prot · G90920 · 1985-12-31 00:00:00 — Dessa problem uppstår inte bara vid s. k. skenäktenskap,utan de finns också bland de kvinnor som nämner i sininterpellation, nämligen de som kommer till och är bortgifta med mänsom de aldrig träffat. Jag och mina medmotionärer framhöll att det varangeläget och brådskande med en översyn av bestämmelserna föruppehållstillstånd för frånskilda invandrarkvinnor, men att döma av den nuframställda interpellationen och av andra uppgifter har problemen tyvärr intefått någon tillfredsställande lösning. Man trodde att så skulle bli fallet dåbl. a. statsrådet själv som riksdagsledamot interpellerade ifrågan 1982. Möjligen har en viss förbättring skett genom de riktlinjer somriksdagen antog 1984. Efter vad jagförstår är vi inom samtliga politiska partier överens om att vi Prot.1985/86:20 måste både underlätta invandrarkvinnornas olika problem här iSverige och 5 november1985 undvika att frånskilda invandrarkvinnor skickas tillbaka till ett livi förned- T . ,.. ~ ring i sitt hemland. Jag hoppas nuatt vi, genom att hänsyn kommer att tas till Ominhämtande av ° o t-r yttranden över den s. k. Ugglumsleden öster om samtligaomständigheter i det enskilda fallet, inte skall behöva föra några fler debatterom de här problemen utan att de kommer att få godtagbara Vi är överens om att det är viktigt med enömsint och generös handläggning i de frågor som det här gäller förinvandrarkvinnorna. Min erfarenhet efter diverse kontakter - det är framförallt kvinnojourerna som följer upp vad som händer - är att tillämpningen avföreskrifterna är någorlunda hygglig och att kunskaperna blir allt bättre bådehos polisen och hos sociala myndigheter tack vare alla de insatser som inteminst kvinnojourerna gör. Vad vi skall komma ihåg i detta sammanhang är att när viger det första tillståndet går vi inte in och värderarkvaliteten på eventuella känslor eller djupet i det kommande äktenskapet. Detär ju omöjligt för en myndighet att göra det. Det är därför som vi efter sexmånader följer upp att det verkligen är två människor som har träffats, att delever tillsammans, att de kan berätta om ett liv tillsammans. Däremot har viväldigt svårt att just värdera människors känslor och allt det som kanskeskulle kunna ge oss bättre indikationer på att det är fråga om ett"riktigt" äktenskap. 45 (); Det är bra att statsrådet är medveten om att man kanskeinte alltid tillämpar föreskrifterna på bästa sätt, föreskrifter som i och försig är mycket bra och som skulle täcka in det här problemet mycket väl. Jaghoppas att den information och den utbildning som är på gång också förstärks pådetta område. Jag tror att det är nödvändigt i vissa fall. Jag förstår naturligtvis att det är omöjligt att gå in ochdirektkontrollera två människor som har bestämt sig för att leva tillsammans.Vad jag var ute efter var någon kontroll när man konstaterar att dennahustruimport upprepas gång på gång efter ungefär samma mönster. Jag skullevilja veta om man kan komma åt detta på något sätt för att åtminstone kunna setill att inte ytterligare kvinnor kommmer i samma horribla situation. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 1985/86:14 om inhämtande avyttranden över den s. k. Ugglumsleden öster om har frågat mig om jag är bereddatt medverka till att får tillfälle att yttra sig över Ugglumsleden och bli betraktad på motsvarande sätt som en sakägare. ° Inledningsvis vill jag kortredovisa vissa principer i väglagen. av en allmän väg skall enarbetsplan upprättas. Ordningen för detta finns fastlagd i väglagen. Vidutarbetandet av en arbetsplan för byggande av en allmän väg skall samråd skemed berörda fastighetsägare och berörd kommun samt med andra som kan ha ettväsentligt intresse i saken. Markägarsammanträde skall hållas, arbetsplanenskall normalt ställas ut och fastställer arbetsplanen efter samrådmed . Enarbetsplan för byggande av den s. k. Ugglumsleden i kommun harfastställts av . FaststäHelsebeslutet haröverklagats till regeringen. Upplysningsvisvill jag nämna att har tagit del av arbetsplanen förUgglumsleden både genom föredragning i gatunämnden och isamband med att planen ställdes ut. Om med sin fråga avser rättenatt föra talan mot beslut varigenom arbetsplanen för Ugglumsledensbyggande fastställts vill jag hänvisa till den allmänna bestämmelsen ombesvärsrätt i förvaltningslagen. Enligt den bestämmelsen får talan föras av densom beslutet angår, om beslutet gått vederbörande emot. Vem som beslutet angårprövas från fall till fall med ledning av rådande praxis. Normalt kan frågorsom rör förhållanden inom en kommun inte anses angå en annan kommun på sådantsätt att den andra kommunen har besvärsrätt. öminhämtande av yttranden över den s. k. Ugglumsleden öster om 47 ERLINGBAGER (fp); Jag tackar kommunikationsministern för svaret. Denfråga som jag har ställt i min interpellation berör utbyggnaden av den s. k.Ugglumsleden i kommun intill . önskar här, eftersamråd med kommun, genomföra en planeradtrafikledsutbyggnad genom att komplettera motorväg E 3-an med en sydligparallellförbindelse mellan och . Förslaget till dennasträckning har mött hård kritik inom kommun och det blev också enstridsfråga vid årets kommunalval. En fjärdedel av kommunens invånare har mednamnunderskrifter uttalat sig mot en utbyggnad av leden. Orsakentill den hårda kritiken är att den föreslagna sträckningen kan kommaatt överta en betydande mängd trafik, vilken annars skulle ha varit hänvisadtill motorväg E 3. Ledenskär först genom ett orört skogsområde och fortsätter sedan genom etttätbebyggt villaområde. Den sista tredjedelen av leden förs sedan på befintligavägsträckningar inom in mot . I Göteborgpasserar trafiken på litet avstånd från nya storsjukhus, Östrasjukhuset. Sjukhusdirektionen har gett uttryck för stor oro för att det nyatrafikföringsalternativet kan komma att medföra en stor trafikmängdutanför sjukhuset och - vilket är negativt - skapa buller och miljöproblem. Göteborgskommun har inte kunnat yttra sig över frågan om ledens utbyggnad. Däremot harärendet, vilket kommunikationsministern mycket riktigt framhåller, föredragitsi gatunämnden samt i och i trafiknämnden, som jag själv ärledamot av. Den fråga som jag har ställt Prot.1985/86:20 berör den omständigheten att inte har möjlighet attyttra sig och att avge besvär i ärendet. Kommunalrådet , socialde- Om inhämtande av mokrat - tillika ordförande i ochtrafiknämnden - har vid yttranden över den s.k. " diskussion i kommunfullmäktigenyligen, nämligen den Ugglumsleden öster , påtalat svårigheter när det gäller väglagen.Jag citerar ur omCötebnrp kommunfullmäktigesprotokoll: "Arbetsplanen för Ugglumsle- den har nuvarit utställd. har fattat beslut om att fastställa planen. Dettabeslut kan överklagas hos regeringen av den som betraktas som sakägare.Göteborgs kommun är inte sakägare, varför jag i egenskap av byggnadsnämndensordförande inte har överklagningsrätt." I detta sammanhang kan man konstatera att hela i bakom sig när det gäller attförsöka framföra de besvär som vill anföra mot det här bygget.Men han kan inte uträtta någonting med nuvarande lagstiftning. Kommunikationsministern anför i sitt svar på mininterpellation att en kommun har möjlighet att med stöd av 11§förvaltningslagen besvära sig över ett ärendes handläggning. Ett sådanttillvägagångssätt kan dock endast innebära framgång i de fall ett beslutuppenbart vilar på orätt grund eller har tagits i strid med rättslig praxis.Det samråd jag efterlyser gäller i stället rätten för grannkommunen att redanvid remissbehandlingen betraktas som sakägare. Väglagen tillkom 1971 och har, bortsett frånobetydliga tillägg, behållit sin ursprungliga lydelse. Vid tiden för lagenstillkomst hade miljöproblemen när det gäller bilismen visserligenuppmärksammats men inte givits något större utrymme vid planeringen. Det vardärför naturligt att lagstiftarna tidigare i huvudsak betraktadevägbyggnadsärenden som intrång, marklösenfrågor, m.m. Konsekvenserna av ettvägbyggnadsföretag berörs visserligen i vägkungörelsens 26 §. Samråd medberörda fastighetsägare och kommun regleras i kungörelsens 27 och 30§§. Härstår; "inverka på kommunikationsförhållandena inomnärliggande kommun, skall även sådan kommun underrättas." Jag menar att miljöproblemen under de som gått sedanlagen tillkom blivit mycket grundligt belysta och påverkat såväl planering somdet allmänna medvetandet. Det är därför orimligt att inte fåranföra besvär mot utbyggnad. Ett principiellt ställningstagandei denna fråga berör och kommuner i lika hög grad. Med tanke på dagens syn på dessa frågor finner jag attgrannkommunernas rättsliga skydd ej har tillgodosetts av den nuvarande lagen. Är kommunikationsministern beredd att verka för en ändringpå denna punkt? 48 Kommunikationsminister : Herrtalman! och jag tycks vara överens om att i höggrad är berörd av denna vägdragning till följd av den ökade trafik som kommerin i om vägen byggs. Vägen kommer bl. a. att ledas förbi Östrasjukhuset. Vi behöver inte vara oeniga om att man på detta sätt påverkas avvägdragningen. Vi kan också konstatera att flera gångerhar fått tillfälle, och också utnyttjat det, att framföra sin uppfattning omdet planerade vägbygget. Detta har emellertid inte påverkat Partillekommuns planering. Hur angeläget vi än kan tycka att det är att föra dennadiskussion och hur många personer i som än kan ha en annan mening änden som kommun har intagit när det gäller vägbyggets sträckning, kanman ifrågasätta om denna fråga verkligen skall göras till en riksangelägenhet.Jag är för min del inte beredd att i den här debatten säga att man medutgångspunkt i det här fallet skall ändra gällande praxis när det gällerhantering av sådana här ärenden. Det kräver nog djupare överväganden och enbelysning med flera exempel än Ugglumsleden i och . öm planerna på den s. k. Scandinavian Link 49 (): Jag är inte helt nöjd med det svar som kommunikationsministernhar gett, även om det ger ett visst hopp att han har stor förståelse för deproblem detta skapar i , Trafikledsutbyggnaden har under detsenaste årtiondet ofta varit mycket omstridd och föregåtts av långadiskussioner. I detta fall finner jag diskussionen väl berättigad.Vägverket och kommun tar genom sitt beslut på ett avgörande sättställning för att man skall föra betydande trafikmängder genomkänsliga natur- och bostadsområden, samt, vilket är mycket allvarligt, tättförbi ett storsjukhus. Denna utbyggnadsstrategi kan ifrågasättas, inte minst dådet som i detta fall existerar ett alternativ enligt vilket trafiken efterombyggnad av det s. k. Slottsmotet skulle finnas kvar på den befintHgaLandvettervägen och motorväg E3. Det är min förhoppning att de gemensamma insatser som görsi , inom kommun och i för att stoppa dettaomstridda vägbygge skall kunna påverka regeringen och få att avbrytaplanerna på . Bättre är att satsa på de naturliga alternativ somfinns med påfarter på motorvägen och att använda den trafikled intill Göteborgsom redan finns. Jag tror mig ana att den göteborgskekommunikationsministern i sitt inre delar denna uppfattning och tycker detvore skönt om Ugglumsleden ej kom till stånd. Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på interpellation 1985/86:16 om planerna på den s.k. Scandinavian Link har stäHt följande frågor tillstatsministern: Kommerregeringen att föra fram frågan om Scandinavian Link till diskussion iriksdagen innan ytterligare steg har tagits? Vilkaöverväganden om miljökonsekvenserna av Scandinavian Link har regeringenhittills gjort? öm planerna på den s. k. Scandinavian Link Interpellationenhar överlämnats till mig. Regeringen har inte tagit ställning till idén om en s. k.Scandinavian Link. Scandinavian Link är endast en idéskiss. Regeringen har intehaft anledning att blanda sig i den diskussionen. Däremot har regeringen tagit beslut om att skallprojektera och utarbeta en arbetsplan för utbyggnad av väg E 6 till motorväg pååterstående delar mellan och . Bakgrunden till regeringensbeslut är en helt annan än den antyder. En nedläggning avUddevallavarvet ställer krav på nya sysselsättningstillfällen. Satsningar påvägbyggen i regionen förbättrar förutsättningarna för ett allsidigare näringsliv. I projekteringsarbete skall självfallet miljö-och naturvårdsfrågor belysas i överensstämmelse med såväl gällandelagstiftning som lokal och regional planering. Jag vill här tillägga att motorvägen, som regeringenuppdragit åt att projektera, ingår som en del i den nordiskahandlingsplanen för ekonomisk utveckling och full sysselsättning. Regeringenhar också beslutat att skall påbörja två andra vägobjekt på E6-an iBohuslän vilka ingår i planen. Handlingsplanen lades fram vid 33;esession i . har väl ett förslag i Nordiska rådetmött en så bred enighet bland de nordiska parlamentarikerna. Investeringarnasyftar till att på olika sätt förbättra betingelserna för gods- ochpersontransporter mellan och genom de nordiska länderna. Detta kommer verksamtatt främja sysselsättning och utveckling i våra nordiska länder. 51 (vpk): Jag ber att fåtacka kommunikationsministern för svaret. påstår att regeringen inte tagitställning till idén om Scandinavian Link, ja, att regeringen inte ens haftanledning att blanda sig i den diskussionen. Jag vill därför påminnakommunikationsministern om, att även om Scandinavian Link inte har behandlatshär i förrän , finns det vissa möjligheter att lägga pusselgenom att studera olika dokument från brevväxlingen mellan P. G. Gyllenhammaroch regeringsföreträdare, officiella uttalanden, m. m. Jag påstår att regeringen på ett tidigt stadium i allrahögsta grad varit inblandad inte bara i en diskussion utan i regelrätta förhandlingar om Gyllenhammarprojekten, dvs. dels Scandinavian Link, dels Uddevallafabri ken som en del i det s. k. Uddevallapaketet. Detta bekräftades bl. a. av finansministern i en intervju , och det har ännu inte dementerats av övriga inom regeringen. Som kommunikationsministern säkert vet brukar privata uttalanden som strider mot regeringens syn föranleda en knäpp på näsan. Och på vems uppdrag agerade om inte på regering ens, när han redan före OECD-ministermötet i för TT uttalade att han "hoppas att kunna sälja Volvo-chefens idé om en Scandina vian Link---- till deltagarna"? Vidare sägs att "den svenskaregeringen tar Gyllenhammarsförslag som ett konkret exempel när den på nytt gör ett försök att få övrigaOECD-länder med sig i en samlad investeringssatsning på vägar och andrakommunikationer". Allt detta för att "det skall bli bättre fart påden ekonomiska tillväxten". Inte heller de här klart uttalade hyllningarnatill Scandinavian Links idégivare har tillbakavisats av den svenska regeringeni övrigt. Jaghar med interpellationen till statsministern, vilken nu besvarats av kommunikationsministern,skrivit ett brev till P. G. i form av en interpellation i precissamma ärende - även om det inte forrriellt är möjligt att interpellera honom.Volvochefen har svarat, vilket jag uppskattar mycket. I brevet skriver Gyllenhammarordagrant: "På statsministrarnas begäran leder jag en arbetsgrupp inordiska frågor. Denna har föreslagit en 'Scandinavian Link'." Jagskulle uppskatta än mer om kommunikationsministern i denna debatt rakt ochärligt svarar på frågan om far med osanning när han påståratt den Gyllenhammarledda arbetsgruppen sanktionerats av . DementerarSven Hulterström påståendet? Som styrelseledamot i bör välkommunikationsministern ha haft kunskap om förhållandet, även om han tidigareinte varit regeringsmedlem - eller hur? Den nordiska handlingsplan variScandinavian ingår förutsätter såväl sommotorvägsprojekt. I ett brev till från P. G. , som ärdaterat så tidigt som , framför sitt "tack för enstimulerande och intressant diskussion om möjligheten till ett vidgat nordisktsamarbete". Detta tycks vara försfielet, dokumenterat som politiskaöverläggningar på statsministernivå med Volvochefen som motor på väg mot dennanordiska handlingsplan. Vid möte i ansåg en isländskdelegat att partirepresentanterna har förts bakom ljuset genom förspelet mednäringslivets mest inflytelserika företrädare. Detenda parti som genom sin representant reserverade sig mot Nordiska rådetsbeslut om att rekommendera handlingsplanen i var vpk. Detfinns nu en stark opinion mot att Scandinavian skallverkställas. Skälen är många. Hamnar på kommer att slås ut och jobbenpå sikt att minska. Motorvägsbyggen typ kommer att ta såstora ekonomiska resurser i anspråk att det inte finns pengar till övrigamycket angelägna vägsatsningar i andra delar av . Skogen längsvästkusten, som redan är hårt drabbad av föroreningar, kommer att få obotligaskador om den tunga trafiken ökar, och människorna kommer att drabbas av denmiljöförstörande stordriftssatsning som Scandinavian innebär. Kommunikationsministernsäger i sitt svar att projekteringsarbete i Uddevallaregionensjälvfallet skall granskas när det gäller miljö- och naturvård. Sanningen är juatt regeringen redan har gett klartecken utan att ha tagit sådana hänsyn närdet gäller motorvägen . Varför satsade regeringen just påen motorväg för att ordna jobb? Hade det inte gått Hka bra - även om inteGyllenhammar anser det - att förbättra befintliga vägar och satsa på järnvägensupprustning? Omplanerna på den s. k. Scandinavian Link Om planerna på den s. k. Scandinavian Link 52ELVING (); Jag tycker också att det är beklagligt attriksdagen inte har fått möjlighet att ta ställning till principerna och idéernabakom Scandinavian Link innan företrädare för regeringen i olika sammanhanguttalat sig för det här kommunikationssystemet, vars tyngdpunkt ligger på enmotorväg mellan och kontinenten. Uddevallapaketet, som presenterades som en följdav regeringens beslut att lägga ned Uddevallavarvet, innehöll - somkommunikationsministern säger i sitt svar - bl. a. en satsning på en motorvägmellan och , som beräknas komma att kosta mellan 700och 900 milj. kr., beroende på vilken sträckning man väljer. Den satsningen fårses som en första etapp på en Scandinavian Link, eftersom den knappast kanmotiveras utifrån andra utgångspunkter. Som belägg för detta påstående vill jaganföra två skäl. För det första kan man inte motivera motorvägen mellanStenungsund och med trafikföringsskäl. har en tumregel närdet gäller vägplanering, som innebär att man överväger motorväg när trafikintensitetenär större än 15 000 bilar . Enligt mätningar uppgår trafiken påden berörda sträckan till ca 7 300 bilar . För det andra kan projektet inte heller vara ekonomisktförsvarbart. Normalt rangordnas nya vägbyggen av med hjälp av enberäkningsmodell, där man räknar in bl. a. ökad framkomlighet, färre olyckor,tids- och avståndsvinster, å ena sidan, och miljöförluster, å andra sidan.Lönsamheten skall i en sådan beräkningsmodell helst ligga ; ibland är denså hög som . Med det trafikflöde som finns på den aktuella sträckningen ochmed en byggkostnad på 700 milj. kr., vilket är det billigaste alternativet,blir lönsamheten enligt den beräkningsmodell jag här angivit så låg som . Det är i och för sig viktigt att slå fast attUddevallaregionen och behöver bra kommunikationer för att kunnautvecklas och kunna utveckla industri, turism och andra näringsgrenar. Detbehövs också bra kommunikationer mellan , ,och kontinenten. Men jag är för min del inte beredd att sättalikhetstecken mellan bra kommunikationer och motorväg. Jag skulle vilja att man i stället satsade på järnväg ochsjöfart, för att på det viset avlasta E6-an i första hand de tunga godstransporterna.För det talar bl. a. miljöaspekter och energiskäl. Försurningsproblematiken ärju aktuell och kommer att påverkas av det här; olika slag av luftföroreningarär grundorsaken till såväl skogsdöd som mark- och vattenförsurning. Bohuslänoch tillhör de områden i som är hårdast drabbade av sådanaskador. En tungt belastande faktor när det gäller försurningsskadorna är justutsläppen av kväveoxider, som till kommer från bilavgaserna. Ökad trafikger ökade avgasutsläpp, och högre hastigheter leder till kraftigt ökade utsläppav kväveoxider. Om hastigheten höjs på ett fordon ökarkväveoxidutsläppen med . Det finns också andra skäl som talar mot en motorväg -har varit inne på en del, bl. a. att ett motorvägssystem drarundan gods från de stora västsvenska hamnarna i framför allt ochGöteborg och därmeddrar undan en del av underlaget för dessa. passerar ungefär 500 långtradare per dygnden svensknorska gränsen över . Till stor del är detinternationella godstransporter. Jag skulle vilja se följande satsningar föratt man skall kunna komma till rätta med trafikproblematiken beträffande . En upprustningav och en sammanknytning av den och det norska järnvägsnätet genomen järnvägsbro över . Med en vettig trafikplanering kan en sådanupprustad fungera som en dubbelspårig järnväg tillsammans med denbefintliga järnvägssträckningen , som går över . Denjärnvägssatsningen bör kombineras med utbyggnaden av en järnvägstunnelHelsingborg-Helsingör, så att man på det viset kan knyta detta järnvägsnät tilldet europeiska järnvägsnätet. Till detta bör läggas en offensiv satsning på sjöfarten. Med den typen av åtgärder kan vi, tror jag, avlasta E6-antunga godstransporter, så att vi med en rimlig upprustning - förslagsvis till13-metersväg - kan åstadkomma en rimlig trafiksituation på genomBohuslän. Jag vill avslutningsvis ställa ett par kompletterandefrågor till komrnunika-tionsministern. Delar kommunikationsministernden ståndpunkt som jag här har redovi sat, nämligen att järnvägen bör utgöra basen för tunga transporter över långa avstånd? Om nu regeringen inte har tagitställning till Scandinavian Link, vore det intressant att få ta del av kommunikationsministerns inställning i den frågan. När jag läste interpellationundrade jag om det var en omedveten eller medveten sammanblandning från hennessida då hon beskrev vägbyggena i som ett resultat av idéskissen kringScandinavian Link. Efter att ha lyssnat tiU hennes anförande har jag kommittill den uppfattningen att det nog var en medveten sammanblandning. Jag tyckeratt det därför finns anledning att litet grand påminna om händelsekedjan idetta sammanhang. Enligt framställning är det ungefär så attnågon gång presenterar och ett antal andraeuropeiska industriledare ett projekt. I detta ingår den s. k. ScandinavianLink. Genast därefter träder den ena representanten för regeringen efter denandra fram och säger att detta skall genomföras. Det är ju ingen riktigbeskrivning av händelseutvecklingen. I själva verket har de vägprojekt i , och också iHalland, som vi här diskuterar funnits med i planeringen under åtskilliga år.Det som sker är ju att och andra plötsligt på dessa projektklistrar etiketten Scandinavian Link. som sådant omfattar investeringar på sam- Om planerna på den s. k. Scandinavian Link Om planerna på den s. k. Scandinavian Link manlagt ca40 miljarder kronor, varav huvuddelen gäller broförbindelser mellan ochDanmark och mellan och , De projekt som vi nu diskuterar, iförsta hand i men även i , rör sig om investeringar istorleksordningen , alltså 1/40 av , Jag tycker därför att det är felaktigt att hävda att de i ochför sig berättigade diskussioner som kan föras om motorvägsbygget i Bohuslänskall kopplas direkt till idéskissen om den s, k, Scandinavian Link sompresenterades . Vägprojekten har som sagt diskuterats under åtskilligaår och är inte nyheter för någon - allra minst för bohuslänningarna tror jag,som har följt debatten om hur sträckningen av vägarna upp genom skallgöras. Den debatten är naturligtvis väsentlig att föra, och det är därför somvägverket nu har haft en utställning på , där man diskuteratolika alternativ vad gäller både sträckning och dimensionering av dessavägförbindelser. Jag tycker att den diskussionen skall få fortsätta och attdetta ärende skall handläggas på samma sätt som vägärenden av det här slagetalltid handläggs. Vid denna behandling skall naturligtvis, som jag tidigaresade, också miljöintressena vägas in i bilden när det gäller sträckning ochdimensionering.