prot · G909127 · 1985-12-31 00:00:00 — Det torde också vara skäl nog för att yrkaavslag på reservation nr 1 av skatteutskottets moderater och folkpartister, somkräver att kilometerskatten skall ersättas av en skatt på motorbrännolja, I reservation nr 2 ställer samma ledamöter krav på attkilometerskatteskalan skall omarbetas för att - som man säger - återställa dentidigare relationen i beskattningen mellan dieseldrivna och bensindrivnapersonbilar. 9 protokoll 1985/86:126-127 Prot.1985/86:127 Då vill jag bara hänvisa till en rapport frånkommunikationsdepartementet, 24 april1986 som visar att den rörligabeskattningen för flertalet fordonsslag nu är relativt 77 ' 7 väl avvägd. Jag yrkar avslag påreservation nr 2, I reservation 3 av reservation 4 av m.m. ' ' och BrittaBjelle aktualiseras beskattningen av handikappfordon. och försig viktig fråga, men med tanke på att regeringen tillsatt en utredningangående bilstöd åt handikappade anser utskottsmajoriteten att ettställningstagande i frågan bör anstå. I detta sammanhang skulle jag vilja göra en litenreflexion i anslutning till det som Margö sade om att man skullekunna finansiera, som hon sade, detta förslag genom att återinföravägtrafikskatten på veteranbilar. Jag vill erinra om att vänsterpartietkommunisterna så sent som var med om att avskaffa denna skatt.Då är det inte särskilt konsekvent och logiskt att , bara ,kräva att den skall återinföras. Dessutom kommer den förmodligen inte att räckatill för att finansiera reformen i fråga. Jag yrkaravslag på reservationerna 3 och 4, Till slut, herr talman, vill jag bara helt kort peka påytterligare några förslag i propositionen. Kilometerskatten för fordon som intedrivs med brännolja skall enligt förslaget slopas, I stället upphävs dennuvarande nedsättningen av fordonsskatten för eldrivna fordon. Vidare skall särskilda avstämplingar ochskattedebiteringar göras, när ett fordon övergår till ny ägare. Denne skallalltså inte längre vara skattskyldig för kilometerskatt som hänför sig tillkörning före försäljningen. Bestämmelserna om förseningsavgift förenklas,liksom förfarandet vid fastställelse av kilometerskatt för fordon med dåligtfungerande räknare. Kilometerskatte-märke skall i fortsättningen distribuerastill alla kilometerskattepliktiga personbilsägare. Vidare föreslås vissaändringar när det gäller avrundning av vägtrafikskatt och brukandeförbud isamband med konkurs. Dessa åtgärder tillsammans med förbättringar i framtidengör att man lugnt kan räkna med att kilometerskattesystemet kommer att fungeramycket bättre och till lägre kostnader än . Utskottet anslutersig därför till finansministerns förslag. Och jag för min del skall be att fäyrka bifall till utskottets hemställan i dess helhet, 167 (): säger att man har kommit framtill att om det inte finns uppenbara fördelar med ett annat system skall maninte avskaffa kilometerskattesystemet. Men det finns uppenbara fördelar medbrännoljeskatten. Brännoljeskatten är betydligt enklare, smidigare och billigareän del system som vi har , Kilometérskatten är krånglig och dyrbar för fordonsägaren,den är krånglig för myndigheterna och den är samhällsekonomiskt dyrare änbrännoljeskatten. Vi är också ensamma i om att ha detta system. Jag skullevilja att räknade upp de positiva inslag i kilometerskattesystemetsom uppväger fördelarna med brännoljeskattesys- 168MARGÖ (vpk): Prot. Kilometerskatten m. m. I alla debatter om ekonomi medsocialdemokraterna hävdar dessa att om man har ont om pengarmäste man göra prioriteringar, I samtliga debatter anklagar socialdemokraternaockså vpk för att inte vilja göra dessa prioriteringar och menar att vi istället bara kräver mer pengar. När jag förklarar mig villig att göraen prioritering faller det inte på läppen. Jag förstår också att det kan vara en något besvärligsituation att förklara socialdemokraternas val om de tvingas prioritera mellanatt antingen veteranbilar eller handikappfordon för pensionärer skall varabefriade från vägtrafikskatt. Jag sade i mitt inlägg att om jag tvingas att göra enprioritering tvekar jag inte i det här fallet, också om vpk stödde avskaffandetav skatten för veteranbilar för två är sedan, att prioritera handikappfordonen.Deskall vara befriade från vägtrafikskatten. Jag tycker nämligen att socialaoch mänskliga skäl för att befria dessa fordon från vägtrafikskatten vägermycket tyngre än alla praktiska skäl som kan anföra beträffandeveteranbilarna, 169 (): Det här är en viktig fråga för handikappadesom blir pensionärer. Det är därför som jag tillsammans med en motion. Genom utskottets skrivning har det för mig klargjorts attdenna fråga skall behandlas i bilstödsutredningen. Utredningen skall arbetasnabbt. Jag är tacksam härför och kommer att stödja utskottets förslag, 170 (): Det är precis som säger att det här är enfråga som vi socialdemokrater anser vara mycket viktig. Det är bl, a, därförsom vi har sett till att bilstödsutredningen tillsatts och att den skall arbetasnabbt med denna fråga. Jag vill gärna säga till Margö att det äralldeles utomordentligt bra att man från vpk för en gångs skull vill göra enprioritering. Men man borde ändå kunna begära litet större konsekvens i dennaprioritering. Här har man varit med om att avskaffa en skatt det ena året, ochnågot är senare vill man införa skatten igen. Litet konsekvens måste man väländå kunna begära. Sedan vill jag gärna säga till att jag inteblev riktigt klok på det borgerliga resonemanget i detta sammanhang och i deborgerliga reservationerna, 1 det ena andetaget säger man att kilometerskattenskall avskaffas. Den skall bort och ersättas med en brännoljeskatt, I det andraandetaget säger man att kilometerskatten skall reformeras, den skall sänkas.Det vore bra om ni kunde bestämma er hur ni vill ha det. Skall skattenavskaffas, eller skall den reformeras? När talar om allt positivt medbrännoljeskatten och allt negativt med kilometerskatten, måste hon ändå ha klart för sig att det finns väldigt mycket övrigt att önska när det gäller brännoljeskatten. Den är mycket sämre anpassad till den s, k. kostnadsansvarsprincipen, som riksda gen har fattat beslut om och som alltså innebär att de rörliga 131 skatternaskall vara i proportion till samhällets marginalkostnader för bilismen. Därförär kilometerskatten överlägsen. Kontrollproblemen när det gäller brännoljeskatten ärmycket stora. Det är precis som sade i sitt inledningsanförandeatt skall man använda sig av brännoljeskatten, måste man också använda sig avett märkningsförfarande. Detta märkningsförfarande blir kostsamt och krångligtför oljebolagen. Det ämne som skall användas för märkning är dessutom giftigtoch kommer att skapa stora arbetsmiljöproblem. Till yttermera visso kommer kostnaderna - det har manvisat i utredningen - för märkning och kontroll att ytterst drabba konsumenterna,dvs. Därför kan man lugnt säga att även om kilometerskatten ärbehäftad med fel och nackdelar, är dessa inte större än att denna skatt klararsig i jämförelse med brännoljeskatten, som har ännu större fel och nackdelar. 171 MARGÖ (vpk): har litet svårt att smälta attvpk vill prioritera ett område, och han efterlyste konsekvensen i vårthandlingssätt. Konsekvensen är den, , att om vpk skall göraprioriteringar så prioriterar vi alltid de sämre ställda, och då på bekostnadav dem som måste anses ha det bättre ställt. Om vi skall ställa handikappfordongentemot veteranbilar, må väl ändå veteranbilarnas ägare hänföras till gruppennågot bättre ställda. Det är konsekvensen i vårt handlingssätt. 172BRITTA BJELLE (fp): Om jag förstod rätt, är den endafördel som finns med kilometerskattesystemet kostnadsansvarighetsprincipen, somskall vara vägledande. Sedan talade han om vilka nackdelar som finns medbrännoljeskatten. Först talade han om att kontrollproblemen är så avsevärda.Verkligheten är tvärtom: att kontrollera kilometerskatten betyder i stortsett att polisen när den stoppar en bil måste ta med sig räknaren för attskicka in den till en särskild myndighet som skall undersöka om det är någotfel. Av remissvaren framgår intressant nog helt klart attstatskontoret anser att farhågorna för kontrollproblem är överdrivna. Eftersomrikspolisstyrelsen är den myndighet som jag utgår från att också skall kontrollera i slutändan, kan jag läsa upp vad den skriver i sittremissvar: "menar att brännoljeskattesystemet skullevara enklare för polisen att övervaka," Polisen har alltså upplevtkontrollproblemen som mindre med brännoljeskatten, inte större, som LarsHedfors sade. Även då det gäller kostnaderna är det ganska intressant.Utredningen har sagt att infördes ett brännoljeskattesystem skulle det kosta ungefär150 milj, kr,, och det skulle också kosta 150 milj, kr, för de fordonsägare somi dag häller på med kilometerskattesystemet. Om man först jämför dessa båda kostnader kan mankonstatera att både statskontoret och SPI, , anseratt kostnaderna för att införa brännoljeskattesystemet förmodligen liggerbetydligt lägre än de 150 milj. kr. som det framgår av utredningen att detskulle kosta, SPI, som är den somkanske skulle ha att i slutändan genomföra systemet, beräknar kostnaderna till100 milj. kr. I fråga om kostnaderna för kilometerskattesystemet harutredningen kommit fram till att de skulle vara 145 milj. kr., somfordonsägarna har att betala. Det är förmodligen betydligt lägre än vad detkostar i verkligheten. Utredningen har nämligen, i stället föratt lyssna på vadTaxiägareförbundet eller harsagt, gjort en egen bedömning.Förmodligen ligger kostnaderna för kilometerskattesystemet på 160, 170 ellerkanske 180 milj, kr. Redan där har vi alltså en avsevärd skillnad. När detgäller administrationen för kilometerskattesystemet vet vi att kostnadernaligger någonstans kring 50 milj, kr,, medan det skulle kosta ungefär 14 milj,kr. med ett brännoljeskattesystem. Kostnaderna är alltså avsevärt mindre för ettbrännoljeskattesystem. Dessa två argument håller inte. 173LARS (): Till Margö vill jag säga att vikanske skall sluta med den här prioriteringsdiskussionen. Vi kommer inte mycketlängre. Däremot är det ju så att när det sitter en utredningbrukar man faktiskt lata den arbeta färdigt, innan man vidtar några konkretaåtgärder från regeringens och sida. Avslutningsvis vill jag gärna säga till attkilometerskattesystemet är behäftat med brister - därom råder inget som helsttvivel - men vi vet också att det ständigt förbättras. Sä har man nu t. ex,fått fram en kilometerräknare som är mycket mer driftsäker än den man har hafttidigare, och därmed försvinner alla de problem som har räknatupp här. Vi kan nogräkna med att kilometerskattesystemet kommer att förbättras. Det är krångligt med kilometerskattesystemet. Det är ocksådyrt. Men det finns inget annat system i sinnevärlden som är bättre. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med 202 röster mot 77 förreservationen av m,fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 3(grundavdraget för ideella föreningar) Utskottets hemställan bifölls med 142 röster mot 137 förreservation 1 av m, fl. Mom. 4 b (utformningen av skattereglerna för stiftelser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avBo Lundgren m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (schablonavdraget för idrottsmän) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avBo Lundgren m. fl, - bifölls med acklamation. 10 protokoll 1985/86:126 -127 Prot.1985/86:127 Mom. 8 (inkomstutjämning för idrottsmän) 24 april1986 Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 4 av m, fl, -bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(kilometerskattens bibehållande m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (nivån på kilometerskatten) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (vägtrafikskatten för handikappfordon) Utskottets hemställan bifölls med 261 röster mot 16 förreservation 3 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 6 (försäljningsskatten för handikappfordon) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avKjell och - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. 1985/86:17 om vissa anslag /87 inom verksamhetsområde (prop.1985/86:100 delvis), 1985/86:12 om höjning av Sverigeskapitalinsats i () (prop. 1985/86:71), 1985/86:15 om vissa anslag /87 inom verksamhetsområde (prop.1985/86:100 delvis) och 1985/86:18 om verkställd granskningav under /85 (redog. 1985/86:3och 10). 174 TREDJE VICE TALMANNEN: betänkanden 17,12, 15 och 18 kommer attdebatteras i nu nämnd ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså finansutskottets betänkande 17 omvissa anslag för /87 inom finansdepartementetsverksamhetsområde. 175 (): En kraftig utveckling skedde under 1970-taletav socialförsäkringen. Utvecklingen innebar ett starkt ökat lokalbehov, lokaltoch centralt. i gjorde goda affärer när man köptet. ex, fastigheten vid och också när man avtalade om nyalokalkontorslokaler, ca 7-8 i genomsnitt. Genom försäkringens utbyggnad ökade kostnaderna markantinom den sociala delen av den statliga sektorn, vilket ledde till försök frånregeringens sida att nedbringa dessa. Det är förståeligt och vällovligt.Emellertid gav man sig i flera fall pä fel besparingsområden. skulleförsäkringskassorna samråda med om nya lokaler samtidigtsom för sin del var tvunget att anlitabyggnadsstyrelsen. Det ansågs då logiskt att skulle kopplasin även när det gällde försäkringskassorna. Resultatet har emellertid bliviten byråkrati som medfört onödig tidsspillan, handlingsförlamning,kostnadsstegring och överflödigt arbete. Jag vill här ge en kort beskrivning av ettvanligt hyresärende, dvs. den beslutsprocess som förnyelsen av etthyreskontrakt går igenom innan det blir accepterat och godkänt av samtligaparter: 1, Hyresvärden säger skriftligen upputgående avtal för villkorsändring. 2, tar emotuppsägningen och returnerar mottagningsbevis, 3, Ärendet bereds, dvs, förslagetanalyseras, man jämför hyror, gör en rimlighetsbedömning av hyresvillkoren etc. 4, Administrative chefen informerasoch ger eventuellt riktlinjer för förhandling med hyresvärden. 5, Förhandlingar med hyresvärden sker,varvid antingen förslag till överenskommelse träffas eller det konstateras attöverenskommelse ej kan uppnås, och då går ärendet till . 6, Om förslag träffas går en skrivelsetill som inte sakhandlägger ärendet utan sänder detvidare - oftast efter några veckor- till , 7, handläggerärendet. Denna handläggning är uppenbarligen av formaliakaraktär och innebärkontroll mot vissa riktlinjer, skälighetsbedömningar etc, 8, Skriftligt yttrande går tillriksförsäkringsverket från , 9, ochbyggnadsstyrelsens yttranden går till . Riksförsäkringsverketupprepar i princip synpunkter, och ärendet kan i den härfasen ligga , 10, tar kontakt medfastighetsägaren för att få denne att eventuellt acceptera byggnadsstyrelsenspåpekanden. hävdar exempelvis att värme skall ingå i hyranss.k. totalhyra, vilket ofta leder till misslyckade förhandlingsförsök. 11, Ärendet dras av administrativechefen inför kassans beredningsutskott. Prot.1985/86:127 12, Hyresförslaget dras i kassastyrelsen, 13, Avtal utväxlas mellan parterna. Anslag inom finans- Vidflera tillfällen har konstaterats att då kassan och har departementets område hyrobjekt påsamma plats har kassan lyckats uppnå fördelaktigare hyresvillkor. Detta gällerexempelvis lokalen i . Avslutningsvis: Kassorna har generellt sett ett bralokalbestånd. De flesta lokaler är förhyrda eller köpta dåkassorna kunde avgöra själva. Kontraktsvillkoren är bra. Sakbehandlingen av lokalfrågornasker som förut i , som har god kompetens på området ochkontinuerligt följer situationen på hyresmarknaden. Den formella handläggningenutanför kassan är inte något stöd utan i realiteten ren pappersexercis. Någraavgörande förändringar mot bättre hyresvillkor har inte åstadkommitsgenom ingripande. Resultatet är i stället utdragnahandläggningstider, , och därmed ökade kostnader. Jag anser att det är tid att man ändrar pådetta förhållande och återger försäkringskassorna deras beslutsfunktioner närdet gäller hyresförhandlingar, 176 (): Det betänkande som vi nu debatterar handlarbl, a. om pengar till . a.MBL-förhandlingarna om regeringens propositioner. Jag har tillsammans med i en motionföreslagit att MBL-förhandlingarna om regeringens propositioner skallavskaffas. Ikonsekvens med det anser vi att ersättningen tillarbetsgivarverket kan minskas med 2 milj, kr. Således kan anslaget till statensarbetsgivarverk begränsas fill . Detta förslag har finansutskottet inte behandlat. Vi kanalltså inte ta ställning till min motion och till reduceringen avanslaget. Motionen är remitterad till arbetsmarknadsutskottet, ochavsikten tycks vara att behandla den . Det går naturligtvis inte -budgetfrågor skall normalt behandlas under vårriksdagen. Eftersom anslaget till statens arbetsgivarverkinte är färdigberett yrkar jag att moment 7 i finansutskottets betänkande 17återförvisas till finansutskottet. 177 (): betänkande 1985/86:17 behandlar vissaanslag inom område med anledning av proposition 100, bil.9. Det är ett enigt utskott som tillstyrker hemställan i betänkandet. Ett särskilt yttrande är fogat till betänkandet. Där harmoderaterna synpunkter på samarbetet mellan och riksförsäkringsver ket i vad gäller försäkringskassornas lokalbehov. Yttrandet bygger i allt väsentligt på vad som står i motion Fi704 som just har pläderat för, ]35 I motionen sägs att föreskrifternaär otidsenliga och betungande, att byråkratin firar storatriumfer och att onödiga fidsutdräkter förekommer. Men i slutet på motionen,kanske för att något ta loven av de något överdrivna anklagelserna, kan manläsa att medverkan i de flesta fall inskränks till enformaliabehandling av kontrollkaraktär beträffande skrift i avtal o, d.Motionen stämmer tydligen inte helt överens med vad har anförtfrån talarstolen. Tar man fasta på de meningar som står i motionen som vi harbehandlat verkar ju förfaringssättet inte speciellt betungande för någonderaparten. Enligtuppgift frän har bestämmelserna tillämpats sedan 1983.Beslutet fattades 1982. Dessa tidsangivelser tycker jag gör det ganskaosannolikt att föreskrifterna skulle vara särskilt otidsenliga. Bestämmelsenatt i samråd med skall upprättagenerella riktlinjer m.m. för förhyrning av lokaler fillkom i samband med attförsäkringskassornas budget fr.o.m. /83 började beräknas enligtsamma teknik som gäller inom övriga statsförvaltningen, och den utgör enkontroll frän statsmakternas sida som gäller användningen av statliga medel. Riktlinjernainnebär helt enkelt ett ökat samarbete mellan försäkringskassorna och byggnadsstyrelsenvid investering i, anskaffning och avveckling av lokaler för statensverksamheter. Utskottet ansåg vid behandlingen av en identiskt lydande motionvåren 1985 att försäkringskassorna därvidlag inte skall inta någon särställningoch avstyrkte motionen. Utskottettycker att det är angeläget att fortsätter arbetet med atteffektivisera och hålla nere kostnaderna. Vi tycker också det är viktigt arbetar med att på klara av kostnaderna förfastighetsunderhåll. Utskottet ser ingen anledning att ändra uppfattning viddenna motions behandling. Jag yrkar bifall till hemställan i finansutskottets betänkande nr 17 idess helhet. Som jag uppfattade det yrkade inte bifall tillmotionen, och jag behöver följaktligen inte yrka avslag på den. Det har tydligen blivit ett misstag begånget.Birgit tycker att moment 7 skall återremitteras. Jag yrkar avslag pådet förslaget. 178 (): Den jämförelse med statsförvaltningen i övrigt som utskottet gör ochsom nu också adekvat. Försäkringskassorna ärsjälvständiga juridiska personer i motsats till statens verk. finansieras genom anslag över statsbudgeten, men pengarna försocialförsäkringen kommer till från sociala avgifter från arbetsmarknaden.Lokalkontorsnätet är i ständig förändring beroende på utvidgning och indragningav socialförsäkringsförmåner som beslutats av oss i . Jagvill inte angripa ambitionen att nedbringa kostnaderna. Men sedan reglerna attbyggnadsstyrelsen skall granska och godkänna kom till har inte någonkostnadsdämpning kunnat spåras. Handläggningsfiden har förlängts,byråkratin har ökat och därmed kostnaderna. Vi har erfarenhet av ändringen.Den erfarenheten säger att vi skall ändra på rutinerna och slopa omvägen vadgäller beslutsfattande i lokalärenden. Jag rekommenderar att detta kommer tillstånd men har, herr talman, inget yrkande. Höjning av kapitalinsats i () 179BIRGIT (): är landets högsta beslutande organ,och vi har ganska omfattande regler för hur beslutsfattandet skall gå till. Mankan enligt min mening inte säga att det har begåtts ett litet misstag när viskall fastställa ett anslag som rör sig om 24 milj, kr, och där vi har ettförslag om en minskning med 2 milj, kr. Man kan inte bara säga att detmisstaget får vi leva med. Det skall skrivas riksdagsskrivelse till regeringen,det skall finnas en budgetreglering och regeringen skall skriva utett regleringsbrev till myndigheten. Då tycker jag faktiskt att det krävs attvi fattar beslut i den ordning som vi tillsammans har bestämt oss för. Jag ärlitet förvånad över den nonchalans som utskottets företrädare visar motförslaget om en återremiss. 180 (): Det var ingalunda meningen att varanonchalant. När jag talar om misstag menar jag att finansutskottet inte harfått motionen remitterad så att vi har kunnat behandla den i detta sammanhang.Det är ingenting som hindrar att arbetsmarknadsutskottet remitterar motionentill finansutskottet och att vi gör ett särskilt betänkande. Jag finner ingen anledning att återförvisaärendet . Jag yrkar bifall till utskottets hemställan, 181 (): Det innebär att vi får en dubbelbehandling avdetta ärende, och det underlättar om vi återremitterar så att man fär ensamtidig behandling i arbetsmarknadsutskottet och i finansutskottet. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter debatten om finansutskottetsbetänkande 18,) 182 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera finansutskottetsbetänkande 12 om höjning av kapitalinsats i , Höjningav kapitalinsats i () 183BO (vpk): "Hur är det möjligt att kräva attLatinamerika skall vara berett att lämna ifrån sig den oerhördasumman av bara i räntor på utlandsskulden?" Såfrågade i ett tal. Och han fortsatte: "Vad är det förnya uppoffringar och åtstramningar som måste till i dessa länder för att deskall kunna betala denna ofantliga summa pengar och få nedinflationen och få i gång en utveckling? Vad finns det för framtidsutsikter ochförhoppningar som kan motivera en så mödosam satsning?" Skuldkrisen har liknats vid en tidsinställd bomb som kankomma att skaka om hela världen i en förödande ekonomisk krasch. solidaritetsinsatsereller humanitära åtgärder är väl knappast att förvänta från de stora imperialistiskaländerna eller frän privatbankirerna. Men, herr talman, också pä det hålletborde man betänka riskerna för ett totalt ekonomiskt sammanbrott också föri-världen och storbankerna, I tredje väriden är katastrofen redan ett faktum.Massvält, hungersnöd, arbetslöshet och misär präglar vardagen i allt flerländer. Därför krävs det omedelbara insatser. En omfattande avskrivning avu-ländernas skuldbörda är inte bara nödvändig - den skulle också tillmötesgårättvisans och humanitetens elementära krav. och Internationella valutafondenhar ingen särskilt stolt historia i fråga om relationerna till tredje världen,Vpk:s kritik mot dessa bada odemokratiskt styrda internationella organisationerkvarstår fullt ut. är inte i första hand en rättvisa mellan fattiga och rika utan har snarare fungerat som ettredskap i strävanden pä det utrikespolitiska området. Vi noterar nu gärna- och med en viss glädje - att finansutskottet faktiskt erkänner attVärldsbanken inte tillräckligt beaktat sociala behov vid olikaprojektbedömningar. Vår uppfattning om har alltså inteförändrats. Men måste vi göra en bedömning av vad som är möjligt attåstadkomma här och .