prot · G90953 · 1985-12-31 00:00:00 — Kyrkan spelar en ledande roll och är säkert den enda rörelsen som kanutgöra en samlande kraft utan att regimen vågar ingripa på samma sätt som motandra. När biskop utsågs till mottagare avNobels fredspris betydde det mycket för det opinionsbildande arbete som pågåttunder decennier. ifrågasätts effekterna av internationellapåtryckningar. Jag vill citera biskop som säger; "Skenet avförändringar är regeringens" -alltså - "försök att luraden internationella opinionen. Det är en kris som närmar sig i , Våruppmaning är 'var snäll och agera , för är det försent'. Agera nu;sätt tryck, politiskt och diplomatiskt, men framförallt ekonomiskt på regimenför att övertyga den om att allas intressen tjänar på förhandlingar. Vi kommer att ha en svart premiärminister . Viska bli fria. Om detta råder ingen tvekan, vi kan bara diskutera hur ochnär." Så långt biskop . Det är angeläget att övergången från apartheidsystemettill ett fritt samhälle sker så snabbt som möjligt och under begagnande av sålitet våld som möjligt. En övergång under våldsamma och blodiga former riskeraralltid att innebära att nya grupper utan folkligt stöd tar över makten. För attfå en smidig övergång är det nödvändigt att och alla andra ländervidtar lämpliga åtgärder för att snabbt störta apartheidregimen innanmotsättningarna och våldet ökar än mer. Den svenska Sydafrikapolitiken har länge varit pådrivandei den interna-tion"ella opinionen. Tyvärr har den inte alltidvarit helt entydig. Investeringsförbudet har luckrats upp av en i vårt tyckealltför generös dispensgivning. Den proposition vi skall ta ställning till är ettsteg som sätter ytterligare press på rasisterna i president regering.Jag hoppas att den skall gå vidare och verka för enöverenskommelse med näringslivet om att rejält minska importen från Sydafrika.Detta har skett i . Med det opinionsläge som finns i ärjag övertygad om att regeringen med framgång kan pröva frivilligaöverenskommelser av finsk modell. Det finns ingen anledning att den skallnöja sig med att posta en rekommendation till näringslivet. I andra sammanhanghar regeringen sannerligen inte saknat handlingskraft när det gällt att nåkonkreta och handfasta överenskommelser med näringslivet. Det verkar litetlättvindigt att som regeringen "utgå från att näringslivet kommer attfölja rekommendationen". Det gäller ju samma näringsliv som tidigare fåttregeringen att bevilja dispens efter dispens mot investeringsförbudet. Sverigeborde ha minst lika goda förutsättningar som att sätta sig ned mednäringslivets företrädare och komma fram till en bra och hållbar frivillig överenskommelseom att stoppa handeln med . Det verkar nu också som om det sydafrikanska hotet att slåtillbaka bojkottaktionerna genom att stoppa exporten av viktiga metaller ochmineral blir ganska verkningslöst för vårt svenska näringsliv, enligt denförsta rapporten som kommerskollegium har utarbetat. Jag ber att få yrka bifall tillutrikesutskottets hemställan i betänkande nr 12. AnL 52 (): När man har kommit så här långt i debatten ärväl det mesta sagt. Men jag utgår från att såväl talmannen som riksdagensövriga ledamöter har förståelse för att vi är många som känner starkt för attta del i den här debatten och t. o. m. instämmer i att det är viktigt att denmassiva opinion mot apartheidregimen som finns i vårt land också kommer tilluttryck och manifesteras här i riksdag, när denna fråga behandlas. som - det har många före mig konstaterat -befunnit sig helt ute i kylan i denna angelägenhet har åtminstoneflyttat in i farstun. Även om gjort detta genom att lägga ettalternativt förslag till importförbud som enligt min mening skulle vara totaltverkningslöst och ogenomförbart, så framgår det i alla fall att moderaternatagit intryck av opinionen och inte ansett att man blankt kan avslå förslag omytterligare svenska åtgärder mot . Det är utomordentligt glädjande att vi nuåterigen, för , debatterar och trappar upp våra åtgärderför att avskärma från kontakter med rasistregimen i . När viför sedan diskuterade frågan om här i kammaren gällde detatt skärpa bestämmelserna och täppa till kryphålen i förbudet om investeringar iSydafrika och . Det gjorde vi, men beträffande framtiden förutspådde vifaktiskt inte någonting djärvare än att vi skulle tillsätta en ny utredning somskulle komma med förslag till 1990. Frågan om handelssanktioner behandladesöver huvud taget inte - utskottet sköt detta till den kommandeutredningen. Jag valde i den debatten att med hjälp av om förhållandena för svartalantarbetare efterlysa åtgärder för att vi som konsumenter skulle slippakonfronteras med sydafrikanska produkter i våra livsmedelsbutiker. Jag villinom parentes sagt uttrycka den uppskattning som jag känner för det arbete somutförs av och Afrikagrupperna i . De slårsig inte till ro med det som gjorts och upphör aldrig att oroa oss politikermed krav på ytterligare åtgärder mot . Men intresset för att diskuterahandelssanktioner var tämligen svalt, och utskottet närmade sigdenna fråga med mycket stor försiktighet. Jag tror att ingen då hade vågatgissa att vi skulle vara beredda att ta det politiskabeslut vi skall göra . Mot den bakgrunden tycker jag faktiskt. , attförslaget i propositionen är revolutionerande och att det är ett stort stegframåt. Det är ett stort principiellt genombrott att vi nu hittar former föratt föra in sanktionspolitiken på ett helt nytt område, nämligen handeln medSydafrika. Det är naturligtvis ett resultat inte bara av att vi harhittat en teknisk lösning med undantag från GATT-reglerna utan fastmer av detsom har hänt i , och det har spätt på den politiska viljan att göramera. Jag håller helt med att det beslut vi nu ståri begrepp att fatta i första hand är ett politiskt, och jag skulle vilja läggatill, ett moraliskt beslut. Förbud mot införsel av jordbruksvaror från m. m. Förbud mot införsel av jordbruksvaror från m. m. framsprungetur händelserna i och ur den svenska opinionens reaktion på dessahändelser. Jag noterade att utskottets ordförande tidigare i debattensade att vi kan komma i ett läge då ytterligare skärpningar av våra relationertill blir nödvändiga. Jag är övertygad om att ännu är inte sistaordet sagt och inte sista åtgärden vidtagen i denna kammare när det gällerSveriges relationer till , AnL 53 (): karakteriserar vårt förslag somhelt verkningslöst. Jag förstår inte riktigt hur det faktum att ni förbjuderimport av frukt och jordbruksprodukter från skall kunna förbättra desvarta lantarbetarnas situation. Det var vad sade i sittanförande, Ärdet inte i stället så att vårt intygssystem skulle kunna förbättralantarbetarnas situation? Det skulle kunna bli ett medel för påtryckning, såatt vi skulle få en sektor - och en början härtill finns redan på grund av detamerikanska systemet - som är fri från tvångsarbetskraft. Vårt förslag skullekunna åstadkomma en verklig förbättring för de människor vi talar om ochavskaffa tvångsarbetskraften. Detta har faktiskt den amerikanska lagstiftningenlett till i , Jag förstår inte att det faktum att vi slutar köpasydafrikanska vindruvor och i stället börjar köpa vindruvor från i storomfattning skulle komma att förbättra de svarta lantarbetarnas situation. Jagtror i stället att vårt system har stor möjlighet att göra detta. Jag vill påminna kammaren om attdet i vår Sydafrikapolitik inte är ett självändamål att isolera ,Syftet måste vara att få till stånd förhandlingar inne i ,att få till stånd en fredlig förändring till demokrati, rättvisa och frihet föralla. Det är inte något självändamål att isolera , AnL 54MAJ-LIS LÖÖW (s): Det är naturligtvis inget självändamål attisolera , Ändamålet är inte bara att förbättra lantarbetarnassituation utan också att steg för steg avskärma omvärldens kontakter medSydafrika, vilket i sin tur skulle leda till att pressa fram en internationellmassiv reaktion mot apartheidpolitiken och bidra till att den så småningomavskaffas. förslag i reservation 1 är att vi skallimportera jordbruksprodukter från under förutsättning att de åtföljsav intyg där producenterna under allsidig insyn garanterar atttvångsarbetskraft inte har utnyttjats. Vid behandlingen i utskottet har vikonstaterat, bortom allt tvivel, att det skulle vara utomordentligt svårt attfå några intyg att lita på i det avseendet. Det skulle förmodligen inteinnebära några som helst svårigheter att få intyg på att produkter inte ärframställda av tvångsarbetare eller av fångar. Frågan är bara: Vem utfärdarsådana intyg och hur mycket kan man verkligen lita på dem? Jag vill också påminna om att detockså handlar om konserver. Hur skulle vi från svensk sida kunna få garantierför att persikorna i just deburkar som vi importerar till inte är plockade av fångar eller avtvångsarbetskraft? AnL 55 (): Faktum är att den amerikanska lagstiftningenhar medfört en frizon i det sydafrikanska jordbruket. Men min fråga till kvarstår; Tror honverkligen på en renodlad isoleringspolitik vad gäller ? Måste inte degrupper som inne i och utanför kämpar för en förändring avdet sydafrikanska samhället ha stöd, kontakter, möjlighet att resa ut? Måsteinte massmedia få verka fritt i ? Är inte kontakter ett medel förförändring? AnL 56 (): En renodlad isoleringspolitik tror jag pådärför att vad vi nu diskuterar är en renodlad ekonomisk isolering. Jag äralldeles övertygad om att om vi får världssamfundet med på en renodladisoleringspolitik gentemot , så kan vi mycket snabbt förkorta det sydafrikanskafolkets lidande och åstadkomma att apartheid avskaffas. Det stora steget, somså många varit inne på här, är att vi måste fortsätta vår kamp inom FN, Inteförrän vi får en total bojkott av vill jag påstå att vi har enrenodlad isoleringspolitik, AnL 57 (): De internationella sanktioner som vi allaanser att vi måste verka för är inte detsamma som en renodlad isoleringspolitikgentemot det sydafrikanska samhället. Det är det jag tror vi måste vända ossemot. Det är kontakter, stöd åt de grupper som kämpar mot apartheid, som ger enchans till en fredlig, demokratisk utveckling. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 2(frågan om lagstiftningen skall vara permanent) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avKerstin och - bifölls med acklamation. Mom. 5 (frågan om förbud mot kommersiell reklam) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avIngrid m, fl, - bifölls med acklamation. Förbud mot införsel av jordbruksvaror från m. m. Mom. 9(utredning om sändningar även i andra områden än ) Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 40 förreservation 3 av och , Mom. 10 (textning på svenska) Utskottets hemställan bifölls med 171 röster mot 143 förreservation 4 av m,fl. Prot.1985/86:53 övriga moment 17 december1985 utskottets hemställan bifölls. Mom. 2(förbud mot införsel av jordbruksvaror från ) Utskottets hemställan bifölls med 247 röster mot 68 förreservation 1 av m, fl. Mom. 4 (fullständig ekonomisk bojkott av ) Utskottets hemställan bifölls med 296 röster mot 18 förreservation 2 av , Mom. 5 (ändring av ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avMargaretha m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 9 (kommunala bojkottåtgärder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avMargaretha m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 11 (dispensreglerna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avMargaretha m, fl, - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Förste vice talmannen övertog ledningen av kammarensförhandlingar. 1985/86:5om datapolitik (prop, 1984/85:220 och 1984/85:225 delvis), 1985/86:4 om statsförvaltningens användning av ADB m,m, (prop, 1984/85:225 delvis), 1985/86:6 om anslag till anskaffningav ADB-utrustning på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /86 (prop, 1985/86:25 delvis), 1985/86:1 om informationsteknologi (skr, 1984/85:218) samt 1985/86:8 om grundlagsreglering på dataområdet. AnL 58FÖRSTE VICE TALMANNEN: betänkanden 5, 4 och 6 samtnäringsutskottets betänkande 1 och betänkande 8debatteras i ett sammanhang. AnL 59 (); Under den borgerliga regeringsperiodenlämnades två datapolitiska propositioner som kritiserades starkt avsocialdemokraterna. Enligt denna kritik var de alltför övergripande ochinnehållslösa. Socialdemokraterna har därefter i regeringsställning vidupprepade tillfällen antytt att man mycket snart skulle redovisa en kraftfulldatapolitik. Regeringen har äntligen efter många annonseringar ochtidsförskjutningar lämnat sina förslag till inriktning av datapolitiken. Detblev inte en, i en samlad proposition, uttryckt politik. Det blev inte mindreän fyra olika dokument som behandlar olika delar av datapolitiken och somdärutöver getts olika form, vilket försvårar behandling av den.Enligt vår mening berör följande av regeringen avlämnade dokumentväsentliga frågeområden av datapolitisk karaktär: skrivelsen nr 202 om denoffentliga sektorns förnyelse, skrivelsen nr 218 om ettinformationsteknolo-giskt program och propositionen nr 220 om datapolitik samtpropositionen 225 om statsförvaltningens användning av ADB m.m. Anledningarna till att även dokument 1 i väsentliga delarbör betraktas som ett datapolitiskt dokument har regeringen själv angivit, bl.a. genom att man i proposition 220 om datapolitik och 225 omstatsförvaltningens användande av ADB m.m. angivit att ADB är det väsentligasteinstrumentet för att genomföra programmet om statsförvaltningens förnyelse. Isjälva verket förutsätter detta program en kraftigt utökad användning av ADBinom den offentliga sektorn. Att så är fallet har framgått ännu tydligare genomolika tidningsartiklar . Under dessa rubriker verkarsocialdemokraternas hemliga besparingsprogram att dölja sig. Mot denna bakgrund är det anmärkningsvärt att regeringenvalt att ge till känna stora delar av sin politik genom skrivelser,som inte medger en riksdagsbehandling av sedvanligt slag. De har dessutomlämnats till alltför sent för att de skulle kunna behandlas föresommaruppehållet, och först nu har möjlighet till en realbehandling. Vi moderater finner att vi inte kan acceptera betydandedelar av den datapolitik som har framlagts av regeringen. Därtill finner viavsevärda brister och underlåtenheter att behandla väsentliga områden. Exempelpå detta är; - Den innehålleringa förslag till lösningar av de många allvarliga problem vi står inför, t.ex. i form av hot mot medborgarnas personliga integritet, den ökade sårbarheteni samhället och den allt större inverkan på verksamheter utanför den statligasektorn soni de statliga datasystemen har. - Den medför enökning av den offentliga sektorns storlek i strid mot de nedskärningsmål somriksdagen har ställt upp. - Den främjarinte kostnadssänkningar inom den statliga sektorn genom förbättrad användningav ADB och stimulering av den administrativa utvecklingen. - Den behandlarinte annat än ytligt den omfattande verksamhet som 4 protokoll 1985/86:53-54 statenbedriver inom datatjänstområdet, bl. a. i form av en utförsäljning av uppgiftersom är känsliga för individer och, i vissa fall, även för rikets säkerhet. Denger i stället ett klart intryck av att den socialdemokratiska regeringen villunderlätta och öka denna verksamhet. - Den tar inteupp några som helst förslag till hur man skall genomföra de oundgängligenerforderliga förändringarna av de stora centraliserade statliga datasystemen. - Den berörknappast med ett ord behovet av en kraftfull rekonstruktion av ochstrukturrationalisering bland de statliga myndigheter som finns inom området. Listan på brister kan göras mycket längre. Den vänligastesammanfattande bedömning som kan göras av de fyra dokumenten är att de ärmångordiga och substanslösa. sade i debatten om en av de borgerligapropositionerna att den var förlöst i kuvös. Men den här propositionen har isista minuten dragits fram med tång. Innehållet leder dessutom tankarna till ett uttalande avden socialdemokratiske ordföranden i datadelegationen, som efter ettstudiebesök kännetecknade vissa leverantörer av dataprodukter som"okunniga, aningslösa och cyniska". Detta omdöme synes varatillämpligt på leverantörerna av dessa dokument. Men den allvarligasteinvändningen som vi moderater har mot propositionen och regeringens förslagtill datapolitik är den näst intill totala bristen på förståelse för skyddet avden personliga integriteten i dagens kontrollsamhälle. Fria medborgare är detdemokratiska samhällets grundval. Demokratin förhindrar att ett fåtalförtrycker flertalet men syftar för den skull inte till att ge flertalet totalbestämmanderätt över fåtalet. Ett demokratiskt samhälle måste därför bygga pårespekt för den enskilde medborgarens integritet och frihet. 1 ett fritt ochdemokratiskt samhälle får heller inte stat och myndigheter tillåtas att meddatateknikens hjälp utöva en genomgripande kontroll av medborgarna medsamhällets bästa som motivering. I finns en datalag.Datalagen utgör ett legalt skydd mot att med hjälp av datorer genomföraotillbörligt intrång i den enskildes integritet. Begreppet otillbörligt intrånghar fått en allt snävare innebörd. Allt fler och alltkraftigare intrång blir i myndigheternas tolkning tillbörliga. Den enskildesställning och rättssäkerhet har blivit allvarligt hotade under den senastesocialdemokratiska regeringsperioden. Detta har skett dels genom attmyndigheterna tillåtits samla in alltmer information om medborgarna och läggaupp allt större dataregister, dels genom att regeringen tillåter alltmeromfattande och besvärande samkörningar. Den föreliggande propositionen om datapolitiken och omanvändningen av ADB inom det statliga området ger, trots det på sina ställenvackra talet om betydelsen av den personliga integriteten, ett närmastskrämmande intryck. Den enda personliga integritet som enligt propositionenskall skyddas synes vara arbetstagares integritet gentemot arbetsgivaressystem, medan rinyndigheters kontroll av den enskilde är berättigad och skallutbyggas. Vi delar regeringens uppfattning att den enskilde arbetstagarens kravpå skydd för sin integritet är väsentliga och berättigade. däremotinte uppfattningen att samhällets behov av kontroll i alla lägen skall ta överden enskilde medborgarens krav på skydd för sin integritet. Mot den bakgrunden avstyrker vi moderater hela det avsnittom s. k. aktiv informationsförmedling som finns i propositionen om användningenav ADB inom den statliga sektorn. De förslag som finns där är illa underbyggdaoch innebär ett allvarligt hot mot den personliga integriteten. De frågor sombehandlas där är dessutom till stor del föremål för utredning av data- ochoffentlighetskommittén. Kollektivismen hotar den enskildes integriteti dagens samhälle. När samhället utformas så, att den enskilde står i beroendetill stat och kommun skapas krav på uppgifter, insyn och kontroll.Kollektivismen skapar ett behov av statistik och kunskap om den enskilde föratt framtiden skall kunna planeras. Kollektivismen skapar föreställningen hos medborgare ochmyndigheter att kollektivets intressen går före den enskildes rätt. Som enföljd därav anses uppgifter om den enskilde vara någonting som det offentliganästan automatiskt har rätt till. Vi delar inte den inställningen. Det är denenskilde medborgaren som har den främsta rätten att bestämma över vem som skallförfoga över uppgifter om den egna personen. Det är mot denna bakgrund som debatten om datorer ochderas hot mot integriteten skall ses. Datasystemet är i detta sammanhang, ensorts kollektivismens informationssystem. I ett fritt och öppet samhälleinnebär datorer inget hot mot den enskildes integritet. I ett slutet ochkontrollerat samhälle kan datorerna betjäna den som vill kontrollera ochövervaka medborgarna. Det saknas inte exempel på hur den enskilda människansintegritet är i fara. En offentlig utredning föreslår att en enskild myndighetskall ges rätten att själv bestämma om samkörningar av känsliga personregisterskall tillåtas. Försök diskuteras som innebär att posten skall rapportera omsina kunders förläggningar av tillfälliga adressändringar. försäljeruppgifter om personer som flyttat. En statlig kommission föreslår att denenskilde i vissa fall skall tvingas bevisa sin oskuld för att betraktas somhederlig. Fastighetstaxeringen genomförs genom att den enskilde får redovisainnehållet i sitt hem. Datasamkörningar av personregister ökar. Privataföretag skall tvingas lämna ut ytterligare uppgifter om den enskilde till nyasamkörningar. Uppgifter om inkomst önskas samkörda med mantalsskrivnings- ochsjukförsäkringsregistret. Fackliga register önskas samkörda medskatteregister. Myndigheter planerar för stora databaserade folkräkningar. Kommissionen mot ekonomisk brottslighet föreslog en långrad nya samkörningar av personregister. Statliga myndigheter uppmanas att ange misstänktamedborgare och vidarebefordra uppgifter om den enskilde till andra myndigheter.En majoritet i styrelse, företrädande samhällsintressen ochkollektivistiska intressen, beslutar föreslå en ändring i datalagen som ipraktiken skulle göra datainspektionen till en byråkratins försvarare motmedborgarnas intressen. Moderata samlingspartiet anser att det är oundgängligennödvändigt att inom politikens alla områden stärka den enskildes ställninggentemot offentligamyndigheter och olika organisationer. Datatekniken har skapat en direktkonflikt mellan offentlighetsprincipen och sekretesslagstiftningen, 1 ett frittoch öppet samhälle är det av vitalt intresse att medborgarna har god insyn idet offentligas verksamhet och de uppgifter som det offentliga har ommedborgarna. är det för den enskilde medborgaren av stor vikt attkänsliga uppgifter som han eller hon har lämnat till den offentliga myndighetenbehandlas med sekretess. Frågeställningarna beträffande offentlighetsprincipenstillämpning har komplicerats avsevärt genom den ökade användningen avdatatekniken. De berör en av våra grundlagar, tryckfrihetsförordningen, ochbör därför behandlas med särskild omsorg. Datatekniken har gett myndigheter och andra organisationerbetydande möjligheter att insamla och behandla information. Detta tillsammansmed ökade möjligheter att sammanställa information har lett till att uppgiftersom tidigare kunnat anses vara harmlösa var för sig, nu ställs samman till enför den enskilde medborgaren avslöjande helhet, I grunden är detta inte en konsekvens av datatekniken somsådan. Många olika uppgifter om den enskilde kan även manuellt insamlas ochsammanställas. Datatekniken har därigenom gett den som vill och har rätt attinsamla och sammanställa information möjlighet att göra detta i stor skala. Detbehövs därför en klarare reglering av vilken typ av uppgifter om den enskildesom en viss myndighet har rätt att begära. Myndigheter har inte automatiskträtt till information om den enskilde. Den enskilde skall ha storsjälvbestämmanderätt över uppgifter om den egna personen. Kommunala ellerstatliga myndigheter skall därför inte själva få avgöra vilka uppgifter deskall insamla. Vi behöver stötta upp skyddet av den personligaintegriteten genom ohka registerlagar. Datalagen fungerar intetillfredsställande om det inte finns registerlagar kopplade till den. finnsdet bara en skatteregisterlag och en fastighetstaxeringsregisterlag - och sedanfinns lagen om kvar i kanslihuset . Vi i moderata samlingspartiet anser att en politik där manpå bästa sätt utnyttjar den nya informationsteknologin måste bygga på följanderiktlinjer: För det första ställer det ökande användandet av datorer ochdataregister krav på ett förstärkt skydd av den enskildes integritet. För detandra måste offentlighetsprincipen hållas levande även i då en stor delav offentiiga uppgifter registreras på data. För det tredje måste sårbarheten iolika register och olika system beaktas. För det fjärde måste strävan vara attvi skapar största möjliga frihet och är öppna för att skall bli ettland som på bästa sätt, inom olika samhäHsområden, tar till vara de fördelaroch möjligheter som den nya teknologin ger. Socialdemokraterna har inte allseller endast i begränsad omfattning tillgodsett dessa intressen, varför vi harreserverat oss vad gäller riktlinjerna för den framtida datapolitiken.