prot · G909126 · 1985-12-31 00:00:00 — Vi har där uttalat oss för en snar lösning avfrågan om kompensationsnivån i sjukpenningförsäkringen förbi, a, säsongs-,skift-och deltidsarbetande. kom sä socialministernspressmeddelande, och lär en snabb lösning av problemet, åtminstone delvis,vara på väg. Vi kan konstatera att den ena handen kanske inte riktigt vet vadden andra gör. Detta är ju också resultatet av ett beställningsarbete från LOoch SAF. Hur som helst är det bra att någonting sker. Men det ärotillfredsställande att vi inte kan lösa frågan om sjukpenning även förskiftarbetande, deltidsarbetande och säsongsarbetande m.fl. Jag vill frågasocialministern om det inte är möjligt att tillsätta ytterligare en utredningsom också tar upp dessa gruppers problem rörande sjukförsäkringen. Vi avvaktardet svaret med stort intresse, för här finns en djup orättvisa. Låt mig först säga attjag är mycket glad över detta beställningsarbete som gör det möjligt förLO-grupper att få sjukförmåner som är likvärdiga med de förmåner somtjänstemannagrupperna har. Även vi pä departementet är uppmärksamma på detproblem som tar upp, men det är mycket svårt att hitta enmodell för en speciallösning för de här grupperna som inte leder tillsvårhanterliga tillämpningsproblem. Problemet är alltså föremål föruppmärksamhet i departementet, men det är svårt att hitta en lösning på den härfrågan. 95GULLAN (): Det här problemet har varit föremål föruppmärksamhet från departementets sida . Jag tycker att vitillsammans borde ha kunnat hitta något system med en tillfredsställande sjukförsäkringför just skiftarbetare, säsongsarbetare och övriga människor med enoregelbunden arbetstid. Jag har fått uppgifter från min egen kassa som visar hursnett det kan slå -det kan röra sig om en kompensationsnivå från upptill . Det är ju faktiskt inte ett rättvist sjukförsäkringssystem. Jag tycker i alla fall att socialministerns svar andas ettvisst tillmötesgående. Jag hoppas verkligen att vi kan förvänta oss enlösning i vidare bemärkelseän vad gäller just korttidssjukfrånvaron, även om det är bra att vi Prot.1985/86:126 når enliten bit på väg. Jag hoppas också att det kommer ett resultat relativt 24april 1986 Överläggningen var härmed avslutad, 21 § Totalförsvaret (forts, från s,46) Fortsattes överläggningen om försvarsutskottets betänkande 1985/86:8, 96 (): Sedan frågestunden och ishockeymatchen äravklarade finns det anledning att återgå till att diskutera försvarsproblem.Jag skall beröra de civila delarna av totalförsvaret, I fråga om totalförsvarets civila delar föreligger inomutskottet enighet om huvuddragen av de förslag som föreläggs . För decivila delarna av totalförsvaret pågår nu en omstrukturering som innebär delsatt civil ledning och samordning åläggs en delvis ny myndighet, överstyrelsenför civil beredskap, dels att civilförsvar och fredsräddningstjänst integreraspä central nivå till en ny myndighet, . De nyamyndigheterna påbörjar sin verksamhet , Pä lokal nivå övertar kommunerna , dvs,om , ansvaret för ledningen av civilförsvarsverksamheten. har också att behandla ett antal frågorsom berör totalförsvarets civila delar. Det finns därför skäl att avvakta ochse hur den nya organisationen kommer att verka, innan några mer omfattandeförslag till förändringar för detta område läggs. På några punkter kan vi moderater emellertid inte delaregeringens förslag i propositionen, I motion Fö202 har vi moderater yrkat att anslaget tillSveriges med rekrytering och övning avhemskyddsombud bör räknas upp med 1 milj, kr. Hemskyddet skall vara en lokaltförankrad resurs för hela totalförsvaret. Genom en bred frivillig förankringhos allmänheten skapas en positiv inställning till totalförsvarets olikafunkfioner och ges möjligheter till en omfattande informafion, har ansvaret för rekrytering och övning av de frivilligtengagerade. Det är viktigt att slå vakt om det engagemang som växer upp förden nya uppgiften. Utskottets majoritet har tagit fasta pä detta ochtillstyrker motionen, dock inte genom att tillföra nya medel utan genom enomfördelning av de medel för civilförsvarsverksamhet som redan är intecknadeoch hårt pressade. Vi moderater anser att anslagen är så hårt pressade att detär nödvändigt med "nya friska pengar". Därför, herr talman, yrkar jagbifall till reservation 7, återkommer vi moderater med krav påatt andningsskydd för allmänheten skall anskaffas enligt det beslut sompartierna i försvarsbeslutet var eniga om, dvs, att anskaffningen skulle fullföljas Enligt budgetpropositionen sker en fördröjning med 65 tvä år.Det finner vi inte tillfredsställande. är läget det att 5 protokoll 1985/86:126-127 Prot.1985/86:126 av den vuxna befolkningen har tillgång tillandningsskydd. 24 april1986 barn mellan två och finnsendast en mycket begränsad tillgång på j. ,r.. skyddsjackor och andningsskydd, ochskyddsutrustning för de allra minsta barnen, des. k, skyddsväskorna, har börjat produceras. Jag yrkar därför bifall till reservation 9, Civilförsvaret måste kunna träda i verksamhet myckettidigt - vid ett krigsutbrott kanske innan den militära mobiliseringen är genomförd.Därför måste organisationen vara väl tillgodosedd med kvalificerad, välutbildadoch välutrustad personal. Detta gäller alldeles särskilt de viktiga enheterna, de s.k. A-enheterna, I likhet med vad har framhållitbör dessa enheter därför övas i stället för som vart fjärde.Jag yrkar bifall till reservation 10, I flera olika motioner har påpekats behovetav åtgärder för att komma till rätta med den ökade sårbarheten i samhället.Kommunalteknisk försörjning med el, vatten, värme och avlopp m.m, kan kommaatt utsättas för allvarliga störningar i händelse av krig. Redanfredsförsörjningen kan drabbas vid oväder eller olyckor av skilda slag, I utskottet har redovisats de olika utredningar ochkartläggningar som pågår för att ligga till grund för beslut om åtgärder. Vivill understryka att konkreta åtgärder måste komma till stånd. Ansvaretför olika beredskapsåtgärder, inte minst ekonomiskt ansvar, måste klarläggas påett bättre sätt än vad nu är fallet. Vi förutsätter att så kommer att ske och har inga andrayrkanden på denna punkt än om bifall till utskottets förslag. Efter att ha lyssnat pä den tidigare debattenom det militära försvarets utformning inför försvarsbeslutet är detnödvändigt för mig att få göra en reflexion. Jag kom att tänka på den danskeölutköraren, kusken som hade lunchpaus. Naturligtvis skulle också hästen hanågot att äta, så kusken tog fram havretornistern och började kränga den påhuvudet på hästen. Det tog sin tid, för hästen vrenskades. En gumma som tittadepå sade något förvånad: "Men man, inte kan du få ner den stora hästen iden lilla påsen!" Det är ungefär den tanken man får när man hör t, ex,läsa upp önskelistan inför försvarsbeslutet , Det räcker intemed att presentera en önskelista inför det försvarsbeslutet - man måste ställade medel till förfogande som krävs för att försvaret skall kunna lösa deuppgifter som det ställs inför och som vi politiker ställer på försvaret. Införförsvarsbeslutet får vi besked om vad det är sorrr är fagerttal och vad det är som är för försvaret positivt handlande, 97 HANS (): Flera talare har berört den ökade strategiskabetydelsen av det nordiska området. Till det bör läggas att den militärtekniska utvecklingen också förändrar hotbilden och gör den allvarligare. Det är framför allt ökade flygräckvidder som gör att lufthotet nu är väsentligt svårare än . Data- och teletekniken utvecklas snabbt och har betydelse för 6" underrättelse, spaning ochstridsledning. Detta tillsammans gör att riskerna föröverraskande anfall blir större. Totalförsvaret borde mot den bakgrunden som nyckelord hakreativitet och flexibilitet. Man måste snabbt kunna anpassa sig tillförändringar i hotet men också till förändringar i det svenska samhället. Mentyvärr har totalförsvaret stora trögheter bäde på civil och på militär sida. Det har funnits ögonblick då jag haruppfattat att det största hotet mot totalförsvaret inte kommer från omvärldenutan från , Tyvärr måste sjukvården fortfarande sägas varaden svagaste länken i totalförsvaret. De åtgärder som beslutades har intevidtagits på det sätt och i den takt som utgick från. Telekommunikationerna är alldeles för sårbara och det ärhelt oacceptabelt i ett samhälle som blir alltmer beroende av sådan överföringav data och information, berörde ledning och samordning. Här är detviktigt att förstärka. Det är bra att vi nu får en central myndighet, ÖCB, somkan börja arbeta . Jag tror också att det är mycket positivt attledningen på lokal nivå nu klart läggs pä kommunerna, som får ett uttalatansvar. - Det är två väsentliga förstärkningar. Jag tror också att det är angeläget att förstärkaCB-funktionen i verkligheten. På papperet är den stark, men i verklighetenbehöver den också förstärkas, så att vi får en bättre samordning på den nivån. Jag har uppfattat det som en plump i protokollet attriksdagen inte har gett kommunerna ansvaret för mobilisering av civilförsvaretpå lokal nivå utan att den uppgiften fortfarande ligger kvar på länsstyrelserna.Över huvud taget mäste vi delegera ansvaret till dem som står näraverkligheten. Inom det ekonomiska försvaret finns en klar sädan inriktning. Denya idéer och den realism som utmärker förändringsarbetet på det ekonomiskaförsvarets område är det mest positiva inom svenskt totalförsvar under senareår. Man skulle önska att också civilförsvaret fick motsvarandenytänkande. Civilförsvaret är knappast användbart direkt eftermobilisering. har i många är argumenterat för ett föryngratcivilförsvar med bättre utbildning både för män och för kvinnor, har vipä flera enheter ingen utbildning alls eller bara enstaka dagar. Jag kanjämföra det med , där man anser att sex månaders utbildning behövs föratt man skall fä ett civilförsvar med förmåga att ingripa i mycket svåramiljöer med exempelvis brand eller kvarliggande bomber efter ett flyganfall. Vi måste också mer medvetet satsa på att öka skyddet förmänniskor, i första hand i de delar av landet där hotet kan betecknas somsärskilt stort. Detta är verkligen ett ämnesområde där vi skulle kunna geutrymme för kreativitet och nytänkande. Liksom har ocksånu en reservation, där vi kritiserar nuvarande tröga system för planering avskyddsrumsbyggandet. En av de allra viktigaste frågorna inom totalförsvaret ärpersonalförsörjningen, dvs. möjligheten att nyttja landets samlade kompetensoch kunskap på bästa sätt i en svår situation. har militärt försvarfortfarande alltför stark dominans när det gäller fördelningen av kvalificeradpersonal. Inte ens SJ:s lokförare är fredade från att kallas in till militäraförband trots att kommunikationer spelar mycket stor roll vid ett överraskandeangrepp. Och den gamla kompetenskonflikten mellan militär och civil sjukvård ärinte löst när det gäller personalfördelningen. Över huvud taget måste vi finna sådana former att denenskilde planeras in för användning i just den funktion där hans eller hennesutbildning eller kapacitet tas bäst till vara. Det är mot den bakgrunden manskall se förslag till en totalförsvarsplikt. Könsgränser och åldersgränserär nu mycket konstlade, och det gör att man får ett överskott på ung personal ivissa delar, framför allt i det militära försvaret, under det att andra delarhar motsvarande brister, I har vi aldrig någonsin provat civilförsvaret istor skala, och det finns inga lagar som möjliggör att man på ettrealistiskt sätt testar beredskapen inom andra delar av det civila samhället. Går vi över till militärt försvar är erfarenheterna,såvitt jag kan se, att det fungerar sämre ju större enheter som övas. Det berorpå att vi så litet har övat stora enheter. En stor övning i Bergslagen förnågot år sedan visade att enskilda soldater, plutoner och kompanier agerade vältrots mycket sträng kyla. Men bataljoner, brigader och fördelningar fungeradebetydligt sämre, I dagens svenska försvar är det inte de enskilda soldaternautan det yrkesan-ställda befälet som uppvisar de största bristerna. Ochbristerna kan sägas bli större ju högre upp i hierarkin man kommer. Man kanuttrycka det så att för den anställda personalen är det fredsfunktionen som harfått för mycket uppmärksamhet, medan krigsuppgifterna inte har ägnats rimligtintresse. För sedan framförde nuvarande arméchefhård kritik mot tankar frän om att stärka kvaliteten i arméorganisationenoch minska en del enheter med som vi bedömer det alltför svag utrustning medtanke på den moderna hotbilden. Detta att högsta arméledningen ser det som en del av sinyrkesroll att rikta kritik mot liberaler är i och för sig inget nytt. Så vardet i attackerna mot , så var det i mitten av1920-talet när den dåvarande generalstaben i kompanjonskap med den politiskahögern gick emot liberala tankar om bättre balans mellan kvalitet och numerär,och så var det när på samma sätt pläderadeför mer kvalitet i markstridsförbanden. Det är ingen konst att peka på brister, också storasådana, i dagens svenska försvar. Vår förmåga att anpassa organisation,utbildning och utrustning till hotbildens förändring är inte tillräcklig. Dennärmast totala bristen på splitterskydd för svenska soldater är ett exempel,den alltför svaga sjuktransportorganisationen ett annat. En del brister är medvetna i den meningen attstatsmakterna t. ex. har fattat beslut om att ställa in repövningar eller attinte anskaffa viss materiel. Beslutet om att avskaffa den fartygsbundnaubåtsjakten var ett sådant exempel. Men vi har också brister som kan sägas vara omedvetna,främst sådana som består i att man inte får ut riktig effekt ur det som harbeslutats och organiserats. Båda typerna av brister illustrerades utmärkt i ettanförande som hölls i krigsvetenskapsakademin av stabschefen i ,generalmajor . "Som kontrollansvarig för krigsdugligheten måstemilitärbefälhavaren konstatera att en stor del av det förband som skulleinkallas vid mobilisering icke hargenomfört repetitionsutbildning," Han noterade vidare att sambandsstrukturen är svag, attsäkerställda ledningsmöjlrgheter fordrar bl. a. tillkomst av reservkraft föratt viktiga staber inte skall sättas ur spel vid kraftbortfall. sadeatt vi med nuvarande system inte klarar av att på ett planmässigt sätt undanröjauppkomna brister i krigsdugligheten. Därefter sade han: "Inför ett militärt hot kan vi säkert kompenseramånga brister med fantasi och beslutsamhet. Men även om de värnpliktiga i daghar en positiv attityd till utbildningen, och det övervägande flertalet befällägger ned uppoffrande arbete för krigsdugligheten, kan vi hos repövandevärnpliktiga och hos många officerare notera, att förtroendet för det egnaförbandets status egentligen borde vara större. Detta förtroende löper tydligrisk att urholkas om man vid inryckning till krigsförbandsövning märker attingen har gjort något åt de brister som konstaterades redan förra gångenförbandet gjorde krigsförbandsövning." Till en del är detta ett offentligsektor-problem. Det ärsvårt att styra en stor organisation. Statskontoret har vidproduktivitetsstudier funnit en minskad produktivitet imånga av de statliga verksamheterna. Försvaret har till stor del samma tröghetsom civila delar av statsförvaltningen - och på sitt sätt värre, eftersom maninte har någon klar avnämare. Om sjukvården eller utbildningen fungerar dåligtfinns det ändå patienter och anhöriga, elever och föräldrar som reagerar. Detär svårare att få människor att reagera om en krigsorganisation inte fungerar. Man har också en känsla av att en stark hierarkisktuppbyggd organisation i sig själv blir trög och att även den länga traditionenger tröghet. Jag har ibland intrycket att arvet från Axel betydermer än den internationella hotbilden. Vad som behövs i denna situation äralltså en kraftig ökning av befogenheterna ute på fältet, så attkrigsförbandens chefer - för kompanier och bataljoner- får ökat ansvar menockså en ökad frihet att fatta beslut. Det gäller alltså i realiteten dendecentralisering som man länge har talat om. har centrala myndigheter ochfredsorganisationens många beslutsfattare alldeles för mycket att säga till om,medan krigsförbandens personal - aktiva och reservare - i många frågor knappastens informeras när överordnade ändrar deras villkor, byter personal eller styrförrådshållningen. Det är mot bakgrund av sådana brister som man skall sereservation 6, Det gäller att kunna använda pengar redan under det närmastebudgetåret för att kunna åtgärda en del avdessabrister-närdet fattas grejor ikrigsförråd, när repövningar har ställts in osv. Man mäste effektivt användaden personal och den materiel som finns och åtgärda brister som beror på dåligsamordning men också bristande ansvar. Låt mig, herr talman, säga till , somgjorde invändningar gentemot den planering har velat pröva:Folkpartiet har utgått från det som stär i ÖB 85, Har ÖB rätt i sina siffror,då har rätt utgångsvärden. Har ÖB fel, då har vi lika mycket felsom alla andra som har utgått från ÖB 85, Men det vi har plussat på utöver dens, k, programplaneni-vån - det vi vill skaffa i form av skyddsvästar,sjuktransporthelikoptrar etc, -korresponderar mot de belopp vi har angivit. Ärdet fel i räkning. så berordet i så fall på att ingångsvärdet är fel. Innehållet i de 3 miljarder viföreslagit som ökning för femårsperioden har som utgångspunkt att underla-' geti ÖB 85 är ekonomiskt rättvisande, 98 () replik: är en duktigförsvarsanalytiker, och jag har den största respekt för honom och det arbetehan lägger ned i försvarskommittén. Jag tror dessutom att ochfolkpartiet är överens om värderingarna i fråga om vad man skall satsa på. Detgäller t, ex, en ytterligare satsning på luftförsvaret, bättre beredskap föratt skydda våra kuster, bättre möjlighet att slåss i den öppna terrängen. Detär tre huvudområden där jag tror att vi är överens. Men jag har fått den uppfattningen - jag har naturligtvisinte detaljräknat på de vackra orden - att om man skall tillgodose allt detta,så ryms det inte inom den lilla uppräkning som man har bjudit pä frånfolkpartiet. Det kanske är så att det stämmer. Då säger vi att vi frånmoderat sida i varje fall bjuder en större mattornister. Det har vi också gjorti de förslag som lämnas till överbefälhavaren att räkna på. Och vi hoppas atten större mattornister gynnar försvaret. Vi får kanske inte med hela hästen,men vi får den i alla fall bättre tillgodosedd med mat och resurser, 99 HANS () replik: säger att det är små belopp. Förfemårsperioden är det 3 miljarder. Man må diskutera om det är små belopp ellerinte. Men när det gäller dessa 3 miljarder har till stor del pekatpå samma objekt som ÖB hade i den s, k. plusnivån. På några punkter är detandra objekt, och det gäller framför allt skyddsvästarna på armésidan ochubåtarna på marinsidan, och motsvarande nedprioriteringar på andra områden, Ioch för sig skall just de posterna säkerligen gå ihop. Vad jag sedan tycker är litet oroande i sammanhanget äratt det redan i ingångsvärdet förmodligen fanns större brister än ÖB självredovisar. De brister i det dagliga arbetet som jag talade om i mitt anförandeär förmodligen så stora att man mäste göra påslag i det sammanhanget. Det göratt man kanske inte riktigt kan inrymma det som fanns i ÖB 85 - och det gälleri och för sig alla partier. Bristerna i utgångsläget var tyvärr kanske störreän vad vi var medvetna om. Anf.100 () replik: Då är det ju bra om vi rättar till debristerna. Och tydligen är bristerna i folkparfiförslaget desamma som finns hosÖB, 101 (): Det har av flera talare i debatten talats mycket omsamhällets ökade sårbarhet. Vi inom menar att detta är en mycket viktigfråga sett ur totalförsvarsperspektiv. Det är också som jag ser det en fråga av stor vikt i densäkerhetspolitiska debatten. Samhällsutvecklingen och den tekniska utvecklingenhar gett oss många fördelar men kanske också nackdelar, särskilt i händelse aven längre ellerkortare kris eller vid ett krig. Det är också viktigt att man beaktar att, ävenom framtida krig kan bli kortvariga, samhället bör planeras sä att det klararkriser som sträcker sig över , t, ex. under flera är. I planeringen måste stor vikt läggas vid att bemästrasårbarhetsproblemen inom t. ex. sektorerna el, data, elektronik och livsmedel. Den flyttlasspolitik som tillämpatsär självfallet inte bra för totalförsvaret utan skapar ökade kostnader och ettsämre försvar. På ett område tycker jag det är särskilt angeläget att vifår fram regionala försörjningsplaner. Det är när det gäller vår mat. Manbortser, tycker jag, alltför mycket från de problem som kan finnas beträffandelivsmedelsförsörjningen under långvariga kriser. Problem med import och handelmed omvärlden kan leda till att svårigheter uppstår med att få fram livsmedel,dels i tillräcklig omfattning, dels och framför allt till de platser dit vivill ha produkterna. Vårt nuvarande överskott på livsmedel fär inte förleda osstill att tro att det finns hur mycket mat som helst i ofredstid. Det kan snabbt uppstå bristsituationer för vilka vi bordeha en beredskap som täcker behoven. Jag har noterat att tillträdandeöverbefälhavaren har insett vikten och betydelsen av ettbättre samarbete med näringslivet med hänsyn till speciellasituation. Men behovet av regionala försörjningsplaner är överförbart till helavårt land, och jag förutsätter att försvarskommittén i sitt slutliga förslagverkligen ser till att regionala försörjningsplaner finns framtagna. Vi har också i vår reservafion tagit upp . Vitycker att det är nödvändigt att säga ifrån att man ur totalförsvarssynpunktinte får röra den. Inte heller får servicen vid denna bana försämras. Jag villmed detta yrka bifall till reservation 1 frän . Det är ett område inom det militära försvaret som jagockså vill beröra något. Det gäller försvarsmaktens repefitionsövningar. Vi fårfortfarande allt som oftast höra från dem som gjort en repetitionsövning attden inte alltid känts meningsfull. Detta måste rättas till. Det är också viktigt, som vi framhållit i vår motion, vid försvarsmaktsövningar ger lägre befäl möjlighet att inom ramen för enövning ordna mindre övningar för att utnyttja tiden för att öva soldaterna. Det är också av stor vikt för vår trovärdighet attrepetifionsövningarna både är och upplevs som meningsfulla. Det arbete som görsinom t. ex, armén tycker vi från sida är bra, och det måste få alltstöd. Antalet personer som inte gör sina repetitionsövningar är ibland alltförstort, och det måste nog följas upp litet bättre. Det är också viktigt att de värnpliktigas civila kunnandepå ett bättre sätt än som sker tas till vara i utbildningen. Jagbeklagar att vi inte lyckats få bifall för motion på denna punkt. Jag vill med detta yrka bifall till reservation nr 4 och iövrigt till de reservationer där centerpartinamn återfinns, 102 (): Jag kan inte underlåta att något kommentera den debatt sompågick före frågestunden och där det från moderat håll av hävdadesatt en ständigt pågående urgröpning under en lång följd av år kännetecknatdet svenska försvaret. Jag är litet förvånad över detta påstående. Det innebäratt säger att fyrpartiuppgörelsen innebar en fortsatturgröpning av det svenska försvaret. Det innebär att man från moderat hållhävdar att försvarsbeslut, som togs under en borgerlig riksdagsmajoritet,innebar en fortsatt urgröpning av det svenska försvaret. Det innebär att mansäger att då genom innehade posten somförsvarsminister pågick det en omfattande urgröpning av det svenska försvaret,- Därmed tycker jag att jag har visat att påståendet från fallerpå sin egen orimlighet. Därmed återgår jag till situationen sådan den är i dag.Jag tror att årets försvarsdebatt - frånsett den just nämnda diskussionen - harkännetecknats av det faktum att det är något av ett mellanår: Vi väntaralla på resultatet av försvarskommitténs arbete. Regeringens ambition inuvarande läge är ju att fullfölja den fyrpartiöverenskommelse som träffades omförsvaret . Vi kan också konstatera att det finns en bredgemensam syn på grundläggande frågor. Det har kommit till uttryck iförsvarskommitténs betänkande om säkerheten, och det är naturligtvis värdefulltför det fortsatta arbetet i försvarskommittén.