prot · G90945 · 1985-12-31 00:00:00 — Arbetarrörelsensmålsättning, att tekniken skuHe vara i dess tjänst, håller på att gå åt raktmotsatt håll. hoppas jag att i sin sista replik kan gemig en vision av när socialdemokratin tänker sig att samhället skall gemöjlighet till förkortad arbetstid. Jämlikheten är en stor fråga i samhället.Det gäller kvinnors och Arbetstidsförkortningen är en förutsättning för att jämlikhetenskall kunna genomföras. Så sades det ju också . När kommer dåarbetstidsförkortningen? 13 () replik; I betänkandet säger utskottet att detekonomiska utrymme som finns är begränsat, och därför måstearbetstidsförkortningen vägas mot andra standardförbättringar. Eftersom deekonomiska möjligheterna är begränsade måste vi vara mycket noggranna medprioriteringarna när det gäller att skapa möjligheter till rättvisa för debreda grupperna i landet. Det är därför viktigt att de anställda och de fackligaorganisationerna får avgöra i vilken takt arbetstidsförkortningen skallgenomföras. Om den saken är det socialdemokratiska partiet ochfackföreningsrörelsen överens. Det är viktigt att påpeka detta. Erfarenhetenvisar att den regering som inte klarar ekonomin knappast är kvar mer än enperiod - om regeringen är socialistisk. och jag harnaturligtvis som gemensamt önskemål att behålla en socialistisk majoritet idetta land. Då måste vi också föra en politik som ger oss möjlighet till detta. Erfarenheterna ute i världen visar att om socialdemokratininte klarar ekonomin kan den inte fortsätta att regera och kan då integenomföra dessa reformer. Då blir det andra värderingar som styr politiken. Låt mig också tillägga - jag hann inte säga detta i minreplik till i - att om man bara ökar ledigheten utanatt ta hänsyn till det ekonomiska, då försvårar man för många grupper och förde svagaste i vårt land att utnyttja den förmånen. Vi socialdemokrater har sagt att vi skall försöka klaradet hela genom fortsatt utbyggnad av föräldraförsäkringen jämsides med att viökar ledigheten. Man bör konstatera att de borgerliga, även , medsina motionsyrkanden är beredda att begränsa den betalda ledigheten, t, ex,för studier och för fackligt arbete. säger man att man vill ökaledigheten på områden där det inte ges ersättning. Det säger något om synen påfördelningsfrågorna inom de borgerliga partierna. Gemensamt för de borgerliga motionsyrkandena är att deinnebär försämringar. Genom att minska studieledigheten missgynnar man deanställda, men man missgynnar också samhället. Människor som ärambitiösa och vill ta ledigt för att studera måste vara en tillgång församhället. Detsamma gäller facklig verksamhet. Varför är det mindrebråk på den svenska arbetsmarknaden än i andra länder? Jo, därför att vi ger defackliga företrädarna möjlighet att arbeta på ett rationellt sätt i företagen.Då fungerar det också på ett helt annat sätt än annars, och det är bra för helaarbetsmarknaden. Anf.14 (): Utskottet har behandlat min motion om ett utvecklingsårför löntagare positivt och hänvisar till en utredning. Jag har ändå begärtordet, eftersom jag vill tro att detta inte är sista gången som ett s, k,sabbatsår för arbetsHvets folk diskuteras. Frågan om en sammanhållen ledighet ligger verkligen itiden, och debatten är redan i gång. Flera forskningsgruppers resultat ochsenast utredning - läs gärna det som står härom i gårdagens nummer avAftonbladet - pekar på utbildningsklyftor i samhället, och man efterlyser ettnytänkande. Därför har också professor tankar om en sammanhängandeledighet blivit aktueHa, konstaterade 1974 "att program som harinrättats för att minska ekonomiska sociala jämlikheter ofta misslyckats meddetta och ibland till och med kan leda till motsatsen. Så länge som inte allaautomatiskt kan få del av förmånerna utan särskilda åtgärder från den enskildessida finns det en tendens att det är personer som har det relativt gott ställtsom mest effektivt kan utnyttja dem," Orden är bekanta och stämmer , trots en 10-procentig ökning av vuxenutbildningsverksamheten. Finansieringen av ledigheter har varit den svaga punkten ide olika förslagen, men tanken på en fond tycks vara acceptabel hos de flestasom debatterar denna fråga. Senast har frågan om en fond, en arbetstidsbankeller något motsvarande diskuterats inom fackföreningsrörelsen. Av det intresse som jag har mött kan jag dra en slutsats,nämligen att frågan om s, k, sabbatsår eller utvecklingsår inte kommer attbegravas i ulredningskommittén. En lagstadgad rätt tiH längre ledighet skaparautomatiskt vissa nya arbetstillfällen om än kortvariga, men ger dessutom pålängre sikt arbetslösa, särskilt ungdomar, en chans att komma in påarbetsmarknaden. Också tanken på ett självfinansierat sabbatsår ligger näratill hands i detta sammanhang. Jag vill avslutningsvis påstå att förslagetom ett eller ett par utvecklingsår, s, k, sabbatsår, inte står i strid medfrågan om arbetstidens förkortning eller med andra former av flexibelarbetstid. 15GÖRAN (): Jag har funnit anledning att innan kammarengå till omröstning i det nu aktuella betänkandet något kommentera utskottetshandläggning av min motion 1108. Bakgrunden tiH motionen är den att viktiga och i mångafall grannlaga och brådskande polisverksamheter stundom fått stå ogjorda ellerkommit i gång alltför sent därför att arbetstidslagens bestämmelser omövertidsbegränsning lagt hinder i vägen. Det gäller här verksamheter som sägasvara av synnerlig vikt inte enbart för enskilda utan i lika hög grad församhället. Omfattningen och svårighetsgraden av de polisinsatser som behövs kansom bekant inte fastställas i förväg. Som ett exempel på hur förhållandena är kan nämnas dennärmast komiska situation som uppstod för ett antal mordutredare i Gällivareför , när dessa tvingades sitta overksamma under icke kontorstid,eftersom de hade förbrukat sina övertidskvoter. Det tragiska är att mördarenfortfarande är på fri fot. Jag och många med mig kan inte riktigt frigöra ossfrån tanken att arbetstidslagstiftningen den gången spelade mördaren ihänderna. Detta är en så fantastisk händelse, att många tror att man skämtarnär man berättar om den. Men det är faktiskt fråga om en krass verklighet. När man läser utskottets skrivning tror man knappt sinaögon. Där hävdar utskottsmajoriteten: "Det måste dock anses tveksamt om polistjänsten är så särpräglad att man bör överväga en regel med den innebörd som föreslås i motionen--- . " Vilken regel efterlyser jag då? Den regel som jag i minmotion önskar utredd är en regel som medger polischef att i förekommande fallta ut den övertid som är nödvändig för att polistjänsten skall kunna bedrivasmed full kraft och effektivitet och alla tider på dygnet.Den nu aktuella situationen är den att specialtjänsterna inom polisen vid passden 1 juh är förbrukade ur övertidssynpunkt och att polistjänst medsärskild speciell inriktning måste bedrivas av för ändamålet mindre lämpadeller ej alls lämpad personal. Majoriteten i utskottet är inte beredd att ställa sigbakom min hemställan om en utredning i detta ämne. Polistjänsten anses ejsärskilt särpräglad, och man överlämnar med varm hand dessa frågor att lösas avde fackliga organisationerna genom avtal på förbundsnivå. Men, herr talman, vad man i realiteten gör är att manöverlåter en av samhällets rättsvårdande myndigheters verksamhet, dennaverksamhets omfattning och kvalitativa nivå till fackliga organisationersgodtycke. Det är av vikt att detta trots allt kommer till kammarens protokoll. Ty så särpräglad är polisens verksamhet trots allt, attdess verksamhet på ett avgörande sätt påverkar den enskildes säkerhet till livoch egendom. Detta borde utskottsmajoriteten kanske ha tänkt på. är detfacket som skall avgöra nivån på säkerheten och omfattningen av densamma. Slutligen gör, herr talman, utskottet ett nummer av attjag i motionen exemplifierat ett rådande avtal i . Mendetta exempel var menat såsom ett avskräckande exempel, där det framgår att depoliser som önskar arbeta övertid inte får det, medan de som inte önskar arbetaövertid tvångskommenderas. Det belyser litet av det fackliga avtalensgenialitet och spänst i verkligheten. Utskottets majoritet borde kanske i högregrad ha läst motionerna innan man skrivit betänkandet. Mot bakgrund av vad jag ovan anfört vill jag säga att jagtill fullo blivit tillgodosedd i den moderata reservationen 1, till vilken jagyrkar bifall. Allra sist: Den av väcktamotionen 2279 har i sin hemställan en framställan om att generösa dispenser börges från arbetstidslagstiftning till läkare och annan sjukvårdspersonal. Tankeni denna motion, liksom i min motion, är att vitala samhällsfunktioner skall ståtill samhällets och inte minst medborgarnas förfogande utan inskränkning. Omsådana ting borde oenighet i denna kammare ej råda. Anf.16 (): Jag vill något kommentera motion 1984/85:2645 sombehandlas i utskottsbetänkandet. Motionen handlar om föräldraledighetslagen.Den lagen ger småbarnsföräldrar möjlighet att förkorta arbetsdagen från åttatill till dess barnet har fyllt . Arbetsgivaren ocharbetstagaren skall komma överens om hur förkortningen skall genomfö- Blirman inte överens är det arbetsgivaren som bestämmer. I sådana fall fårarbetsgivaren enligt lagen inte utan arbetstagarens samtycke förläggaledigheten till annan tid än arbetsdagens början eller slut. I en dom har arbetsdomstolen godtagit attarbetsgivaren har delat upp ledigheten så att förläggs vidarbetstidens början och vid dess slut. Vi motionärer ifrågasätter omdenna dom överensstämmer med syftet i föräldraledigheten. På kanman konstatera att den är ett allvarligt hinder för jämställdhetsarbetet påarbetsplatserna. Vi motionärer anser vidare att ledigheten skall varasammanhängande och att den inte skall kunna delas upp utan arbetstagarenssamtycke. Utskottet har i sitt betänkande instämt i motionen ochanser att det finns anledning att se över lagen på denna punkt. Man säger attdet är naturligt att översynen skall ske i anslutning till det arbete medarbetsrättsliga frågor som pågår inom . Jag hartolkat detta och vad sade som ett instämmande i motionenskrav och utgår från att ett förslag till lagändring föreläggs snarastmöjligt. Det handlar här om ett angeläget rättvisekrav, och inte minst om enviktig jämställdhetsfråga. Mycket arbete läggs ner på att få fäder attutnyttja möjligheten till föräldraledighet och delat hemansvar. Dettaförutsätter att föräldraledighetslagens regler om förläggning av ledighettillämpas på ett sätt som lagstiftaren har avsett. Mot denna bakgrund vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan. I dettaanförande instämde (). 17 (vpk); Jag skall bara säga några ord med anledningav att i sin sista rephk sade att vi hade gemensamma intressen. Jag vill verkligen betona att och jag hargemensamma intressen i att icke ha en borgerlig regering i det här landet.Gustav sade att vi skall behålla den socialistiska majoriteten här iriksdagen, och det är min förhoppning att det då också bedrivs en socialistiskarbetarpolitik i stället för eftergifter åt borgerligheten. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (inriktningen av DELFA:s verksamhet m. Utskottets hemställan bifölls med 240 röster mot 71 förhemställan i reservation 1 av m.fl. 1 ledamot avstod från attrösta. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation2 av anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 2 (sex timmars arbetsdag m. Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 15 förreservation 3 av . 6 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3-7 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 8 (översyn av semesterlagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avAlf Wennerfors m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 9 och 10 (utredning om en allmän semesterlönefond, m,m,) Utskottets hemställan bifölls med 297 röster mot 15 förreservation 7 av , Mom. 11 (översyn av ledighetslagarna) Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot 148 förreservation 8 av m,fl. Mom. 12 (förlängd heltidsledighet för småbarnsföräldrar) Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 39 förreservation 9 av och i , 2 ledamöteravstod från att rösta, Per () anmälde att hanavsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Mom. 13 (föräldraledighetens förläggning underarbetsdagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avLars-Ove - bifölls med acklamation. 1985/86:10Fisket i zonen öster om 1985/86:11Godkännande av mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (prop, 1985/86:17) Vad utskottet hemställt bifölls. 5 §På förslag av talmannen beslöt kammaren att ajournera sinaförhandlingar till , då dagens frågestund skulle börja. 6 §Förhandlingarna återupptogs under ledning av förste vice talmannen. 7 §Svar på fråga 1985/86:238 om förslag till restaurering avHornborgasjön har frågat jordbruksministern omhan avser vidta någon åtgärd med anledning av uppgifter om att naturvårdsverketi ett nytt förslag till restaurering av väljer att sättajordbruksmark under vatten i stället för att bygga invallningar. Ett sådantbeslut synes, enligt frågeställaren, inte kunna verkställas utan riksdagensmedgivande. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. är centralt ansvarig myndighet när detgäller restaureringen av . Verket har därmed att följautvecklingen och skall föreslå de förändringar i restaureringsarbetet som mananser erforderliga. har beslutat att för regeringenredovisa ett alternativt restaureringsprogram med förändringar framför allt vadgäller invallning kring sjön. Framställningen har ännu inte inkommit tilljordbruksdepartementet. Jag har dock inhämtat att den utmynnar i en hemställanom regeringens medgivande att inge en ny ansökan till avseendedet förändrade tekniska genomförandet av restaureringen. Så snart framställning inkommit kommerärendet att beredas i vanlig ordning, 19 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga. En enhällig riksdag uttalade sig för enrestaurering av , Detta innebar ett uppdrag till naturvårdsverketatt genomföra fortsatta utredningar begränsade till endast ettrestaureringsalternativ, dvs, skyddsin-vallningar av värdefull , I ett frågesvar deklareradejordbruksministern följande: "Om man frångår vad som kan bedömas varariksdagens klart uttalade mening blir frågan självfallet föremål förriksdagens förnyade prövning," Jordbruksministern har goda skäl att göraett sådant uttalande, I egenskap av jordbmksutskottets vice ordförande deltoghan personligen i justeringen av det betänkande som då godkände,Samma bedömning bör också statsrådet göra, eftersom han var en avunderteck-nama av en av de motioner som låg till grund för beslutet, offentliggjorde ett förslagsom innebär att jordbmksmarken sätts under vatten. Därmed frångår verket den andemeningsom har uttalat sig för. Därför måste frågan ställas: Anserregeringen att ett beslut av denna innebörd kan verkställas utan riksdagensmedgivande? Vidare viH jag, i likhet med iSkaraborg, påpeka att det i de senaste kalkyler som redovisatsaknas en analys av de samhällsekonomiska kostnaderna liksom av effekterna förde enskilda jordbruksföretagen och jordbrukets struktur i området. Ärregeringen därför beredd att medverka till att en sådan redovisning snarastkommer till stånd? Är regeringen dessutom villig att inför redovisavad Om naturvärds verkets förslag till restaurering avHornborgasjön ömåtgärder mot passiv rökning projektet harkostat staten, inkl, alla AMS-åtgärder, samt hur dessa medel har använts? Dessauppgifter har stor betydelse för beräkningen av den totala kostnaden. Det är väl känt att riksdagsledamöter inte tycker om att fåpressmeddelanden om propositioner innan propositionerna föreligger. På sammasätt förutsätter jag att ledamöter har förståelse för att regeringeninte vill fatta beslut på grundval av pressmeddelanden,.Vi vill ha dehandlingar som ligger till grund för ett verks ställningstagande. När jag harfått de handlingarna kommer jag självfallet att delge min uppfattning ominnehållet. Anf.21 (): Jag har ställt en klar och koncis fråga till statsrådet : Anserregeringen att ett beslut av den innebörd som jag har redovisat här kanverkställas utan medgivande? Jag vHl gärna ha ett svar på den frågan. Enbyråchef, nämligen på , säger i en intervju iSkaraborgs , att förslaget är en politisk frågasom regeringen måste besluta om. Överläggningen varhärmed avslutad. 8 § Svar på fråga1985/86:242 om åtgärder mot passiv rökning har frågat statsrådet omförsäkringsöverdomstolens meddelade dom angående arbetsskada vid passivrökning kommer att föranleda åtgärder från hans sida. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Tobaksrökningenshälsorisker har länge varit kända. Även riskerna med s, k, passiv rökning haruppmärksammats aHtmer, Arbetarskyddsstyrelsen och gav 1983 utallmänna råd om begränsning av tobaksrökning i lokaler avgemensamhetskaraktär. Utgångspunkten för de allmänna råden är att en rökfrimiljö skall vara det normala och att en rökares önskan att röka bör vika förandras önskemål om en rökfri miljö. Genomen enkät till samtliga statliga myndigheter om hur de allmänna råden efterlevshar det framkommit att åtta av tio statliga arbetsplatser har infört någon formav begränsning av tobaksrökningen. har fått särskilda medel föratt fortlöpande följa upp de allmänna råden. Glädjandenog har tobaksrökningen också minskat betydligt , somattityderna till rökning har förändrats. Hälsoriskernavid s, k, passiv rökning måste dock begränsas ytterligare. Kombinationseffekterav tobaksrök tillsammans med andra hälsovådliga ämnen i arbetslivet, t, ex,asbest, måste vidare beaktas. Om åtgärder mot passiv rökning Tills vidare bör åtgärder mot rökningens skadeverkningar iarbetslivet i Prot. 1985/86:45 första hand utformas i samverkan påarbetsplatserna med ett slutligt ansvar för arbetsgivaren attse till att arbetsmiljön är sund och säker. Ytterligare restriktioner kan dock behöva övervägas om deallmänna råden och informationsinsatserna inte får tillräcklig effekt. Detankommer i första hand på arbetarskyddsstyrelsen och attöverväga om vad som framkommit genom försäkringsöverdomstolens dom kräverförändringar i regleringen, 23 (): 1982 avled riterskan , Dödsorsaken varlungcancer med metastaser. Hon hade utfört sitt arbete på maskinkontoret i ettstorrum. Där arbetade tio personer, varav sex var rökare. Ventilationen varinte bra, och fönstren fick inte öppnas eftersom ventilationen då inte skullefungera, 1981, före sin död, gjorde enskadeanmälan därför att hon hade fått lungcancer och begärde arbetsskadeersättning.Försäkringskassan nekade att bifalla denna begäran efter död.Dödsboet vidhöll kravet, och försäkringsrätten och sedermeraförsäkringsöverdomstolen gav dödsboet rätt. Denna dom är unik. Från att ha varit främst enhälsopolitisk fråga blir nu rökningen dessutom en arbetsmiljöfråga. Det finns många människor i detta land som har sammaarbetssituation som och som mot sin vilja utsätts för passiv rökningpå sin arbetsplats. beskriver i svaret de allrrtänna råd somsocialstyrelsen och arbetarskyddsstyrelsen har givit ut. Det står i svaret attpå åtta av tio av de statliga arbetsplatserna har man infört någon begränsningav tobaksrökningen. Om man studerar siffrorna ytterligare visar det sig attvid av dessa arbetsplatser fanns begränsningarna redan innan de allmännaråden gavs ut. Det visar sig också att endast en femtedel av dessa följderåden till punkt och pricka. En del hade t. ex, rökfria sammanträden, I slutet av svaret står det att ytterligare restriktionerkan behöva övervägas. Jag skulle vilja fråga : Vilkarestriktioner avses, med tanke på vad jag har sagt om hur de allmänna rådenföljs? Anser att den passiva rökningen är enarbetsmiljöfråga? 24 Arbetsmarknadsminister : Fru talman! Den passiva rökningen är en arbetsmiljöfråga, men jag kan inte ange vilka eventuella ytterligare begränsningar som behövs. Det första och viktigaste framgick av vad jag sade och av vad yttrade, nämligen att de råd och anvisningar som finns verkligen skall följas. Får jag som gammal storrökare - är det faktiskt jag slutade - säga att jag vet att rökarna tidigare faktiskt var mycket mera hänsynslösa än dagens rökare. Det har skett en väldig förändring, och den kommer att spela en stor roll. Naturligtvis önskar jag att man skulle kunna klara det här problemet genom ömsesidigt hänsynstagande arbets kamrater emellan och utan formella restriktioner. Om en undersökning av de samhällsekonomiskaföljderna avarbetslösheten 25MARGARETA (); Jag tycker att det som sadevar mycket bra, nämligen att den passiva rökningen är en arbetsmiljöfråga. Iarbetsmiljölagens 6 § står det faktiskt: "Ämne som kan föranleda ohälsaoch olycksfall får användas endast under förhållanden som ger betryggandesäkerhet," Men bestämmelsen efterlevs inte, I arbetarsskyddstyrelsenstolkning av arbetsmiljölagen och i arbetarskyddsstyrelsens anvisningar tillyrkesinspektionen betonas inte betydelsen av arbetstagarens rätt till enrökfri miljö. Detta får till följd att yrkesinspektionen i ohka distrikt intehar ansett sig kunna ingripa mot rökiga arbetsmiljöer ens i de fall då man såönskat. Jag hoppas att arbetsmarknadsministerns uttalande föranlederarbetarskyddsstyrelsen att ge ut ytterligare och mera strikta anvisningar tillyrkesinspektionen. 26 Arbetsmarknadsminister : Frutalman! I går var jag på arbetarskyddsstyrelsen, och arbetarskyddsstyrelsensgeneraldirektör upplyste mig då om att han vid ett av styrelsens kommandesammanträden avser att ta upp frågan om passiv rökning, 27 (); Det är alldeles utmärkt, och särskiltglädjande är det att en socialdemokratisk regering, som har en mycket fintradhion när det gäller arbetsmiljöfrågor, driver också denna miljöfråga. Överläggningen var härmed avslutad. 9§ Svar på fråga 1985/86:254 om en undersökning av de samhällsekonomiskaföljderna av arbetslösheten har frågat mig om regeringen ärberedd att företa en undersökning om de samlade samhällsekonomiska följderna avarbetslösheten. Att arbetslöshet medför höga samhällsekonomiska kostnaderbetvivlar nog ingen. För att motverka arbetslösheten för också regeringen en aktivarbetsmarknadspolitik, en politik som leder bort från passivt kontantstöd ochfrämjar arbetslinjen. Genom en effektiv förmedling, utbildning eller möjlighetatt få arbetslivserfarenhet genom ungdomslag och beredskapsarbete skapasförutsättningar för de arbetslösa att få ett fast och varaktigt arbete. När det gäller den typ av undersökning som vill jag hänvisa till att en sådan undersökning gjorts ochfinns framlagd i en rapport från Nordiska arbetsmarknadsutskottet omArbetslöshetens kostnader i , Även AMS har tidigare gjort sådanaundersökningar, och ytterligare material kommer fram i den undersökning omsocialbidragskostnaderna som görs av en grupp inom . 29 NILSBERNDTSON (vpk); Arbetslösheteninnebär mänskliga tragedier men också ett samhällsekonomiskt slöseri av storamått. Vad kostar arbetslösheten, vad skulle det betyda om samhällets insatserför de arbetslösas uppehälle i stället användes för att skapa arbetstillfällen?Det är något av denna problematik som har undersökts i , Den kommunen ärsom bekant präglad av industrinedläggningar och arbetslöshet, men problemen harnaturligtvis motsvarighet på många orter i vårt land. Det är därför jag harfrågat arbetsmarknadsministern om regeringen är beredd att företa en liknandeundersökning efter riksmåttstock. Jagtackar arbetsmarknadsministern för svaret, men vill något kommentera det. Jagtror inte att de undersökningar som åberopas i svaret täcker in vad jagefterlyst. De kanske ganska utförligt svarar på frågan vad olika bidragsformerkostar samhället, men vad det gäller är också att belysa och analysera vad detskulle betyda om tyngdpunkten i samhällets insatser låg på skapande av nyaarbetstillfällen. Jag vill fråga; Vad avser regeringen att göra för attklarlägga dessa större sammanhang? Jag tror faktiskt att om man går igenom de samlade undersökningar somfinns får man fram mycket av vad är ute efter.