prot · G90966 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag vill peka på några ytterligare åtgärder som vi ifolkpartiet ivrar för. Vi vill ha ett säkerställandeprogram för fjällskogarna -men något sådant har vi inte fått. Vi vill att våtmarksinventeringarna skallslutföras i snabbare takt. Vi vill att 5;3-anslagen inte längre skall utgå vadgäller områden som domineras av lövskog. Vi vill också att kvarvarande urskogarskall skyddas. av skogsarealen i är nämligen avsatt ochskyddad. Vidare vill vi ha rimliga anslag till naturvården, I det sammanhangettog statsrådet upp frågan om de 40 miljonerna. Man drog ju in 20 milj, kr, somvar avsedda för forskning och i stället fick STU dessa pengar. Anslaget ärsåledes oförändrat. Vi i menar alltså att anslagen tillnaturvården måste bli större. Det är det viktiga i detta sammanhang. Vi villdessutom ha ett särskilt flora-och faunaanslag. AnL 12 Statsrådet : vill att jag skall ge besked ien fråga som är föremål för beredning i och som regeringenännu inte har beslutat om. Det kommer jag självfallet inte att göra. Jag kandock säga att vi icke kommer att fatta ett beslut som äventyrar utterstammenvid , Vidare räknade upp en rad saker som folkpartietvill göra. Han sade: Vi vill göra det och det och det. Jag kan bara replikera;Det är bra att vill, men den socialdemokratiska regeringen kommeratt genomföra de åtgärder som är önskvärda för en bra och aktiv miljövård, AnL 13 (): Den sista deklarationen var imponerande, mendet gäller då också att ställa resurser till förfogande. redovisaren stram budget, men vi har i den prioriterat naturvården med anslag som liggerungefär 22 miljoner över vad regeringen redovisar. Denna diskussion, herr talman, skulle gällaBernkonventionen, och vi har kommit vid sidan om den. Vi har emellertid intekommit så långt på sidan om den, därför att frågeställningarna om bevarandet avdessa områden hänger klart samman med de frågor som tas upp i ,Av diskussionen framgår att statsrådet inte kan redovisa ettsamlat handlingsprogram för hur man skall klara de betydelsefulla frågorna ombevarande av över 300 utrotningshotade växtarter och ett stort antal djurarter.Dessutom måste vi, herr talman, konstatera att naturvården också ekonomisktsett är ett eftersatt område. Jag hoppas att statsrådet tar med sig dessa synpunkter och funderar på dem, så att naturvården iframtiden får bättre resurser än den har . Överläggningenvar härmed avslutad. 5 §Svar på interpellation 1985/86:97 om gruvbrytning i . AnL 14 Statsrådet ; har med anledning avregeringens beslut angående gruvbrytning i den s, k,Dammsjögruyan i frågat mig dels om jag anser att arbetsmarknaden i Bergslagen är sådanatt gruvbrytningen i kan undvaras, dels om jag anser att miljökraven som regeringen ställtför denna gruvbrytning är prejudicerande och kommer att gälla även för andragruvor och dels om jag är villig att ta upp förnyade diskussioner medBoliden om ansvaret för miljön efter tidigare gruvbrytning iGarpenberg, Regeringen har i sitt beslut gjort en avvägning mellanväsentliga samhällsintressen - å ena sidan de förluster från miljösynpunkt somden planerade verksamheten kommer att medföra och å andra sidan den betydelseför framför allt sysselsättningen i som verksamheten kan få.Regeringen har vid denna avvägning kommit fram till att den föreslagnagruvbrytningen bör få komma till stånd trots de betydande skador den förorsakar.Därför har regeringen fäst stor vikt vid att åtgärder vidtas för att motverkaeffekterna av tidigare gruvverksamhet. När det gäller den andra frågan vill jag framhålla att enprövning enligt miljöskyddslagen skall ske med utgångspunkt från de miljömässiga,tekniska och ekonomiska förutsättningar som föreligger i varje särskilttillståndsärende. Av den prövning som gjorts i det här aktuella ärendet kanman därför inte dra några slutsatser om hur andra gruvärenden kommer attbedömas. Av regeringens beslut framgår att efterbehandlingen av degamla upplagen skall ske så att framtida läckage av metaller förhindras.Regeringen har därvid bedömt att efterbehandlingen måste ske ungefär på detsätt som föreslagits av . Det närmare utförandet skallbestämmas i samråd mellan bolaget och . Jag förutsätter att enefterbehandling kommer att ske enligt regeringens beslut. AnL 15MARGARETA (); Jag får tacka statsrådet för svaret. Tyvärr är svaret så allmänt formulerat att det - medundantag av en punkt - inte utgör något egentligt svar på mina frågor. Jag kan förstå att regeringen har haft svårigheter medbeslutet om projekt när så många intressen skall tillgodosessamtidigt. Uppfattningen att vi skall vara rädda om vår miljö så långt det ärmöjligt vill jag ansluta mig till, och jag har förståelse för att avvägningenmellan miljöhänsyn och industriell verksamhet är en grannlaga uppgift förregeringen. Trots detta tycker jag att det är ett dåligt beslut somregeringen har fattat, Orri jag skall använda mig av det omdöme som har fälltsav invånare i , kan jag säga att beslutet var "det sämsta somkunde ha fattats". Besvikelsen är stor i bygden hos de flestakommuninvånarna. Jag skulle först vilja säga, att när det gäller gammalgruvmiljö råder det stor förvirring bland olika myndigheter om uppfattningen omdess värde, I vissa fall ansesdenna som gammal, bevarandevärd kulturmiljö som måste räddas åt eftervärldenoch får därvid inte röras, I andra fall, såsom , anses den vara enmiljöolägenhet. Här borde klarhet skapas, statsrådet , Att pågående verksamhet skall ta sådan hänsyn att minstamöjliga skada åstadkoms på miljön är en självklarhet . Men att nygruvbrytning också skall ansvara för den miljö som åstadkommits ,och som fyllt kraven enligt dåvarande lagar och förordningar, ärsvårförståeligt för de flesta. Det kan heller inte vara riktigt och måste sessom retroaktivitet av miljöskyddslagen, som trädde i kraft , Jag vill fråga statsrådet om retroaktiv lagstiftning avdet här slaget är till nytta för landet och dess utveckling. Resultatet av regeringens beslut är att Dammsjögruvan intebyggs ut och att en begränsning av gruvdriften i den befintliga gruvan iGarpenberg kommer att göras; med åtföljande minskningar av arbetstillfällen. Detta är utomordentligt olyckligt för somsamhälle och för , som inom sina gränser även har kallvalsverketi , där 270 arbetstillfällen är i fara, som näraliggandeAvesta kommer att friställa ytterligare 160 personer. har 17 000 arbetstillfällenförsvunnit från de 23 bergslagskommunerna. Bergslagen är i kris, IngvarCarlsson! Det är därför regeringsbeslutet om Dammsjögruvan är så utomordentligtolyckligt, inte minst med tanke på att 150 arbetstillfällen går förlorade ochatt en del av den övriga sysselsättning som redan finns också kommer attförsvinna. En stor del av samhällsservicen kommer inte att kunna utnyttjas, ochdet blir så att kommuninvånarna kan bo kvar i sin bygd.Regeringsbeslutet är därför dyrbart för Bergslagen och dess invånare. Regeringen har med sitt beslut om Dammsjögruvan åstadkommitovisshet om spelreglerna för gruvnäringen, vilket i sin tur leder till att denframtida prospekteringen är i fara. Man kan fråga sig vilken malmfyndighet somi fortsättningen kan vara lönsam att bryta, när inte största silverfyndighetlönar sig att bryta. Huruvida statsrådet anser att arbetsmarknaden i Bergslagenär sådan att gruvbrytningen i kan undvaras, har jag inte fått någotsvar på, och jag upprepar därför min fråga. Jag vill uppmana statsrådet att ompröva beslutet omansvaret för den gamla miljön och ta upp förnyad kontakt med , Jag vill också i anslutning till detta fråga IngvarCarlsson om regeringen tänker vidta några extra åtgärder för att kompenseraeventuellt bortfall av arbetstillfällen i , Jag kan bara konstatera att till var en argumentation för uppfattning ifrågan, uttalar sig om besvikelse i bygden, och den tror jagfinns. Men eftersom jag har varit i och talat med företrädare förbefolkningen, företrädare för , företrädare för fackföreningsrörelsen,företrädare också för bolaget liksom för kommunen, tror jag mig haen ganska god bild av vad människorna tycker och tänker. Jag skulle vilja ställa en motfråga till ,Kommunen yrkade 9,5 milj, kr, som ersättning av , Det var detsom företaget kanske vände sig allra mest emot. Representerade inte kommunen deanställda och framför allt kommunens invånare när man ställde detta krav?Skulle vi alltså inte ha lyssnat på kommunen i det fallet? När det sedan gäller huruvida detta är ett miljömässigtproblem eller inte vill jag konstatera att är det område i Sverigesom näst efter släpper ut de största mängderna av tungmetaller.Metallerna påverkar vattenkvaliteten i ända ned till kusten. Deförhöjda kadmiumhalter som har konstaterats i blåstång utefter Upplandskustenorsakas med största sannolikhet av kadmium från , Jag vill också framhålla att två tredjedelar av de områdensom skall efterbehandlas upptas av ett sandmagasin som användes under åren1950-1966, Under första hälften av utnyttjades magasinet av ett bolagsom senare gick upp i , Under senare hälften utnyttjades det avBolidenbolaget, Det är alltså enligt min mening inte fråga om någon retroaktivlagstiftning. Men när man tillåter det nya stora ingreppet i miljön, är det dåinte rimligt att ställa krav på att ett företag städar upp efter sig i vissutsträckning och reparerar skador som det tidigare orsakat? Efter inlägg måste jag också ställamotfrågan; Skall vi alltså strunta i miljökraven och åberopasysselsättningssituationen i Bergslagen i stort? Skulle vi börja tillämpasådana regler, då skulle vi verkligen hamna i ett underläge mot företagen närdet gäller att värna om en god miljö. Jag har från en annan borgerligledamot kritiserats för att jag inte med tillräcklig skärpa har företrättmiljöintressena. blir alltså miljöministern kritiserad från rakt motsattutgångspunkt. Det gör att jag tror att jag befinner mig i en ganska väl balanseradposition. Det verkliga skälet till att en brytning ännuinte har kommit till stånd - jag säger ännu inte - sammanhänger enligt minbedömning inte med de miljökrav regeringen har ställt. De är rimliga, och jagtror att företaget vid närmare eftertanke kommer att upptäcka det. Men sedanföretaget lämnade in sin ansökan harsilverpriset på världsmarknaden sjunkitväsentligt. Jag tror inte detta blir bestående, utan jag tror att silverprisetkommer att gå upp igen, och jag hoppas att detta kommer att leda till attföretaget omprövar sin inställning. Det vore mycket oklokt av regeringen attbörja tumma på de miljöpolitiska kraven därför att silverpriset sjunker påvärldsmarknaden. Prot, 1985/86:66 AnL 17MARGARETA (); Jag har inte motsatt mig det krav somkommunen ställt på 9,5 milj, kr, i ersättning. Det var rimligt. Den verksamhetsom bedrivs måste också bära kostnaderna för de skador och ingrepp i miljön somden åstadkommer. Det är en princip man skall hålla på, och jag har ickeangripit den saken. Kommunen och facket har accepterat brytning i ,Kommunen har tillsatt en särskild grupp som arbetat med dessa frågor, och dengruppen accepterade brytningen innan regeringen lade fram sina krav. Prot.1985/86:66 Detta är en viktig principiellfråga, , Skall en verksamhet 28 januari1986 som startar också ha ansvaretför det som skett tidigare och som utförts i enlighetmed de lagar och förordningar som då gällde? Det är mycket viktigt att reda utvad som skall gälla härvidlag, säger att man inte kan ta hänsyn tillarbetsmarknadssituationen och väga dess krav mot miljökraven. Jag sade ibörjan av mitt anförande att jag är medveten om att det är och var en grannlagauppgift för regeringen att göra dessa avvägningar. Men jag tycker att man harkommit fram till fel ståndpunkt. Regeringen och företaget har inte samma uppfattning omkostnader för de stora insatser som regeringen kräver. Man anser från flerahåll - jag har undersökt uppfattningen om detta också på annat håll för att fåflera synpunkter på det - att de stora insatser som krävs inte egentligenmotsvarar de miljövinster man gör med dem, Det anses att miljövinsterna avdessa stora insatser är mycket små. Självfallet skall man åtgärda miljön, men här är det frågaom ett ansvarsförhållande. måste vi komma ihåg att man när det gällerbrytning av malm är beroende av internationell marknad. Det är icke sombestämmer priset utan det är världsmarknaden, och man kan inte heller starta enverksamhet som inte går med vinst eller i varje fall går runt. Det är vad jagförstår anledningen till att bolaget avstår från att göra det. AnL 18 Statsrådet ; Den person som säger att miljövinsterna avatt efterbehandla de gamla upplagen är små har inte satt sig in i denna fråga.Som jag i mitt tidigare inlägg kunde tala om förorsakar de gamla upplagen ettav de allvarligaste läckage vi har i vårt land med effekter i och ändaute i . Om vi inte går fram den väg som vi gjort i det här fallethar vi att välja mellan att låta skattebetalarna stå för kostnaderna för skadorsom har orsakats av gruvföretagen och att låta gruvföretagen göra det genom ensärskild avgift. Jag har svårt att tänka mig att vi skulle låtaskattebetalarkol-lektivet som helhet stå för dessa kostnader. Det rör sig ivilket fall som helst om att gruvföretagen skall betala för de skador som dehar orsakat. säger att hon står bakom de 9,5 miljonersom kommunen skulle få, så det är inget problem. Men problemet är ju attBoliden inte accepterar att betala dessa pengar och i själva verket hardragit sig ur den planerade gruvbrytningen. Då är alltså och jaggemensamt i den positionen att vi har sett till att den här sysselsättningeninte tillförs Bergslagen. Därmed faller hela den fråga som frånbörjan ställde. AnL 19 (): Kravet på 9 miljoner till kommunen har jag ställt upp på - det tycker jag är rimligt. Jag har tidigare också sagt, , att jag tycker det är rimligt att 46 pågående verksamhet betalar sinakostnader. Men skall den betala miljö- kostnaderockså för tidigare verksamhet? Det är en fråga som är principiellt viktig förBergslagens framtid - den återkommer; den kan inte bara gälla det här enskildafallet. Det pågår prospektering. Hur kommer det att falla ut? Skall vifortsätta att prospektera i och Bergslagen, eller skall vi lägga det åtsidan därför att miljökraven blir så stora att verksamheten aldrig kan lönasig? Det är en mycket tråkig situation. Vi hade i Bergslagen hoppats på att viskulle kunna göra malmfyndigheter, så att vi skulle kunna få bryta i våragruvor. Vid åtskilliga träffar som jag har varit på när man harlagt ned järnmalmsgruvor, i Västerbergslagen t. ex., har det sagts mig attprospektering inte kan ske annat än i anslutning till tidigare gruvor, pågrund av att det är så dyrt att starta nya gruvor. Man vill undersöka områdenarunt de gamla fyndigheterna för att försöka hitta nya. Men det blir en direktomöjlighet om det ställs krav i den här storleksordningen. Det torde knappastfinnas några andra så lönsamma och värdefulla fyndigheter som densilverfyndighet som finns i . Därför, , är det härinte bara en fråga om eller om de 9,5 miljonerna till kommunen - dethär är en betydligt större fråga för framtiden. AnL 20 Statsrådet : Jag bara konstaterar att helt och hållet sväljer företagets argument. Den stora förändringensedan företaget lämnade in sin ansökan är de fallande silverpriserna. Ijämförelse med de fallande silverpriserna medför miljökraven marginellakostnader. De skall dessutom slås ut på en . För min del vägrar jag att i denna situation ge avkall pårimliga miljökrav. Vi kan inte tumma på dem. Trots allt spelar människors miljöockså en stor roll. Det gäller att värna både sysselsättning och miljö. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Föredrogs och hänvisades 1985/86:84till arbetsmarknadsutskottet 7 § Föredrogs och hänvisades 1985/86:256 och 257 till socialförsäkringsutskottet 8 §Anmäldes och bordlades 1985/86:258av m.fl. Höjning avSveriges kapitalinsats i () (prop. 1985/86:71) 1985/86:259 av m.fl. 1985/86:260 avNils Carlshamre m.fl. Prot.1985/86:66 1985/86:261 av m.fl. 1985/86:262 av och ,, ,,~ ~ 7 1985/86:263 av . Meddelande om frågor ' 1985/86:264av m.fl. 1985/86:265 av 1985/86:266 av MarianneStålberg m.fl. 1985/86:267 av och 1985/86:268av 1985/86:269 av m.fl. 1985/86:270 av MargaretaAndrén m.fl. 1985/86:271 av Ökat förtroendemannainflytande i försäkringskassorna, m,m, (prop, 1985/86:73) 1985/86:272 av m.fl. 1985/86:274av m.fl. 1985/86:275av Bertd m.fl. 1985/86:276av m.fl. 1985/86:277av m.fl. 1985/86:278av och 1985/86:280av m.fl. 1985/86:281av och 1985/86:282av och 1985/86:284av i m.fl. Jordbruksforskning,m,m, (prop, 1985/86:74) 1985/86:285 av /86:286 av KnutWachtmeister m.fl. Beskattningen vid avyttring avtillgångar som förvärvats genom utdelning (prop, 1985/86:78) 9 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1985/86:345 av (vpk) tillindustriministern om stålverket i ; Enligtuppgift finns planer på ett samarbete mellan i och sominnebär att stålverket i kommer att läggas ned. Jag vill därförfråga: Ar industriministern beredd att medverka till att dessaplaner ej genomförs? 1985/86:346 av PaulLestander (vpk) till industriministern om övertidsutta- Prot. 1985/86:66 get i malmfältsgruvorna i : En strid om övertidsuttaget har ägt rum imalmfältsgruvorna i . Meddelande omfrågor har stämt Gruvfyran i och Gmvtolvan iKiruna på skadestånd. Detär orimligt att statliga företag, som dessutom lämnat SAF, skall försökaruinera lokala fackorganisationer. Under hänvisning tiHovanstående vill jag fråga; Är detta förfaringssätt förenligt med de principersom industriministern anser bör gälla för statlig verksamhet? 1985/86:347av () till statsrådet om det oavlönadevårdarbetet i hemmet: Vid kvinnokonferensen i ställde sig densvenska regeringsdelegationen bakom slutdokumentets krav att avlönat ochoavlönat arbete skall erkännas och avspeglas i nationalinkomsten, ekonomiskstatistik och BNP, Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för attdet oavlönade vårdarbetet i hemmet skall bli erkänt som ett värdefullt arbeteoch avspeglas i nationalinkomsten, ekonomisk statistik och BNP? 10§ Kammaren åtskildes kl, 15,57,