prot · G90920 · 1985-12-31 00:00:00 — Det kan naturligtvis inte gagna landet om det uppstårkonfrontation och motsättningar mellan befolkningsgrupperna i vårt samhälle.Det vUar därför ett tungt ansvar på de i representerade partierna attställa sig bakom landets flyktingpolitik. Med tillfredsställelse har jagalltså, herr talman, noterat invandrarministerns besked om att regeringen itilläggsbudget I har föreslagit medelsanvisning för information ochopinionspåverkande åtgärder angående flyktingpolitiken. 25RUNE (); Ökningen av antalet flyktingar till Sverigeoch övriga länder i Väst- och är ju en direkt effekt av en hårdareoch politiskt allt oroligare värld - det tror jag att vi alla är överens om iden här kammaren. Allt fler människor från ett allt större antal länder tvingasfly undan krig, politisk, etnisk och religiös förföljelse. har tagitemot flera stora flyktinggrupper sedan slut.Flyktinggrupperna har då kommit från länder i vår närhet, dvs. Man kan väl påstå att det har rått en bred politiskenighet om den svenska flyktingpolitiken. Vadsom är nytt är att vi nu får ta emot flyktinggrupperfrån länder huvudsakligen utanför , dvs. Det harställt nya krav på det svenska samhället. Det har ställt nya krav på osssvenskar. Och framför allt har det ställt krav på ökade kunskaper omförhållanden ute i världen och bland de människor som kommer till oss, I detfallet tror jag att vi alla som företräder de politiska partierna - oavsettvilken grundinställning vi har till den svenska flyktingpolitiken - har engemensam uppgift, nämligen att se till att vi kan sprida ökade kunskaper om deflyktingar som kommer hit och att motverka de tendenser tillinvandrarfientlighet som finns i vårt land. Omman gör en Hten återblick, finner man att vi hade ennågot lugnare situation när det gäller tillströmningen av flyktingar tillSverige och att det blev en vändning i och med att antaletasylsökande ökade kraftigt. Det gäller framför allt för september månad. Sedandess har vi legat kvar på en hög nivå. Fråncenterpartiets sida krävde vi , och vi upprepade vårt krav ibörjan av detta år, ökade resurser på invandrarpolitikens område -bl, a, vadgäller invandrarverket och andra led i instansordningen - för att inte på nyttbehöva hamna i samma situation som vi befann oss i ett tag , Vihade ju då kraftigt ökade balanser, bl, a, hos polisen, invandrarverket ochäven i . Sådant leder ju bara till att vi får en ny stor grupporoliga och desperata människor som sitter ute på förläggningarna och somväntar på besked. a, har här i debatten exemplifierat deproblem som finns i när det gäller hur det tar innanman blir kallad till det första polisförhöret. Vimåste tyvärr konstatera att regeringen har varit senfärdig när det gäller attvidta åtgärder. Vi har fått en redovisning här av åtgärder som föreslås itilläggsbudgeten. Från vår sida beklagar vi att dessa åtgärder inte sattes inredan i våras. Det hade ju inte varit några problem att få igenom sådanaförslag här i . Socialförsäkringsutskottetskrev i sitt betänkande bl. a, att man förutsatte att regeringen nogaskulle följa utvecklingen och snabbt sätta in åtgärder. Naturligtviskan man inte lasta invandrarministern för att ökningen av antalet asylsökandekommit att sammanfalla med övergången till ett nytt system förflyktingomhändertagandet och de problem som uppstod vid den övergången. Men endel av de incidenter som har inträffat ute på förläggningarna, hos polisen ochhos andra myndigheter skulle säkert ha kunnat undvikas om vi hade kunnat kommai gång snabbare med utökade nya resurser. Framför allt hade vi snabbare kunnatkomma i gång med satsningen på information till dem som berörs - till berördabeslutsfattare, till berörda handläggare och inte minst till allmänheten. Detär väl med viss oro man konstaterar att det nya flyktingomhändertagandet saktamen säkert börjar likna det gamla systemet - dvs, att flyktingarna vistas alltlängre tid på utredningsförläggningarna. Tanken var ju att flyktingarna skullevistas där . finns emellertid klara bevis för att det underdetta år kommer att uppstå väntetider som blir uppemot , och det serännu mörkare ut . Denfråga som jag skulle vilja ställa till invandrarministern lyder: Vilka åtgärderär man från regeringens sida beredd att vidta för att påskynda utflyttningentill kommunerna, så att vi inte hamnar i den situationen attförläggningstiderna blir så långa som det nu finns tecken pä? Om utflyttningeninte påskyndas kommer vi utan tvekan att hamna i en mycket svår situation mednya konflikter och nya upprörda stämningar. Både lokalbefolkning och de som sitteroch väntar ute på förläggningama kommer då kanske att ha svårt att samsas, ochdet bidrar till ett ökat främlingshat och en ökad invandrarfientlighet i vårtland. Detär inte minst viktigt att framhålla följande: Vi får inte åter hamna i densituationen att de åtgärder som skall vidtas i kommunema i stället kommer attske i förläggningarna - dvs, att vi återgår till det gamla systemet medAMS-förläggningama och allt som därtill hör. Detskulle vara intressant att få veta vilka åtgärder invandrarministern har attredovisa. Det gäller ju att få till stånd en snabbare utflyttning tillkommunerna. 26 (): Jag skall inte ta upp hela flyktingfrågan. Jag kan i stort settinstämma i vad här har sagt, och även i vissa delar av vadandra talare har sagt. Det är bara en sak som jag vill stryka under. Jag ansernämligen att det är omöjligt att skicka tillbaka palestinier till ,Deras situation där är sådan att man inte bör göra det. Jag vädjar tillinvandrarministern att verkligen göra en markering på den punkten. Jagbegärde ordet för att nämna något om betänkande 1982/83:17 frånsocialutskottet. Det föranleddes av en motion från , mig . Detta betänkande behandlade barnen, frågan om socialtjänstlagenoch dess tillämpning. Framför allt var det då aktuellt att man satte barn ihäkte. I debatten har det sagts att detta problem har återkommit i något fall.Även tidigare hade man långa väntetider vid gränserna då undersökningar pågick.Socialutskottet var då angeläget om att slå fast att vi inte har tvåsocialtjänstlagar i utan bara en. Vi har inte en för Ijushyademänniskor och en för mörkhyade. Vistelsebegreppet är av vital betydelse isocialtjänstlagen. Kyrkobokföring, mantalsskrivning m, m, saknar betydelse.Socialtjänstlagen gäller där man vistas, det är där som ingripandet eventuelltskall ske. Polisenhar enligt polislagen skyldighet att så fort barn är med i sammanhanget anmäladetta till socialnämnden. Det är sedan socialnämndens uppgift att avgöra hurärendet skall hanteras. Det är viktigt att detta blir sagt i detta sammanhang.Jag vill inte påstå att socialnämnderna missköter saken, men såvitt jag kanförstå sker inte den rapportering som är nödvändig. Jag vill emellertidunderstryka att denna rapportering från polisen till socialnämnderna ärnödvändig när barn är med i sammanhanget. Det är viktigt att påpeka attsocialnämnderna skall behandla ärendena på den plats där barnen vistas och attdet bara finns en socialtjänstlag i vårt land. Den praktiska tillämpningen av utlänningslagstiftningen skallsammanfalla med de riktiinjer som har fastställt, I regeringsdeklarationenhar vi också slagit fast att flyktingpolitik är internationell solidaritetomsatt i praktisk politik. Jagär väl medveten om den debatt som pågår om direktawisningar. Man frågar sigom direktawisningarna är förenliga med vår utlänningslag. Ja, det har dennariksdag bestämt, Direktawisningar skall förekomma enligt vår utlänningslag. Jagförutsätter självfallet att såväl poHs som invandrarverk följer gällandelagstiftning. Regeringen styr som bekant tillämpningen genom beslut ibesvärsärenden. Styrningen av polisens och SIV:s handläggning av avvisningsärendeneller förvar kan bara ske genom lagstiftning. Omkammarens ledamöter erinrar sig diskussionen i anslutning tillinvandrarpolitiska kommittén finner de att tyvärr fanns inget förslag om endefinitiv lösning av handläggningen vid gränsen. Resultatet av detta blev attregeringen tillsatte asylutredningen för att den ytterligare skulle studera hurtillämpningen är vid gränsen, om det behövs förändringar och i så fall påvilket sätt. har just, efter att ha avslutat sht inledandearbete och överlämnat sitt första betänkande, börjat sitt arbete medsituationen vid gränsen. Jag förväntar mig att utredningen tar på sigför att studera den här frågan. försöker ge sken av att det blir färre människor vars ärenden kräver handläggningav svenska myndigheter om vi tar bort 6 § utlänningslagen. Så är det inte. Vikan gott ta bort 6§, men färre människor i handläggningen bhr det inte. Det ärnämHgen inte vid gränsen som man avgör om människor har tillräckliga skäl ellerinte för att få stanna i ; i det här fallet gäller det då att uppfyllaflyktingbestämmelserna. Det skulle röra sig om samma antal människor även undersådana förhållanden. Jagskulle gärna vilja att flyktingkvoten kunde ökas. Men det förutsätter, som jagser det, att vi har en bättre regional organisation av flyktingkommissariensverksamhet ute i världen. Det är en fråga som ofta vid möten ochsammankomster har drivit. Jag tror att det skulle vara lyckligt om mångamänniskor kunde vända sig till olika flyktingkontor och på det sättet ges hjälpatt få sin sak prövad. , herr talman, skall vi komma ihåg att demänniskor som räknats in i flyktingkvoten är de som redan är placeradei ett flyktingläger eller på något sätt har fått en . De människor somkommer hit i annan ordning är de som direkt behöver en ; det skall viockså komma ihåg i den här diskussionen. Sedanvill jag bara säga till att det inte är 36 kommuner som harställt upp i flyktingmottagandet utan 136, Det gör alltså att situationen förStorstockholm och kommunerna i den här regionen faktiskt inte är så allvarligsom vill göra gällande. Jag skulle vilja säga att de svenskakommunema har ställt upp med entusiasm och engagemang. En av de senaste talarnavar just inne på att man skulle försöka fortsätta diskussionen med kommunerna.Där vill jag säga att det faktiskt inte bara är resurser det handlar om, utanvi måste också ge många kommuner som inte har erfarenhet tid att bygga upp sinorganisation, att klara ut ett vettigt system. På det sättet kanske människorunder en övergångstid får väntalängre tid på en flyktingförläggning än de hade tänkt Prot. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 28 (): Jag menar verkligen allvar, , med att vi skall setill att vår hjälp koncentreras till de bäst behövande. Men då måste vi ocksåge flyktingkommissarien möjligheter och resurser att organisera fleröverföringar till . Det är dessa överföringar som skall öka, och vi skaHi gengäld se till att den verksamhet som bedrivs av profitörer som sysslar medfalska pass och stora pengar försvinner. Jag tog fasta på vad statsrådet om mitt förslag att utöka den regionala organisationen för flyktingkommissarien,och jag noterar med glädje att vi är eniga om att man skall bygga ut deresurserna, så att han får fömtsättningar att kunna hjälpa till med enöverföring till av de bäst behövande. Taggärna bort 6 §, sade vidare. Ja visst, det är det vi skall göra.Det är en gummiparagraf, som kan åberopas av hundratals miljoner människor utei världen. Så är våra asylregler utformade. De skapar falska förhoppningarbland hårt trängda människor utomlands, oreda och orimlig arbetsbelastning hospolisen och invandrarverket som de invaggar allmänheten i en felaktigföreställning om humana flyktingpoHtik, Det som alltför ofta händer ärnämligen, såsom det påpekats i denna debatt, att människor kommer hit, släppsin, får vänta och åter vänta för att sedan skickas tillbaka - och det är ingenhuman flyktingpolitik! Samtligaländer i är väl medvetna om sitt ansvar för att möta det synnerligenomfattande hjälpbehov som föreligger och ge skydd åt människor som är i behovav en . De nordiska länderna har också anslutit sig tillGenévekonventionen om flyktingarnas ställning och därmed förbundit sig attuppfylla vissa åtaganden. Även om ländernas nationella utlänningslagstiftningtillkommit ungefär och genom visst samordningsarbete har den dockkommit att utvecklas - och kanske framför allt tillämpas - på olika sätt imånga stycken. är känt som ett mycket generöst land frånflyktingsynpunkt. har blivit det . , somtidigare knappt haft några spontanflyktingar, har under detta år fått flerahundra asylsökande. , däremot, har ett mycket ringa antal asylsökande. Jagfinner det angeläget, herr talman, att de nordiska länderna gemensamt tar itumed flyktingfrågoma. Ett nordiskt samarbete på detta område ter sig naturligmot bakgrund av bl. a. vår erkända känsla för solidaritet med svaga grupper ochvår gemensamma syn på humanitära flyktinginsatser. Jag har därför, herr talman,väckt ett medlemsförslag i av den innebörden att man bör utredafömtsättningarna för att skapa en samordnad flyktingpolitik i . 29 HANS (): Jag sade redan i mitt första inlägg att det är otillräckligt att "endast 136 kommuner har träffat avtal. Jag är fullt medveten om att det interör sig om så litet antal som 36. Men även 136 kommuner är för litet, och detbehövs en utbyggnad över andra delar av landet. Framför allt är det nödvändigtatt ändra på det förhållandet att vissa av de kommuner som tar emotflyktingar gör det i alltför liten utsträckning. Detär mycket bra att man uttalar sig positivt om det engagemang som finns hosmånga kommuner. Det engagemanget finns otvivelaktigt här i , menvi kan ändå inte bortse från att den bristande spridningen av flyktingarna iandra delar av landet gör att med en försiktig beräkning kommeratt ha fått ta emot 4 500 flyktingar eller asylsökande. Det ärmellan två och så mycket som var avtalat eller förutsett. Det ärsåledes angeläget för oss från att markera detta, Invandrarministemsade att hon fömtsätter att myndigheterna följer de regler som är fastlagda dådet gäller direktawisning. Det är angeläget att markera den skyldighet somföreligger, men det är också viktigt att se till att polisen och andra somhandlägger de här ärendena får tillräckliga anvisningar och utbildning, så attde verkligen kan behandla bestämmelserna på ett riktigt sätt. De överordnademyndigheterna har ansvar för att se till att detta fullgörs. Bestämmelsernabehöver ändå revideras - vi behöver förstärka rättssäkerheten. Jag konstateraratt invandrarministern räknar med att asylutredningen skall framlägga sinaförslag . Jag är medveten om - det har jag redan sagt - att dennafråga är mycket mer komplicerad än man tidigare insett, men det är ändå viktigtatt om möjligt påskynda denna utredning, dock inte på bekostnad av kvaliteten.Det är viktigt att rättssäkerheten i samband med avlägsnanden och framför alltawisningar förstärks. Vihar här i kammaren en bred enighet i dessa frågor. Det är baramoderaterna som avviker. Men man kan konstatera att kritiken nu är mycket mermåttlig än den var före valet. 30 (); Jag håller med om det senaste han sade- det är viktigt attutredningen påskyndas, men inte på bekostnad av kvaliteten. Vi måste få framden mycket snart, så att vi vet litet mer vad vi har att rätta oss efter ochkan arbeta efter det. Tyvärrgick mitt första anförande en aning snabbt på slutet, eftersom tiden rann iväg.Därför vill jag ta upp en del av det jag inte riktigt hann med där. Jagtycker att det finns en hel del brister i den nuvarande handläggningen.Ansökningama behandlas inte tillräckligt noggrant. Det sker ofta en mycket kortoch summarisk bedömning av asylansökningarna - att det är så är vi väl heltöverens om. Folkpartietanser att det alltid måste ske en verklig prövning av en ansökan om asyl. Vitror dock att garantierna för att det sker en noggrann prövning ökar om denasylsökande har rätt till ett juridiskt biträde vid gränsen. Vi tycker att detär mycket angeläget att en sådan rätt införs, och det har vi vid flera tillfällenmotionerat om. Avinvandrarministerns svar fick jag uppfattningen att hon tycker att de lagar somi dag finns följs av myndigheterna. Däremot hörde jag inte attinvandrarministern avsåg att lägga fram något förslag som kunde stärka denasylsökandes ställning. Vi tänker då från vår sida kanske framför allt påförslaget om ett juridiskt biträde. Jaghann inte ställa den tredje fråga som jag ville få invandrarministernssynpunkter på - det har talats Htet grand i pressen om detta.Frågan gäller om invandrarministern anser att det är en möjlig lösning att geinvandrarverket ansvaret för utredningen vid gränsen i stället för polisen, somi dag. Från viss sida säger man att polisen kanske inte har den utbildning denborde ha för detta. Vihar från utskottets sida haft en del kontakter med invandrarverket. Därbekräftade man vad invandrarministern tidigare sade, nämligen att man arbetatned balansen av ärenden så att det antal månader som det tar att få fram ettärende blivit betydligt mindre. Men man såg också en tendens till att balansennu återigen ökar. Där tycker jag att det är angeläget attinvandrarministern är med från början och ser till att invandrarverket får deresurser man behöver, så att det inte blir för långa väntetider. Därför är dettillskott som föreslås i tilläggsbudgeten mycket viktigt, både förinformationens skull och för kommunernas skull. Jag håller med omatt det är synd att detta inte kom på ett tidigare stadium, så att kommunernakunde ha fått nytta av det . Jagvill också säga att jag tycker det är angeläget - jag hoppas att de som arbetari verkligen tar itu med det - att vi får ett samarbete omflyktingpolitiken i . Det är angeläget att det inte bara är ochDanmark som sköter invandrarpoHtiken och de andra länderna håller sig utanför.Vi måste också få fler kommuner att ställa upp och ta emot invandrare. 31 ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk): Först villjag säga några ord tiH . Jagtror också att förslag att man skall ha bara kvotflyktingar ärallvarligt menat - det har de menat . Med förevändningen att det finnsfolk som har större behov än de som kommer hit och som inte kankomma hit skall vi koncentrera oss på att öka flyktingkvoten. Det kan ju varaen sak. Men undviker att svara på frågan, vad vi då skall göramed de spontant inresta flyktingarna. Han föreslår alltså att vi skall stängagränsen, trots att vi har skrivit under Genéveöverenskommelsen, där viförpHktar oss att ta emot dessa flyktingar. Med hänvisning till någraprofitörer säger han att vi skall stänga våra gränser för spontant inrestaflyktingar. Min förhoppning är att den svenska aldrig går med på ettsådant förslag. Tillinvandrarministern vill jag säga att man inte kan påstå attutlänningslagens praktiska tillämpning sammanfaller med dess anda, när mansamtidigt konsekvent avvisar nästan alla palestinier och libaneser. Det kan maninte säga, åtminstone inte med självrespekten i behåll. Vad som håller på att skei dag är nämligen att är i färd med att bygga upp en vattentät muromkring sig. Med visumtvånget försöker man skydda sig mot det storaflyktingproblemet i världen, vars största börda bärs av de fattigasteländerna i tredje världen. De sprickor i muren som återstår utgör ett minimaltläckage, och det håller som bäst på med att försöka täppa till genomatt inte följa andan i sin egen lagstiftning och dess tidigare praktiska tillämpning.Med hjälp av visumtvång och andra metoder som syftar till att förlägga densvenska passkontrollen till andra länders gränser bygger man allt högre murar, Istället för internationella överenskommelser som gör det möjligt att ocksåländerna i tar sin del av ansvaret för det stora flyktingproblemet ivärlden ägnar man sig åt att tävla med varandra om vem som mest effektivt kanskydda sina gränser. Detta strider mot en human, generös och soHdariskflyktingpolitik. Om den nuvarande poHtiken fortsätter, riskerar vi atträttssäkerheten för flyktingar totalt åsidosätts och att respekten för svensklagstiftning urholkas. 32 (): Invandrarministern säger att man kan styra polisens ochinvandrarverkets handläggning enbart med lagstiftning, och därmed läggsansvaret helt och hållet på . Det förefaller som om invandrarministernvill avsvära sig sitt ansvar för flyktingpolitikens verkstäHande. Jagtycker att detta är underligt. Det verkar vara så att regeringen har fattatbeslut som bildat praxis, beslut som handlar om att ej skall betraktassom en krigsskådeplats, att det inte räcker att hänvisa till den allmännasituationen i - dvs. kriget - för att slippa skickas tillbaka dit ochatt palestinier som grupp inte tillåts stanna i . Jagvill citera vad en byråchef på invandrarverket säger med avseende påsituationen i : "Vi anser oss bundna av regeringens praxis. Deflesta unga män har deltagit i strider, men det har inte ansetts vara skäl nogatt få stanna i ." Byråchefen hänvisar till den praxissom har bildats genom regeringens beslut. Jagmenar därför att regeringen knappast kan två sina händer. Det här är inteenbart en fråga om att myndigheterna följer eller inte följer lagen, utan dethandlar också om regeringens ansvar. Lagens text handlar om människors rättatt få stanna i om de är politiskt förföljda, om de flyr frånkrigsskådeplatser, om de har starka humanitära skäl att få stanna i Sverige.Detta finns det en betydande teoretisk enighet om. Men i verkligheten handlarlagens tillämpning om att människor efter summariska förhör skickas tillbakatill krigsskådeplatser, i uppenbar strid mot lagens anda och med hänvisningtill en schablonartad och föraktfull formulering om att de angivna skälen kanlämnas utan avseende. Faktumkvarstår; Regeringen har fattat beslut om att det inte har funnitsnågra palestinier i som är politiska flyktingar. Regeringen har ocksåfattat beslut om att ej är eller har varit en krigsskådeplats, ochdetta är beslut som bildar praxis som statens invandrarverk anser sig bundetav. Detta måste vara regeringens ansvar, inte . 33 (): Invandrarministern framhåller att 136 kommuner har slutit avtal medinvandrarverket. Det måste naturligtvis sägas vara ett bra resultat. Menlångtifrån alla dessa kommuner har tagit emot flyktingar. Man har iflera fall slutit ett avtal men inte kommit i gång med själva utflyttningen,Invandrarministern säger att vissa kommuner behöver att planera ochförbereda mottagandet. Det är ju detta som är en del av problemet förnärvarande - att de kommuner som kommer i fråga för mottagning saknarerfarenhet av flyktingmottagande och saknar erfarenhet av de flyktinggruppersom är aktuella. Därför behöver de verkligen experthjälp under planeringsskedet.De behöver hjälp med att bygga upp tolkresurser, de behöver hjälp på skolansområde, och de behöver inte minst hjälp med att informera kommuninvånarna,eftersom det ju har blivit en diskussion i vissa kommuner om huruvida man skallta emot flyktingar eller inte i den egna kommunen. Omdet då finns tendenser till att man planerar för mycket och skjuter pågenomförandet av flyktingmottagningen, så innebär det att programmet försenasytterligare. Jag kan inte riktigt förstå när invandrarministern säger att mandå får acceptera att det tar Htet , att flyktingarna får vistas litetlängre ute på förläggningarna. Oroas verkligen inte invandrarministern av attriktlinjerna i riksdagsbeslutet om flyktingomhändertagande nu sakta men säkerturholkas? Vi kan snart vara tillbaka i den gamla situationen, att människorunder allt sitter ute i förläggningarna. Det innebär attsvenskundervisning, skola och socialt omhändertagande återigen flyttas tillförläggningarna och att vi släpper det som var det fina i det nya mottagandet,nämligen att omhändertagandet skulle ske ute i samhället och att vi skullekomma ifrån förläggningsverksamheten. Vi håller på att bygga upp en puckel avflyktingar som vi skjuter framför oss - eftersom vi hade en eftersläpning redantidigare - till 1986, så att vi ytterligare försvårar arbetet under . Dessutomär lägervistelserna mycket kostsamma för staten. Det kostar åtskilliga miljoneratt låta människor vistas på förläggningar. Detta stjäl resurserfrån andra angelägna åtgärder som vi skulle vilja genomföra påflyktingpolitikens område.