i konsumentnämderna, somBengt Kronblad talade vackert för. Han menade att det var de breda gruppernasrätt att hävda sina intressen. Men konsumentnämndsledarnöternas intresse ochutbildning tas mycket väl om hand ute i kommunerna. Jag tycker att det är heltonödigt att gå vägen över . kan verkligen behövasina pengar till andra ändamål. 40BENGT KRONBLAD (s) replik: Prot. Jag tror inte som att manenbart med ett riksdagsbeslut kan lägga grunden till en ökad aktivitet. Vi kan alltså inte beslutaom att inrätta en ny konsumentrörelse. Det är aktiviteten ute i po 11 n samhälletsom måste ökas så att fler människor blir intresserade och engagerar sig. Jaghar litet svårt att få det att gå ihop när talar omkollektivanslutning i detta sammanhang. Det viktiga i denna del är givetvis attse till att så många sorn möjligt aktiverar sig när det gäller rätten att varaen god och välinformerad konsument. är en viktig del, men görgällande att man är emot ett sådant stöd, I propositionen står det helleringenting om att konsumentrådet skall ha ett ekonomiskt stöd. talar om hushållningssällskapen och villha ytterligare medel till dem. Det har nämnts att vissa kommuner ger lågaanslag - bara , sade i sitt tidigare inlägg. Jag vetatt det är så. Jag bor ganska nära en del av de kommunerna. Aktiviteten kringhushållningssällskapen är också ganska låg där. Ofta hänger behoven avhushållningssällskapens insatser politiskt samman med om kommunen har en bredborgerlig majoritet. Sådana kommuner har tydligen inte något intresse av attbygga upp en rejäl konsumentverksamhet. Vad majoriteten i lagutskottet avseroch har föreslagit är att kommunerna skall bygga vidare på sådan verksamhet. Vi menar att ÖGY:s förslag är viktigt, . Det ärdärför vi säger att vi skall titta på det slutliga arbetet när det kommer.Lagutskottet instämmer i att den av utbildningsutskottet föreslagnautbildningen är viktig. Därmed är vi i princip överens om vikten av utbildning.Ulla Orrings sista kommentar var att vi då det gäller vissa statliga verksverksamhet skulle använda medel till annat än utbildning. För min del tyckerjag att det är viktigt att vi satsar på en så väl utbyggd utbildning sommöjligt. Jag vill vända mig till . Ireservation 16 menar att pris och kvalitet är det enda somkonsumentverket skall arbeta med. Jag vill betona att det också är viktigt attverket producerar läromedel, som vi har föreslagit. Vi behöver öppet, välinformerande material, och däri ingår även läromedel. 41 () replik: Föreningsfriheten ifrågasattes från min sida,, i samband med Hultsfredsgruppen. Jag fann anledning att påpekaatt det verkligen inte finns något som helst skäl att tro att jag inte skullestödja föreningsfriheten. Jag tycker att fler skulle göra det i denna kammare,inkl. Det kan man framför allt göra genom att avskaffakollektivanslutningen. Det antyddes ocksä av att jag skulle hanågot slags kritisk eller ifrågasättande inställning till fackligaorganisationer. Jag kan bara meddela för kännedom att jag självhar arbetat i facket . Jag tycker att det var en mycket stor uppgift.Men facken skall ha sin roll och inte kopplas ihop med den politiska makten - detär då vi hamnar fel och får ett korporativistiskt samhälle. Slutligen:Jag inser självfallet att en allmän konsumentrörelse inte kan 67 Prot.1985/86:152 kommenderas fram. Men rnan kan visa en positiv inställning, ochdå inte bara i ord, , utan också ihandling. Det gäller att ge litet resurser, så att man får ett bra klimat för dessa tusen blommor somjag tidigare talade om. En av dessa blommor, och en av de allra vackraste, ärfaktiskt den allmänna konsumentrörelsen. 42EWY () replik: Beträffande stödet tillfrivilligorganisationer vill jag framhålla att det ändå står i propositionen,, att dessa organisationer kan få del av de medel som avsattstill för att delas ut till olika organisationer, I sitt första anförande kom in på frågan omplatsombud. Ja, vi har reserverat oss på den punkten. Det är alldeles riktigtatt vi inte vill ställa oss bakom den rekommendation som görs. Utskottet hävdaratt fackliga konsumentombud på arbetsplatserna är ett bra sätt för de fackligaorganisationerna att utveckla sin konsumentpolitiska verksamhet. Det har aldrigpresenterats någon utredning som visar behovet av sådana ombud eller undervilka förutsättningar de skulle verka och vilka resultat som skulle kunnauppnås . Det är därför som vi inte vill vara med om det. hänvisar också i denna fråga till de svagagrupperna på arbetsplatserna. Vi har skilda uppfattningar när det gällermänniskors förmåga att klara sig själva. Vi moderater har inte riktigt sammastarka tro på samhället och menar inte att människor måste styras, utan vi trorfaktiskt på människors egen förmåga. Vi menar att ett av konsumentpolitikenssyften skall vara att den inriktas på insatser på de områden i samhället därden verkligen behövs för att skydda dem som kommer att inta en svagareställning. Men sådana insatser bör ju främst ske inom ramen för marknadsföringslagenoch avtalsvillkorslagen samt genom branschvisa överenskommelser mednäringslivet etc. Att, som gör, alltid hänvisa till de svagamänniskorna i samhället och på arbetsplatserna kan jag inte ställa mig bakom, 43 () replik: Qm jag uppfattade rätt, sadehan att det finns ett samband mellan de kommuner som har dåligt utbyggdkonsumentverksamhet och de län som har starka hushållningssällskap. Jag vetinte vad menar med detta. I mitt hemlän är det bara en av de elva kommunerna sorninte har någon konsumentverksamhet. Men flera av kommunerna har dålig ekonomi.Det anslag vi begär handlar inte om mer än . Det lär inte räcka tillatt bygga ut konsumentverksamheten i så hemskt många kommuner. Vi menar attriksdagsmajoriteten genom att dra in länsstyrelsernas hemkonsulenter medverkadetill att försämra allmänhetens möjligheter till information. Orn vi går med på begäran om ett anslag på . till hemkonsulenter - vilka jag hävdar vara enresurs ute i länet - har vi en möjlighet att något rätta till detta. 44ULLA ORRING (fp) replik: Prot. säger att vi i princip äröverens. Är vi överens om att gymnasieskolan bara har en enda linje som ger kunskaper i just ~ År vi överens om att denna utbildning kanske behöverses över och eventuellt förlängas? År vi överens om att det svenska samhällethar råd med en gymnasielinje för detta viktiga område? År vi också överens om att ÖGY har lämnat ett olyckligt,ja t. o. m. mycket dåligt, förslag just med avseende på effekten för de eleversom vill gå denna konsumtionslinje? De väntar ett svar från . Jag vill fråga : År vi då överens om attrösta på motion i detta ärende, dvs. den reservation 14 som finnsi betänkandet? Den innehåller det svar som dagens skolelever vill ha när de gårut ur gymnasieskolan. 45 () replik: Jag vill säga till att vi äröverens så långt som att håller med mig om att det är viktigt attvi har en god utbildning och att vi skall avvakta ÖGY:s förslag i dettasammanhang. Vad gäller blev jag något konfunderad avden sifferredo-visning hon gav. I mitt anförande och även i propositionen talasdet om ett fåtal kommuner som inte har konsumentorganisationer. Här redovisarKersti att endast en av elva kommuner i har sådanorganisation. Det innebär att tio kommuner inte har det. För hela landetredovisas att tio trettondelar har denna typ av organisation. Jag tycker därföratt bör fara hem till sitt län och arbeta vidare med dessafrågor. Sedan vill jag säga till , att det inte står ipropositionen att man skall få medel. Det står däremot att det finns vissamöjligheter om man kan redovisa projekt, men såsom jag har sagt tidigare utgårdet inte några anslag till dessa verksamheter. - Därmed har vi väl också klaratav den diskussionen. Vad sedan gäller arbetsplatsombud är det just ute påarbetsplatserna som man når de grupper man vill nå för att informera om konsumentverksamhet.Det kanske är avsaknad av erfarenhet - till skillnad från oss somhar lång facklig aktivitet bakom oss - som gör att inte har riktigtklart för sig betydelsen av att arbeta med människorna ute på arbetsplatserna idet svenska samhället. Det är nämligen där vi når människorna, där vi harmöjlighet att utbilda dem, där vi kan bygga vidare för att nå målet att ge allaen god kunskap. Arbetsplatsen är mycket bra när det gäller att nå ut med sådanverksamhet. - Kanske det är begränsningen när det gäller erfarenhet frånkontakter ute på arbetsplatser, , som gör att vi inte har sammauppfattning på denna punkt. Detsamma kan vara fallet med är en självklarhet, och jag är tacksam för att slåss för den såsom arbetarrörelsen har gjort . Men har man som jag jobbat fackligt, blir man något förvånad när uttrycker sig som han gjorde. Jag kan inte förstå hur man kan skilja mellan en facklig fråga och en konsumentpolitisk fråga. Vi kan inte i den fackliga rörelsen 69 enbart sepå bruttolönen utan måste också se till nettolönen, dvs. vad rnan får över attköpa varor för och också vad man betalar för en vara. Det är ju vad det handlarom, och också vilken kvalitet varorna har. Det är därför vi menar att det ärviktigt att en facklig organisation och dess medlemmar är med och arbetar ikonsumentfrågor. Det har inte alls med kollektivanslutning att göra - inteannat än att man också beträffande sådana frågor givetvis beslutar som enskildmedlem. Förste vice talmannen anmälde att , och anhållit att till protokollet få antecknat att deinte ägde rätt till ytterligare repliker. 46GRETHE (): Konsumentpolitiken berör alla medborgare närai deras dagliga hushållning - från barnatid till pensionsålder. Den harinfallsvinklar vad gäller näringspolitik, ekonomisk politik, bostadspolitik,familjepolitik och mycket mer. Det är en viktig uppgift för alla politiker att hålla sigä jour med dessa frågor och att se till att medborgarnas trygghet ochrättigheter som konsumenter säkras genom lagstiftning, genom myndighetsinsatseroch genom samarbete med näringslivet. Därför är det en betydelsefull händelsenär nya riktlinjer för konsumentpolitiken läggs fram, såsom skeri dag. Det finns mycket nytt i riktlinjerna som är bra, t. ex.ökad prioritering av lokal konsumentverksamhet, ett hushållsekonomisktperspektiv på konsumentpolitiken och att det skall ges ett stöd åt särskiltutsatta grupper. Däremot förstår jag inte varför man inte har kunnatfastslå dessa prioriteringsområden i konsumentpolitikens grundlag, dvs.marknadsföringslagen. I stora lagstiftningskomplex har man ofta s. k.portalparagrafer med den övergripande målsättningen. Det tycker jag saknas iden här debatterade förnyelsen av konsumentpolitiken. Därför har vi i motion409 föreslagit att det bör skapas en lagfäst hänsynsregel med innehåll i stilmed detta: att näringsidkare i sin produktutformning och marknadsföring skallmedverka till att berättigade konsumentaspekter tillgodoses samt att specielltutsatta konsumentgruppers behov uppmärksammas.