prot · G909160 · 1985-12-31 00:00:00 — Innan jag ytterligare kommenterar organisationen vill jagta upp några saker beträffande utgångspunkter och de centrala målen. Liksom fallet varit under den innevarande avtalsperiodenbör kvalitet, integritet, mångfald och decentralisering vara vägledande förverksamheten ocksä under den kommande avtalsperioden. Ett folkbildningsansvarbör åvila alla programbolag inom företaget. Inom svenskt kulturliv har SverigesRadio/TVett stort ansvar närdet gälleratt spegla, förmedla och främja detta påolika sätt. Det bör kunna ske ännu effektivare än som är fallet genom enökad andel svenskproducerade program och även genom en ökning av regionaltproducerade program inom företagen. När det gäller etiken i programutbuden har Radioett stort eget ansvar. Det är angeläget att understryka detta, eftersom detinte kan, eller bör, ske någon förhandsgranskning av programmen. Även omprövningar i efterhand sker i radionämnden, vilka blir allmänt vägledande, ärdet själva sändningstillfället som präglar utbudet. En fråga där allmänheten har stort intresse av att få vetanågot om utvecklingen är våldsinslagen i TV. Statsrådets uttalande ipropositionen att den ökning av underhållsvåldet som har ägt rum i biograffilmoch kommersiellt producerade TV-program inte bör återspeglas i den svenskatelevisionens programutbud är ett viktigt och bra besked. I föreliggande betänkande refererar utskottet riksdagensbeslut , nämligen att det är en oavvislig skyldighet förprogramföretagen att lata programutbudet präglas av stor försiktighet när detgäller våldsskildringar och våldsinslag. I alldeles särskilt hög grad bör dettaiakttas i fråga om program som är avsedda för barn eller som genom sinplacering kan bli sedda av barn. Det sades också att våldet iunderhållningsprogrammen bör minskas så långt det är möjligt. Utskottetvidhåller med bestämdhet denna vägledande princip, och det tycker jag är bra. Åven andra viktiga frågor i programverksamheten finnsutförligt redovisade i utskottets betänkande. Låt mig ändå nämna ytterligareen fråga. Det gäller mediernas betydelse för språkvården. Radio och TV har ettstort ansvar för den språkliga kulturen och för språkbehandlingen. Programmenhar stor genomslagskraft både i fråga om det allmänna språkbruket och i frågaom många enskildas språkbruk. Den ökade insikten om att vi måste värna om dennationella kulturen gör att vården om vårt språk blir allt viktigare. Svordomar bör självfallet undvikas i alla andra sammanhangän där det gäller konstnärliga krav och äkthetsvärde. Prot.1985/86:160 Den föreslagna organisationen för TV med två kanaler, enStockholms- och en rikskanal, innebär att deuppställda målen om kvalitet, mångsidighet ochdecentralisering säkrare än nu kan nås. Särskilt den regionala produktionenbör utvecklas så att det når upp till de tidigare uppställda 40-procentsmålet,och den bör självfallet också ytterligare ökas. Förutsättningen är dock attkanalerna får likartade ekonomiska förutsättningar. Även en likhet isändningstider bör eftersträvas. När det gäller rikskanalen är det en viktig inriktning attlandets olika får likartade resurser för verksamheten. Särskiltviktigt är det att de små distrikten tillförs resurser så att de kan motsvarade krav som ställs på en regionaliserad programverksamhet. TV bör kunna speglaförhållandena någorlunda likartat mellan olika geografiska områden. Låt mig ta ett exempel från mitt eget hemdistriktGävle-Dala. Distriktets kulturliv är synnerligen rikt och mångfasetterat. Detgäller traditionella kulturområden som musik, teater, bildkonst, litteratur ochmuseiverksamhet. Åven betraktat i ett vidare kulturperspektiv intar distrikteten särställning inom områden som rekreation och turism, sport och idrott samtfolkrörelseliv. I distriktet har också dövas riksorganisation sinfolkhögskola med en synnerligen omfattande verksamhet. Utöver det kulturpolitiska området är TV ettverkningsfullt regionalpolitiskt instrument. Detta är också en angelägeninsats i en decentraliserad verksamhet. Denna beskrivning visar inte bara hurviktigt det är att de små distrikten får tillräckliga resurser utan också attden regionala produktionen och sändningen i rikskanalen kan berikas på ett brasätt om man eftersträvar en sådan ekonomisk resurslikställighet. Ett alltmer framträdande krav är att regionaladistriktsindelningar inte bör bryta länsgränserna. Länen utgör grunden församhälls- och näringslivsplanering. Föreningslivet är ofta knutet tilldistrikt som sammanfaller med länen, och även kulturlivet i övrigt har oftalänsförankring i sin organisation. Målsättningen måste enligt vår uppfattningvara att man uppnår att distriktsindelningen för TV ochradio följer länsgränserna och kommungränserna. En fråga som rönt stort intresse är var ledningen förrikskanalen skall lokaliseras. Utskottets majoritet slår fast att de argumentsom redovisats visar att det finns skäl, för den händelse beslut fattas om enkanalkonslruk-tion med en Stockholms- och en rikskanal, att förlägga ledningenför rikskanalen till en ort utanför . Vid val av förläggningsort börenligt majoriteten hänsyn tas till såväl ekonomiska som kulturpolitiskafaktorer. Åven regionalpolitiska skäl bör vägas in i sammanhanget. Med detyttrandet ger man en fullmakt in att besluta. måste jag ställa frågan: Är det allvar i dennaviljeinriktning om en förläggning utanför , eller är det fråga om enpolitisk fint, att man vill ge intryck av att man vill detta men låter SverigesRadio besluta någonting helt annat? Det vore intressant att få denna frågabesvarad i dagens debatt. Från deicke-socialistiska partiernas sida har vi i reservation 4 sagt att argumentenför att förlägga ledningen för rikskanalen till en ort utanför Stockholmhar stor tyngd. Vi tycker därtill att lokaliseringen av en TV-kanal 12 är en så central fråga att denkräver en öppen debatt innan beslut fattas, och materialhärför bör tas fram. Qm en lokalisering inte kan ske utan ökade PrOt.1985/86:160 resurser från radiofonden bör frågan återkomma till regering ochriksdag, I reservationen ges ingen möjlighet för SverigesRadio/TV att av ekonomiska skäl uraktlåta att ta hänsyn till riksdagensviljeinriktning. Detta, herr talman, var några synpunkter på en stor ochprincipiellt viktig fråga. Frågan om en annan finansiering av SverigesRadio/TV:s verksamhet än över licensmedel återkommer i ett senare sammanhang.Därför finns det inte anledning för mig att kommentera motioner ochreservationer i den frågan just i dagens debatt. Med det framförda, herr talman,yrkar jag bifall till reservationerna 4 och 8 och i övrigt till utskottetshemställan. 4 BOHAMMAR (vpk): En självständig radio och television som ståroberoende både gentemot privata vinstintressen och gentemot statsapparaten ärav central betydelse för vår demokrati, för den fria och öppna debatten, förett levande kulturliv samt för att olika minoritetsgruppers intressen skalltillgodoses. intresse för dessa frågor belyses, på gott ochont, av att inte mindre än ett sexiotal motioner har väckts i anslutning tillradio- och TV-frågorna, På gott därför att det visar på ett levande intresseför vad som kanske är vår viktigaste massmedium och borde vara vårt mestbetydelsefulla kulturmedium. På ont därför att en hel del motioner uttrycker enönskan att gä in och rumstera om i alla möjliga och omöjliga avseenden iSveriges Radio/TV - såväl organisatoriskt som programpolitiskt. Låt oss gärna, herr talman, här i kammaren diskutera alladessa frågor, också förekomsten av eventuella svordomar i radio och TV, KarlBoo. Men bevare mig för en riksdag som vill spela rollen av censor elleröverordnad redaktionschef. bevare mig för en riksdag som skall styrajournalistiken! När de borgerliga kom till makten fanns det blandhögerkrafterna en uppdämd önskan om att få förrätta ett lustmord påSveriges Radio/TV. Den borgerliga kompromiss som syddes ihop gickemellertid inte så långt. Radion och televisionen skulle omorganiseras i enmassa bolag med styrelser och byråkrater och personalchefer och allt möjligtimproduktivt. Resultatet blev inte mer mångfald och skaparkraft. Resultatetblev - åtminstone för - en enda röra som kostade en massa pengar ochhämmade programverksamheten. Det bästa vore egentligen, herr talrnan, att återgå tillden gamla modellen med ett sammanhållet radio- och TV-bolag. Men en nyomorganisation skulle kanske innebära påfrestningar på personalenoch kosta en massa nya pengar. Så låt oss i stället ta ytterligare några steg iden riktning som såväl regeringen som utskottet förordar, dvs. Det finns rationella, ekonomiska och administrativaskäl därtill. Det finns också journalistiska skäl till att del räcker med ettenda avtal mellan staten och . Reglerna om opartiskhet ochsaklighet bör inte snävas in för myckel. Del är självfallet viktigt att dessaregler respekteras. Men när man gör en bedömning av hur avtalet följs, bör manta hänsyn till del samlade programutbudet i radion och televisionen. Prot.1985/86:160 enskilt program skall vara sakligt och opartiskt intillmenlöshet betackar jag 3 juni1986 mig för. I då kommersialismens krafter gör sigallt bredare finns det anledning att fridlysa åtminstone några områden. Låt osshålla svensk television och radio fria från påträngande och primitiv reklam.Jag fruktar att små eftergifter till en början kommer att riva upp hela fältet,och sedan finns det nog ingen återvändo. Den s. k. public service-principen, dvs. radio och TV iallmänhetens tjänst, förutsätter faktiskt reklamfrihet. Den satellitsändaokulturen skapar naturligtvis problem. Men inte tror jag att våra svenskaföretag går under om de inte får annonsera och göra reklam för sina produkter iradio och TV. Och låt oss inte genom reklam-TV skapa ytterligare problem fördagspressen, som redan arbetar under ytterst svåra förhållanden. Det är trist, , att nu kapituleratoch förordar reklam i /TV. Och det är ännu tristare för mig attvissa kretsar inom socialdemokratin och fackföreningsrörelsen är på väg ätsamma håll. Jag uppskatter mycket kulturministerns insatser för att hållatillbaka dessa strömningar. och vet vi ju sedan längevar vi har. De använder, misstänker jag, helt enkelt reklamfrågan som ettbriickjärrr för att släppa in privata vinstintressen i radio och TV, Deras sötamodell för hur en reklamfinansierad ny tredje TV-kanal utanför ramen avSveriges Radio./TV skulle se ut är totalt orealistisk, och det vet förstås bådemoderaterna och . På det sättet finansierar rnan inte ett nyttTV-bolag. Det kan man möjligheten lyckas med om den ohämmade kommersens kraftersläpps fria. Och det är väl också meningen, men det passar inte moderaternasoch strategi att tala högt om detta . Som radiolyssnare och TV-tittare undrar manibland om radio- och TV-ledningen redan vill konkurrera med en del av de mestvulgära satellitprogrammen. Radiochefen tycks osäkra sin revolver när han hörtalas om kulturprogram. Idiotiska lyssnarundersökningar får motivera att s.k.smala program trängs tillbaka. Barnen, soni förmodligen inte deltar i de häropinionsundersökningarna, har fått färre program. "Snuttifiering" och"nyhetisering" har blivit två begrepp i debatten. Korta, häftiga,dagsaktuella snuttnyheter och pratshower får breda ut sig på bekostnad avöverblick och sammanhang. skall jag i och för sig inte måla fan på väggen.Alltjämt görs väldigt många bra program i både radio och TV. Det gällernyhetssändningarna också, det gäller kulturprogrammen och mycket annat. Men detfinns, herr talman, oroande tendenser av det slag som jag berört. Jaghoppas att man klarar upp de här problemen inom /TV. Någrariksdagsbeslut om det ena eller andra programmet skall vi absolut inte fatta. Det gäller också idéerna om en uppdelning av TV i en s. k.Stockholrnska- nal och en s. k. rikskanal. Personligen tror jag det vore vettigare med två kanaler inom ett sammanhållet bolag, vilka har uppgiften att komplettera varandra. Utskottet anser däremot att det finns starka argument för den tidigare nämnda kanalklyvningen. Det må vara, rnen den frågan bör ./TV bedöma självständigt utifrån journalistiska och ekonomiska 14 utgångspunkter och utan någotsärskilt riksdagsbeslut. lokaliseringenav en eventuell rikskanal. Utskottet ger grönt ljus för en fjärderadiokanal, FM 4-nätet, att disponeras av lokalradion. Menhur skall kalaset betalas? Det lär bli pannkaka av projektet orn inte medelställs till förfogande. Man kan naturligtvis i likhet med utskottsniajoritetenönska sig allt möjligt av /TV utan att ställaordentliga resurser till förfogande. Men skall vi få fler egenpioduceradeprogram, bättre service till handikappgrupperna - vilket är helt nödvändigt -,fler invandrarprogram och mycket annat gott, då måste vi också vara beredda attbetala. Det är bakgrunden till att vi i vpk vill fördubbla höjningen avmottagaravgiften frän 60 till . Nedskärningarna inom radio.och TV har haft mänga negativakonsekvenser. är det för offensiva satsningar i stället förutskoilsmajoritetens försiktighet och svältkur. Förutsättningarnaför en skattefl-nansieringav vissa delar av verksamheten bör också utredas, t.ex. i fråga om sändarnätet. Mottagaravgiften för radio och TV i vårt landär lägre än i flera av våra grannländer, trots att vi har ett mycket störreprogramutbud. kan vi lyssna till tre radiokanaler och sepå två TV-kanaler för en lägre kostnad än vi lägger ner på en kvällstidning. Enmåttlig höjning av mottagaravgiften, vilket vi föreslår, skulle säkert inteleda till något ramaskri från radio-och TV-publiken. Men en sådan höjningskulle kunna befrämja programkvaliteten, möjliggöra fler svenskproduceradeprogram, inte minst på kulturområdet, i stället för amerikanska såpoperor somt. ex. och Dynasty. Släpp fram de skapande krafterna både bland personaleninom /TV och bland frilansrnedarbetarna genom att ge dem bättrearbetsmöjligheter och ökade resurser! Det är på det sättet och inte genomkommersialisering och amerikanisering vi skall möta rymdverksamheten påmedieområdet. Jag yrkar bifall till vpk-reservationerna 2, 3, 5, 6, 7 och 10. .\nf. 5 () replik: gjorde ett mycket intressantinlägg. Han började med alt kritisera de borgerliga partierna för all vianlägger synpunkter på programprincipen. Han tog som ett exempel det somutskottet har anfört orn språkvård och svordomar. Jag är glad över altAlexander Chrisopoulos visar större känsla för vikten av språkvård i SverigesRadio ån gör. Därefter övergick rned ett raskt grepp till attfrän talarstol kommentera del journalistiska arbetet inom SverigesRadio med synpunkter på tablåerna, med synpunkter på enskilda program och rnedutdömande av både personer och program. Det aren något tvetydig hållning. Delfanns dock en ljuspunkt-Bo harnn-rar började med att använda uttrycket Gudbevare oss. När avslår frän att ciler;i och i stället åberoparGud. visar det att allt hopp inte är ute ens för honom. Prot.1985/86:160 Anf. 6 () replik: 3 juni1986 Herr talman! Det svänger onekligenom Bo i dagens Dels ber han, dels åberoparhan en viss potentat. Han bad om att vi rnte skulleinför censur. Jag tycker da att han lyssnade dåligt pa vad jag sade. Jagunderströk nämligen med skärpa att vi självfallet inte skall ha någon typ av censur.Det är över huvud taget inte möjligt med förhandsgranskning av programmeni och TV - därom borde vi vara eniga. Den exemplifiering som jag gav uttryck för var att manborde reducera t. ex. användandet av svordomar förutom när de uräkthetssynpunkt är nödvändiga. Man får nästan ett intryck av att berom mer svordomar i och TV. Menar han verkligen att det skallvara på det sättet för att språket skall bli mustigare? Med min exemplifieringvill jag bara säga att det är här i som vi skall framföra desynpunkter som finns ute bland folk. , förslaget innebär att och TV fårtotal frihet att forma sitt programutbud med hänsynstagande till vad som kanvara angeläget från andra synpunkter som vi har anledning att framföra här iriksdagen. 7 BO (vpk) replik: säger att jag åberopar en visspotentat, och beklagar att det är och inte som jagåberopar. Jag skall försöka undvika att åberopa någon av dessa potentater ikommande kammardebatter. I själva sakfrågan, , menar jag att viskall framföra synpunkter på programmen och på och , och vi kan gärna diskutera dem intensivt. Men jag vill inte attriksdagen skall fatta några beslut om programmen. Vi skall inte dela upp radiooch TV, organisera om dem och ställa till med en mängd problem. Vi skall intefatta beslut i olika journalistiska frågor, utan det är frågor som det måsteåvila styrelserna, journalisterna och övrig personal på attbesluta om. Men det är frågor som den svenska icke desto mindre gärnakan diskutera, därför att de är viktiga. 8 () replik: har möjlighet att taställning till de principer som ligger till grund för avtalet mellan staten ochSveriges Radio. Mellan dessa tillfällen brukar vi inte ta upp dessa saker. Närdet ställs enkla frågor om dem brukar det ansvariga statsrådet hänvisa tillgällande avtal. Men bör vi naturligtvis ha möjlighet att fädiskutera programprinciper. Till dem hör, tycker jag, frågan om språkvården,speglingen av våldet och frågan om hur jämställdheten återges i radio- ochTV-program, Däremot tycker jag inte att man skall utdöma enskilda program ochprogramserier eller medarbetares eller chefers uttalanden. Det är att gå litetför långt. Jag är alltså mer återhållsam när det gäller att lägga mig i vadSveriges Radio sysslar med än vad är. 9KARL () replik: Det var intressant att höra att gören reträtt i sina mycket karska och felaktiga påståenden. Jag vill ocksåuttrycka den bestämda meningen att det är vid tillfällena inför avtalens skrivandesom riksdag har möjlighet att framföra angelägna synpunkter på skildaområden, t. ex. språkvården för att ta ett berört område. Det känns litetunderligt att gör en antydan om att denna kammare i det avseendetinte skulle kunna representera folk och uttrycka sin mening om vad somskall vara vägledande i ett avtal. Men det är ett avtal som självklart gerSveriges frihet att från sina utgångspunkter ta hänsyn ochställning på ett sätt som man själv bör ha det slutliga ansvaret för. 10 BO (vpk) replik: Jag har ingen specielluppfattning om huruvida det svärs för mycket eller för litet i Radiooch TV. Jag tycker i och för sig att man kan diskutera den typen av frågor. Låtoss, som jag sade tidigare, diskutera programinnehåll, Jag har själv berörtexempelvis innehållet i kulturprogram i , Det viktiga är bara attvi är överens om att det är frågor som vi här i inte skall fattabeslut om. Inte heller skall vi fatta beslut om nya konstruktioner av enStockholmskanal, en rikskanal, lokaliseringen av dem osv. Vi skall fatta vissaövergripande beslut. Men i övrigt skall vi överlämna frågorna till , dess styrelse och personal. 11CATARINA RÖNNUNG (s): ställde en gång den provokativafrågan: Vem älskar ? Jag är förvissad om att kärleken finns hos deflesta -kanske inte alltid så uttalad. Radio och TV är en del av allamänniskors liv, en del av vårt gemensamma livsklimat och vår svenska kultur.Vid en internationell jämförelse och om man tar i beaktande att vårt land ärlitet håller en hög programkvalitet. Vi skall besluta om frågor som rör Radiosverksamhet under nästa avtalsperiod. I kulturutskottet har vi uppnått enlångtgående enighet om förslagen i propositionen. Kansliet har gjort ettförtjänstfullt arbete. Enigheten har sin grund i att företrädare för samtligapolitiska parfier i en beredning deltagit i förberedelsearbetet förpropositionen. Om grundläggande målsättningar är vi överens. SverigesRadio skall stå i allmänhetens tjänst och dess publicistiska oberoendegaranteras. En vidsträckt yttrande- och informationsfrihet skall råda. Utbudetskall vara sakligt och opartiskt och präglas av skälig balans mellan olikaåsikter och intressen. Programföretagen skall hävda det demokratiskastatsskickets grundidéer och principen om alla människors lika värde. Helabefolkningen, även minoriteter av skilda slag, skall förses med ett mångsidigtutbud. Vi har bedömt det som viktigt att den nyaavtalsperioden börjar löpa . Utredningsarbete om betal-TV,reklamfinansiering liksom rätten för andra svenska konkurrerande bolag påmediaområdet att etablera sig pågår fortfarande. 2 protokoll 1985/86:160 moderatersoch folkpartisters uppfattning att man brådstörtat måste fatta beslut omprincipfrågor som i ett slag förändrar hela mediebilden i . Moderata samlingspartiet skiljer ut sig från övrigapartier när det gäller . Inställningen är njugg, på gränsen tillhänsynslös. För tredje året har man gått emot licenshöjningar och tänker sigatt licensavgiften skall ligga sfilla under hela nästa avtalsperiod, enligt enmotion av m.fl. Idén att reklamfinansiera som kompensationför den uteblivna licenshöjningen har man frångått. Detta är enligt samme UlfAdelsohn ett vidrigt förslag som endast cementerar monopol. Strategin är således att verksamhetens kvalitet långsamtmen säkert skall urholkas. Kvalitet kostar pengar, medgav iförra årets debatt, men den kvaliteten skall tydligen inte komma Radiotill godo. har känt ett kulturpolitiskt ansvar vidbehandlingen av propositionen sade . Talar hon för sitt egetparti, eller talar hon för utskottsmajoriteten i den här frågan? Socialdemokraterna vill gå den motsatta vägen och stärkaSveriges Radios ställning. Vi höjer licensavgiften med . Vi vill stärkaSveriges Radios ställning så att man effektivare kan ta upp konkurrensen med deutländska reklamfinansierade satellitsändningarna. En bärande tanke ipropositionen är att överlämna mer av planeringsansvar och självbestämmandetill . Förmågan att snabbt och självständigt fattabeslut är här av avgörande betydelse under den löpande avtalsperioden. förslag om organisation byggde påen kompromiss mellan ett sammanhållet bolag och fyra självständigaprogramenheter. Resultatet blev ett moderbolag och fyra dotterbolag. Att i dagriva upp denna konstellation har visat sig praktiskt ogenomförbart. Moderbolagets ställning skall stärkas, så attföretagsmässiga oklarheter och svagheter i organisationen försvinner. I 14punkter preciserar vi moderbolagets uppgifter. a. skall moderbolagetsstyrelse följa mediautvecklingen och utveckla verksamheten . Den skallhävda övergripande effektivitetskrav och samordna fördelar gentemotprogrambolagen. En hopslagning av riks- och lokalradion kan bli möjlig. Dockskall den programmässiga självständigheten i dotterbolagen garanteras. Hur det samlade utbudet av program på invandrar- ochminoritetsspråk skall fördelas är en annan uppgift, liksom service tillhandikappgrupper. En nyhet är att ges större ekonomisk frihet.Bl. a. skall möjligheter ges att lånefinansiera byggnadsinvesteringar. Ett landmed begränsat språkområde måste hävda sin integritet när trycket från utländskasatellitsändningar ökar. I propositionen betonas därför mediets kulturansvarmer än vad som skett vid tidigare riksdagsbeslut. De nya avtalen meddotterbolagen bör framhålla betydelsen av ett mångfasetterat utbud på svenskaspråket och av att verk av svenska upphovsmän eller med svenska utövareframförs. Moderbolaget bör noga följa utvecklingen härvidlag. Ett ökat engagemang i språkvårdsfrågor är en självklarangelägenhet för koncernen. Folkbildningsansvaret, en gammal kär käpphäst från radionsbarndom, skall åvila samtliga programföretag. Det finns ett riksdagsuttalande att gränsernaför programbolagens regionala och lokala enheter endast undantagsvis bör brytanågon länsgräns. År har vi i avslagit motioner, där det hartagits upp kvardröjande olägenheter i detta avseende - med hänvisning tilluttalandet och i förlitan på att det annars så gör något åtsaken. Efter att ha konstaterat att i sina investeringsplaner förden närmaste femårsperioden anslår O kr. för att avhjälpa dessa brister,skärper utskottet tonen och ger regeringen fill känna följande:"Regeringen bör ge i uppdrag att i samråd med Radiokartlägga behovet av särskilt angelägna insatser. bör redovisa vilkaextra investeringsmedel detta kräver och hur de skall vägas mot andrainvesteringar. Regeringen bör därefter lägga fram förslag i dessa frågor."