prot · G909155 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag kan vidare inte förstå varför socialdemokraterna haren så konservativ syn då det gäller att låta enskilda människor, exempelvisskogsarbetare hos domänverket, själva köpa mark för att bygga upp enskildafastigheter och därmed skapa trygghet och försörjning för sina familjer. Dessutominnebär en uppbyggnad äv livskraftiga jord- och skogsbruksföretag nödvändig förutsättning för möjligheterna till upprätthållande av etttillräckligt befolkningstal i en region, behållande av skolor och affärer samtfungerande kommunikationer. Jag tror att stora delar av inland skulleha sett väsentligt annorlunda ut, om vi inte hade haft den stora utbredning avbolags- och domänverksskog som vi faktiskt här. 77PER (); Jag tycker att argumentation ärlitet motsägelsefull. Å ena sidan säger han att de statliga företagen skallagera på exakt samma villkor som de privata. Å andra sidan säger han att det pånågot sätt skall vara en tryggare sysselsättning i de statliga företagen. Dettagår inte riktigt ihop. Jag delar den första åsikt som anförde,nämligen att dessa företag skall drivas på exakt samma villkor som gäller förde privata företagen och att man skall ställa samma krav på de statligaföretagen som på de privata. När man har dragit den slutsatsen återstår ingariktigt bärande skäl - annat än i mycket speciella situationer - för attbehålla det statliga ägandet, utan de företag det gäller kan mycket väl fåandra ägare. Jag tror nämligen, med all respekt för alladepartementstjänstemän, att privata ägare uppfyller ägarfunktionen och ställerkrav på företagen på ett väsentligt effektivare och bättre sätt än vad endepartementstjänsteman eller regering och riksdag någonsin förmår göra. Jagtycker att erfarenheterna på det området talar ett ganska tydligt språk. När det gäller teknikupphandling har vi varit ganska enigaom att vi självfallet måste ha en viss sådan statlig upphandling. I ettavancerat och modernt samhälle skall vi självfallet bygga upp förnämligatelekommunika-fioneroch ett förnämligt kraftnät. Där råder det ingen som helstmotsatsställning i fråga om det statliga agerandet. Tvärtom har vi velat attstat och kommun skall köpa mer tjänster för att stimulera inte minst mindre ochmedelstora företag men fått närmast nobben från den socialdemokratiskariksdagsgruppen på den punkten. Vi tror att näringslivet mycket väl kommer att kunna bådeacceptera och applådera att delar av krafttillgångar säljs. Jag harsvårt att se att man inte, lika väl som att undersenare år har köpt ganska betydande vattenkraftstillgångar från de privataföretagen, skulle kunna gå den motsatta vägen utan att det skulle leda tillnågra dramatiska effekter. Jag har svårt att se att det finns någrabärande argument mer än i mycket speciella situationer för statligtföretagande. Jag skulle alltså gärna vilja ha besked av om hananser att samma villkor skall gälla för de statliga företagen som för övrigaföretag, eller om särskilda villkor, och i så fall vilka, skall gälla för destatliga företagen. 78CHRISTER EIREFELT (fp): Prot. I ett försök att göra det möjligt att klaraav den här debatten till skall jag nöja mig med attkonstatera att det finns en grundläggande skillnad i synen på statligföretagsamhet. Det har framkommit med all tydlighet i dag-inte minst vidbehandlingen av det förra ärendet, då industriministern så tydligt uttalade sigför att vi skall få en ny, stor statlig industrikoncern i Svenska Varvs regi. säger att de statliga företagen kanmäta sig med vilket privat företag som helst. Ja, hur var det han sade,Rellingen? Men låt oss få en test på det! Vi låter den statliga verksamhetenbaseras på den egna lönsamheten och låter företagen anskaffa kapitalet på denöppna kredit-marknaden i konkurrens med andra företag och med andra projekt. 79 (vpk): Min fråga är egentligen om utskottet harupptäckt att domänverket inte kan ta regionalpolitiska hänsyn. att privata och statliga företag skall agera på lika villkor - de skallta socialt ansvar. Om jag inte missförstått industriministern i dagens debattoch i samband med andra frågor har han i polemik med de borgerliga redogjortför den privata sidans obenägenhet att ta detta sociala ansvar. Om kraven påsocialt ansvar skall vara lika, ber jag notera att domänverketbörjade gå in i diskussion först när befolkningen tog saken i egna händer ochblockerade arbetsplatsen. Först då började domänverkets ledning att funderaöver om man kanske skulle göra någonting i . Det centrala är att de riktlinjer som tyckerär alldeles utmärkta är desamma som gäller för kapitalets villkor. De ger ingetsom helst utrymme för regionalpolitiska bedömningar och hänsyn fråndomänverkets sida. Det är den slutsats jag måste dra när försvarardomänverket, som han i betänkandet säger att verket kan ta socialahänsyn. Då inställer sig den andra frågan: Varför gjorde man inte det då? 80 (); Först fill ; Mitt citat ur ermotion N294 visar ju att jag är fullt på det klara med vilka synpunkter nihade, att staten på vissa områden skulle få ha företag. Det var vi helt överensom. Att staten nu håller på att strukturera om det hela gör ju att vi måstelåta de statliga företagen få arbeta på samma villkor som andra. De håller påatt bli bättre. Vi kan konstatera att börjat få en struktur sompassar inom vissa sektorer, tobak, öl, livsmedel, läkemedel, och att vinstengått upp med ett par hundra miljoner eller . I fjolårets debatt var det fråga. Sedan till Per . Ja, jag menar att de statligaföretagen skall arbeta på samma villkor som de privata företagen. Det innebäratt de statliga företagen inte skall ha kravet på sig att sälja ut en del avsina bästa företag för att klara den statliga budgeten. Jag tror att de anställda har svårt att förstå att destatliga företagen -oavsett om dessa går bra och gör en god insats eller inte -mot företagets vilja ändå måste försäljas. Naturligtvishar vi skilda ideologier, ! Men även vi menar 87 att detskall finnas konkurrens mellan olika typer av företagande. Det gäller såvälprivata och statliga företag som kooperativa företag. Biandekonomin är enligtvår mening någonting som vi skall arbeta med. vill jag säga följande till menar att även de statliga företagen och verken skall ta sitt socialaansvar - liksom de privata företagen måste göra. 81 PER (); Man bör inte slakta statliga företag. Men mankan mycket väl sälja ut en hel företagsgrupp. Då behöver man inte förstörastrukturen. Det gäller bara att se till att statskassan får tillbaka enbetydande del av det kapital som man har lagt ned på just omstruktureringar, isyfte att hålla nere budgetunderskottet och att klarasysselsättningen. Jag tror att företagen på det sättet får mer kompetentaägare. 82 (vpk): säger att de statliga företagenskall ta samma sociala ansvar som de privata företagen måste ta. Det betyderatt de statliga företagen inte skall ta något ansvar alls. Det är ju så det iverkligheten förhåller sig. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om näringsutskottetsbetänkande 36.) 5 § På förslag av andre vice talmannen beslöt kammaren att ärendebehandlingen skulle avbrytas för dagens frågestund (forts. s.143). 6 § Anf. Innan vi övergår till frågestunden vill jag lämna ettmeddelande. Dagens föredragningslista upptar svar på 42 frågor. Vi hardisponibel tid fill . De frågor som man inte hinner gesvar på kommer att förfalla och förbli obesvarade. Jag villnämna detta redan före frågestunden, så att det blir en viss solidaritet fråndem som får ett svar tidigt under frågestunden. Jag säger detta för att vi, ommöjligt, skall kunna hinna med att få alla frågor besvarade. 7 § Svar på fråga 1985/86:510 om byggarbetslösheten iVästernorrlands län har frågat mig vad regeringenavser att vidta för åtgärder, riktade till , för att minskalänets byggar-betslöshet. Bakgrunden till frågan är ökningen av byggarbetslösheten ilänet, om man jämför siffrorna för med . Regeringenär väl medveten om problemen på byggarbetsmarknaden och följerutvecklingen noga i den s. k. byggministergruppen. I kompletteringspropositionen(prop. 1984/85:150, bil. 2) lade regeringen fram ett långsiktigt programför byggarbetsmarknaden. I årets kompletteringsproposition (prop. 1985/86:150,bil. 4) redovisade regeringen ett förslag fill strukturstöd inombyggarbetsmarknaden. beslöt regeringen att tidigarelägga vissastatliga investeringar i de sex nordligaste länen. För länavsattes 23,8 milj. kr. till utbyggnad av högskolan i . Under detta anförande övertog tredjevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 85 (): Jag får tacka för svaret. I och i har det varit iprincip byggstopp på grund av för höga byggkostnader. De blir inte lägre av attöverhettningen i fortsätter, där ortskoefficienterna höjs såatt byggandet skall kunna öka. Då en träarbetare anses alstra 5-6 andra jobb,kan vi förstå betydelsen av en bättring när det gäller byggarbetslösheten. Jag talade med länsarbetsnämnden hemma, där man varmycket pessimistisk. Prognosen pekade nedåt, på byggarbetslöshet. Mycketsmå belopp av beredskapsmedel kommer att tilldelas ochendast ett tidigareläggande av statlig investering, som nämndes i svaret.Däremot har tilldelats stora belopp genom AMS. Det var inte så länge sedan länet blev av med 1 000arbetstillfällen i , då NCB lades ner. Vi kommer alltså att förloraduktiga byggarbetare, och schaktningsarbetare och maskiner måste flyttas. Kommunerna har fina projekt, om bara beredskapsmedel kanerhållas, och länsarbetsnämnden har tagit fram viktiga vägprojekt. En bro överLjungan måste t. ex. byggas om, för att en industri med 50 anställda inte skallbehöva flytta. 50 gånger 1/2 miljon, som varje arbetsfillfälle kostar, är 25milj. Det är bättre att satsa dessa pengar på bron och låta de anställda hasitt arbete kvar där de bor. Ett annat bra regionalpolitiskt projekt är statenshundskola i , är redan tidigare i ett utsatt läge i . Jag vädjar tillarbetsmarknadsministern; Arbeta fram ett väg- och ett byggpaket för !Använd finansfullmakten! Då kanske vi får någon möjlighet att stoppautflyttningen. 86Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Om man ser tillbyggarbetsmarknaden kan man konstatera att det finns stora regionala problem.Nu har byggarbetsmarknaden aldrig varit bara en lokal arbetsmarknad och kanaldrig bli det, och därför finns det möjligheter för byggnadsarbetare atttillfälligt ta jobb på annan ort, bl. a. med hjälp av traktamenten ochsärskilda stöd, som har förbättrats i kompletteringspropositionen. Sedan har vigjort precis det som efterlyser. lade vi nämligenfram ett byggpaket för . Ett av dessa byggen kommer läntill del. Om den partiella arbetslösheten för kvinnor Det är trist att åter behövakonstatera det avundsjuka sneglandet på insatser som görs i andra delar avlandet. Vi måste kunna lösa problem även i , och jag tror att kammarentidigare har uttalat sig för det. 87 (): Det handlar inte om avundsjuka, utan dethandlar om överlevnad för den norrländska bygden. Det som gäller för vissadelar av tycks ibland inte gälla för . Vi kan konstatera attsocialdemokraterna t. ex. anser att det inte behövs någon samordnandedelegation -vi har naturligtvis inte så mycket resurser att samordna. Vi fårköra på oframkomliga vägar, som det finns rätt många av. Det betyder att vi idagarna kör på dammiga vägar, med ett nedfall som inte är särskilt lämpligt förmänniskor. I kompletteringspropositionen ges inte heller något störrelyft, även om industrihögskolan byggs ut. Det är nog de övriga länen som fårdet mesta av de 500 miljonerna. Jag frågar: Tänker socialdemokraterna också iframtiden fortsätta på den tredje vägen, den väg som leder till ? Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på fråga 1985/86:542 om den partiellaarbetslösheten för kvinnor har frågat mig om jag ärberedd att medverka till att den månatliga AKU-statistiken fördeltidssysseisatta av arbetsmarknadsskäl, åldersfördelat på kvinnor och män,återupptas. Det är riktigt att den grupp som syftar på,dvs. de som under mätveckan var deltidssysseisatta av arbetsmarknadsskäl, interedovisas månatligen . Denna uppgift planeras emellertid redovisassom årsmedeltal fr. o.m. planeras också en komplettering av denmånatliga redovisningen av de partiellt arbetslösa, dvs. de som undermätveckan arbetade . SCB planerar att redovisahur många av dessa som varit arbetslösa av arbetsmarknadsskäl, fördelat på könoch ålder. Qm dessa planer genomförs, kommer det att ge oss bättre kunskaper omde partiellt arbetslösa än vad dagens statistikuppgifter ger. Den statistik som SCB presenterarär viktig för bedömningen av utvecklingen på arbetsmarknaden och behovet avarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Frågan om statistiken skall presenterasmånatligen eller måste emellertid ställas i relation till såvälefterfrågan som skälig kostnad. 89MARIA (); Jag vill tacka arbetsmarknadsministern för svaret. Min fråga har föranletts av att det intei AKU-siffrorna har redovisats hur många unga flickor som är deltidsarbetandeav arbetsmarknadsskäl. Detta rör naturligtvis många andra grupper också, menutvecklingen är särskilt anmärkningsvärd för de kvinnor som är mellan 16 och19 år och somtvingas arbeta deltid av arbetsmarknadsskäT. Låt mig ge några siffror: 1980 var det som befannsig i den här gruppen. Den siffran har sedan stigit med ochvar uppe i av denna åldersgrupp som arbetade delfid avarbetsmarknadsskäl. I nästa åldersgrupp, kvinnor mellan , är detså mycket som . Lägger man ihop det med siffran för fullständigtarbetslösa blir det alarmerande tal: Hela 22,av de yngre flickorna, 16-19 årvar helt eller delvis arbetslösa . Det är ganska märkligt att man i detta läge låter bli attmånatligen redovisa utvecklingen - desto mer som det faktiskt är fråga om enprioritering. Man har uppenbarligen velat prioritera just den här gruppen avunga arbetslösa flickor. Jag vill fråga arbetsmarknadsministern om hon har föravsikt att följa detta skeende, ett av de mest dramatiska på arbetsmarknaden,bättre ? Kommer det att bli något mer än planer på att återinförastatistiken? Vad skall man göra för att följa siffran under innevarande år? Ochvad tänker arbetsmarknadsministern göra konkret för att dessa flickor skall fåen bättre chans på arbetsmarknaden? Om den partiella arbetslösheten för kvinnor 90Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Jag följer mycket nogavad som sker, inte bara och månatligen utan också . Vi fårju mycket statistik av olika slag direkt från . Sedan vill jag betona att jag upplever de unga flickornasarbetsmarknad som ett av de största bekymren. a. har vi svårigheter attkomma ifrån den uppdelade arbetsmarknaden. Vid såg jagmed stor oro på att många av de unga flickorna blev kvar i ungdomslagen längreän männen. Det var ett av skälen till att vi införde de s. k.jobbsökarklubbarna och en del andra förändringar. Glädjande nog kan vi se attde unga flickorna har betydligt större chans än de hade förraåret att få arbete efter ungdomslagen. Det är ett exempel på åtgärder somkommer att ge de unga flickorna bättre möjligheter. Jag håller helt med MariaLeissner om att de behöver det. 91 (): Jag tar det sagda som ett löfte frånarbetsmarknadsministern om att man kommer att återuppta den månatligastatistiken. Jag hoppas också att det blir något slags konkreta åtgärder,riktade just till denna grupp. Jämför man med män i motsvarande åldrar finnerman att de är arbetslösa i mycket lägre omfattning. Det rör sig om 5,6 %arbetslösa på deltid av arbetsmarknadsskäl jämfört . De ligger alltsåmer än under flickorna. När det gäller den totala arbetslösheten låg deförra året under flickorna. Därför hoppas jag, som sagt, på åtgärder justför den här gruppen flickor. Överläggningen var härmed avslutad. Om stimulans åt näringslivet för ökad sysselsättning 9 §Svar på fråga 1985/86:551 om stimulans åt näringslivet för ökad sysselsättning har frågat industriministernvilka åtgärder regeringen planerar för att ge förutsättningar för näringslivetatt vidmakthålla eller helst öka sysselsättningen även när konjunkturen såsmåningom vänder. Frågan haröverlämnats till mig. har i sin fråga uttryckt oro för attantalet arbetslösa ökade med 1 000 personer , jämfört med mars 1985.Mars månad är dock en av de få månader , som visat enhögre arbetslöshet vid jämförelse med motsvarande månad året innan. I självaverket har arbetslösheten stadigt minskat , mellan 1983 och 1984med i genomsnitt 15 000 personer och med ytterligare 12000 personer. Nedgången har fortsatt med 10 000 personer förstakvartalet jämfört med . Enligt den senaste mätningen iapril var det 8 000 färre arbetslösa järnfört med . harindustrisysselsättningen ökat med drygt 30 000 personer . Utgångspunktenför frågan är alltså felaktig. Arbetslösheten ökar inte. När det gäller fråga om åtgärder för attge stimulans åt näringslivet för ökad sysselsättning har regeringen lagt fasten offensiv strategi i årets kompletteringsproposition. Den innebär bl. a. en stram finanspolitik, förenklingar iregelsystem, att utbildningen och forskningsverksamheten förbättras och attarbetsmarknadspolitikens tyngdpunkt förskjuts mot utbildning och andratillväxtfrämjande åtgärder. 93ERIK HQLMKVIST (m): Jag tackar för svaret. Min fråga gällde, vilka industripolitiska initiativ somindustriministern skulle ta inför en kommande period med exempelvis höjdaoljepriser, dollaruppgång och som följd därav sviktande konjunkturer utomlands,kärvare konkurrens från utlandet när det gäller malm, stål, massa, trä ochverkstadsprodukter. Regionalt kommer en ny lågkonjunktur att slå hårdare motskogslänen än . Vårt inland, inte bara själva utanäven Bergslagen, och sydöstra , skulle fä betydligt störrebekymmer under den kommande lågkonjunkturen än hitintills. Och vad blev dåsvaret? Genom att överiåta svaret på arbetsmarknadsministern blir det beståendeintrycket att socialdemokratisk näringspolitik inte har någon framförhållninginför en kommande ändring av konjunkturerna annat än fler, större paketinsatserav arbetsmarknadskaraktär. Någon näringspolitisk framförhållning införsviktande marknader anser jag inte finns. Det beklagar jag. Det borde ha framgått av den regionalpolitiska debattenhäromdagen att , med konjunkturhjulen snabbt snurrande, behövs insatseri praktiskt taget alla regioner. Det som verkligen behövs saknas nämligen i svaret:sänkta skatter på arbetande kapital och inte minst en ökad rättstrygghet. ett sådant läge enbart lita till arbetsmarknadspolitiska insatser inför enkommande lågkonjunktur är att redan innan den har kommit ha förlorat kampen motökad arbetslöshet, ökad uttunning av glesbygderna och sviktande utveckling ipraktiskt taget alla delar av vårt land. Anser arbetsmarknadsministern verkligen att de uppräknadeåtgärderna är tillräckliga? Om åtgärder vid barns bortförande till utlandet 94 Arbetsmarknadsminister : Herrtalman! träffade jag en representant för . Han betecknade den period då de borgerliga hade regeringsmakteni som en istid för industrin, och det var inte så underligt. Då tappademan arbetstillfällen. har vi ökat industrisysselsättningen med 30 000personer . Det visar att det finns en utveckling och enframförhållning. 95 (): Det som saknas i svaret och det som jagefterlyste är den framförhållning inför en kommande lågkonjunktur när detgäller industripolitiken som vi behöver. Vi kan inte lita tillarbetsmarknadspolitiska insatser vare sig i form av paket eller i form av andrariktade åtgärder. Det är helt otillräckligt nar praktiskt taget hela landet haren utflyttning som går in mot några få områden. Arbetsmarknadsministerns svarär helt otillräckligt. Överläggningen var härmed avslutad. 10S Svar på fråga 1985/86:557 om åtgärder vid barns bortförande till utlandet har frågat mig vad regeringenämnar göra för att förbättra möjligheterna att vid kidnappning ellerbortförande av barn till utlandet på diplomatisk väg söka nå rättelse. Jag vill då hänvisa till justitieministerns svar i på fråga om möjligheterna att i dessa ärenden fårättshjälp. Som framgår av justitieministerns svar har två konventionerintroducerats, dels av , dels av för internationellprivaträtt, för att möjliggöra att barn återförs till sina vårdnadshavare. Jagvill också understryka att det är angeläget att det internationella samarbetetpå detta viktiga område fördjupas. Dessa ärenden måste lösas genom ett domstolsförfarande idet land där barnet befinner sig. UD kan därför som regel inte bistå på annatsätt än genom att föreslå en lämplig advokat som ombud på platsen. Låt mig säga att dessa ärenden är myckettragiska, och de blii oftast långdragna beroende på de komplicerade regler ochden praxis som gäller på detta område i många länder. Omtillräckligt antal länder ratificerar de konventioner som jag inlednings- 1985/86:155 vis nämnde kan vi kanske våga hysaen förhoppning om att ärenden av detta slag kommer att kunnalösas på ett lättare sätt. Omregeringsåtgärder med anledning av sydafrikanska angrepp på vissa grannstater 97 (vpk): Jag ber att få tacka för svaret. Jag har förögonblicket inga ytterligare kommentarer. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på fråga 1985/86:587 om regeringsåtgärder medanledning av sydafrikanska angrepp på vissa grannstater har frågat mig vilkaytterligare sanktioner som regeringen är beredd att vidta med anledning av de sydafrikanskaattackerna mot tre av sina grannländer, , och . fördömde regeringen attackerna ochförklarade att de stod i klar strid med folkrätten samt att det internationellatrycket på regimen i nu måste öka. Attackerna har lett till klarafördömanden från flera håll och har redan därigenom bidragit till ett ökattryck på regimen. hålls i en av , , denafrikanska enhetsorganisationen, OAU, och den alliansfria rörelsen anordnadkonferens om sanktioner mot , Jag kommer själv att leda den svenskadelegationen till konferensen. Konferensen kommer att ge ytterligare tillfälle för ossatt söka påverka andra länder att vidta sanktionsåtgärder liknande de svenska.Till dessa hör bl. a. investeringsförbudet, förbudet mot långivning ochfinansiell leasing samt förbudet mot import av jordbruksprodukter. Regeringenhar därtill infört förbud mot teknologiöverföring. När det gäller handeln med har regeringentidigare rekommenderat de svenska företagen att frivilligt söka andramarknader resp. leverantörer än . Qm det visar sig att handeln intefortsätter att minska i tillräcklig omfattning, avser regeringen införa ettsystem med licensiering av handeln. Attackerna i , ochBotswana stärker oss således i vår uppfattning att det internationella trycketpå att avskaffa apartheid måste öka. Attackerna visar betydelsen avatt FN;s säkerhetsråd enas om bindande sanktioner mot . 99GÖREL THURDIN (c): Jag tackar utrikesministern för svaret. Jag är medveten om att genom ett flertal beslut avregering och riksdag har vidtagit en hel del åtgärder. Med tillfredsställelsekonstaterar jag att det skall hållas en konferens i , och jag förstår kommer att göra det bästa möjliga för att påverka andra länder och på någotsätt fä till stånd en ändring i . Det är mycket bråttom, har jag enkänsla av, eftersom det har uppstått ett växande kaos i landet, vilket kan fåtill följd ett ännuvärre dödande av människor, Prot. vill jag passa på tillfället att fråga: Vad kommerdetta med teknologi- överföringen att innebära? Får man t. ex. sälja fabriker, produktionslinjer ~ Om stöd åt den poli- När det gäller licensieringen avhandeln vill jag be justitieministern om en " " oppositionenbekräftelse på att uppgifterna verkligen blir offentliga, om det blir enlicensiering. Vidare föreligger ju förslag om förbud för attköpa in sig i svenska företag, och förslag om visumlagstiftning på andraområden, t. ex. det kulturella, vetenskapliga och akademiska området. Jag hörde att skulle ha beslutat sig för en totalhandelsbojkott. Då kan man fråga sig om har någon möjlighet att följaefter. Om klarar av detta trots osv., skulle kanske helaNorden kunna sluta sig samman och på det sättet påverka andra. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på fråga 1985/86:598 om stöd åt den politiskaoppositionen i har frågat mig vad densvenska regeringen kan och vill göra för att stödja oppositionen i .