prot · G909140 · 1985-12-31 00:00:00 — beslutade om införande av fritthandredskapsfiske för de delar av våra kuster som inte tidigare varit fria förhandredskapsfiske samt våra fem största insjöar. Med anledning av alla de farhågor som då fördes fram motdet fria handredskapsfisket skulle jag vilja fråga reservanterna: Vilka av defarhågor som ni dä förde fram har besannats? Borde ni inte besinna er i ställetför att skriva reservationer om införande av förbud mot handredskapsfiske i devatten som är upplåtna? Jag måste säga, herr talman, att jag är glad för att vihar en majoritet i utskottet som avvisar motionerna och för att man kan sägatill dem som har Reglering av priserna på fisk m. m. Reglering av priserna på fisk m. m. intresse av att fiska med handredskap: Ni får göra detäven under samma fria former som . Och jag är glad för att defiskande också iakttog den varsamhet och visade den hänsyn somman i ett inledningsskede kan begära. När det gäller det särskilda yttrandet frän omen fiskevårdsavgift har vi inte varit beredda att ställa upp på detta förslag.Vi vill ju förorda ett mer fritt fiske. Det är klart att man alltid kandiskutera medel till fiskevårdsåtgärder. Men om man har sådana här avgifter gårdet bort väldigt mycket i administration, som också sade. Vikan se på de fiskevärdsomräden där man upplåter fiske genom kortförsäljning.Det blir egentligen inte så mycket pengar till fiskevård i dessa vatten, utandet mesta går åt till administration för försäljning av fiskekort och kontrollav att de fiskande verkligen för med sig fiskekorten. Detta har bl. a, enundersökning här i visat. Den största hjälpen till fiskevård kommerju genom de statliga bidragen till fiskevård. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall tillreservation 2, 1 övrigt yrkar jag att kammaren bifaller utskottets hemställan, 142 i () replik: Med anledning av beträffande den reservation där och jag har talatför en försöksverksamhet med ljusterfiske i , vill jag sägaatt detta är en fråga som har ganska stor likhet med den fråga som videbatterade tidigare om sjöfågeljakt i begränsad omfattning.Den möjligen exklusiva men i alla händelser mycket speciella fillvaro somskärgårdsbefolkningen i olika avseenden lever i berättigar till den typ avundantag som mycket väl kan göras. Jag skall med hänsyn till den ansträngdataletiden och önskemålet om votering före middagsuppehållet inte säga mer omdetta, men vi reservanter tycker att så små grupper som är berörda skalltillåtas så små undantag från regler som eljest är motiverade, 143 () replik; ville veta vilka skador som hadeuppstått med det fria handredskapsfisket. Det första och mest påtagliga är attdet finns alldeles för litet pengar för fiskevård, vilket kommer att fåganska besvärliga konsekvenser. Kanske är det ett utslag av detta att detföreslås att pengar från regleringskassorna skall användas till utsättning avlax. Denna lax blir väl i första hand någonting för fritidsfiskarna och inteför yrkesfiskarna. Beslutet om det fria handredskapsfisket innebar att mantillskansade sig fiskevatten på ett sätt som inte är förenligt med hur manbehandlar människor. Det är ytterligare en orsak till att beslutet skallåterkallas. 144JENS () replik; Upplysningsvis kan jag nämna att det finnsmöjligheter till ökad utsättning i , eftersom man i årets avtal ökadeutplanterings-pengarnatill insjöarna från 1,6 till 2,5 milj, kr,, dvs, enökning med mer än en tredjedel. talar om användande av regleringspengarför utsättning av lax, och där ligger det stora felet. Om läserförhandlingsuppdragen finner han att det står att man skall ha somutgångspunkt bl. a, förslagen i betänkandet Lax, Ds Jo 1984:5, Det är där somde ödesdigra förslagen finns om att laxfisket skall stoppas utanför12 sjömil. Jag bad att göra en kraftig skrivning på denpunkten, vilket skulle ha varit till stor fördel och skapat en viss trygghetför dem som bedriver laxfiske . När det gäller fraktbidragen frågar om jaghar hela fiskarkåren bakom mig. Det är sällan som jag framför förslag som helafiskarkåren står bakom, men de förslag som det står en majoritet bakom framförjag, och det finns det i detta fall. Detta bidrag är viktigt. frågar slutligen vilka nackdelar det harvarit med det fria handredskapsfisket. De människor som jag umgås med ute iskärgården upplever stora problem och nackdelar. Vid nästan varje sammanträdenämns förluster och problem för den bofasta skärgårdsbefolkningen, 145 () replik: När det gäller ljusterfisket i sägeren ganska enig expertis att detta är ett inhumant fiske, som enbart harbedrivits i men är förbjudet. Det finns därför ingenanledning att upphäva detta förbud. säger att det ges mindre pengar tillfiskevård. Jag undrar hur mycket pengar från fiskekortsavgifter som har avsattsför fiskevård i . Det är inte många kronor, , Istället har det utgått statsbidrag till fiskevård. Vi diskuterar utskottsbetänkandet, , och därtalar vi inte alls om att stoppa laxfiske utanför . Det är helt klartatt departementschefen inte velat följa laxutredningens förslag om förbud ioch med att det enbart skulle bli fråga om en svensk åtgärd. Ser man att laxbeståndet i decimeras får mannaturligtvis vara uppmärksam på detta och vara beredd att vidta de åtgärder somkan befinnas nödvändiga. Men det är som sagt inte aktuellt - det är inte dettavi diskuterar. När det gäller fraktstödet så ägs ju den aktuellafiskmjölsfabriken av Västkustfiskarna, Den ligger också pä och ärför övrigt den enda i , Vi tycker, , att det vore orättvistom fraktstöd skulle utgå ur medel från skrotningsbidraget. Det vore bättre i så fall använde prisförhandlingsmedlen för att kunna öka fraktstödet ochkanske också fä en större del av fisken till beredning. Om beredningsindustrinhar svårigheter, , skall man utnyttja de medel som anslås tillfiskberedningslån o, d. Reglering av priserna på fisk m. m. 146JENS () replik: Vi har noga övervägt saken, innan motionenväcktes. Det är ingen brist på skrotningsmedel, och det finnsfortfarande möjligheter att överföra medel från den ena till den andra - deligger inom samma ramar. Det ärinte här det stora problemet finns, men det är ett stort problem att Prot,1985/86:140 Reglering a v priserna på fisk m. m. kunna tatill vara den foderfisk som utgör bifängst vid fiske i , eftersom detråder dumpningsförbud där. Vi behöver så väl råvaran. Vi har ju en import på110 fiskmjöl, medan vi själva producerar endast . Det ärändock budgetmedel som utgår, och det är dessa budgetmedel vi försöker fördela. När det gäller prisregleringsmedlen så behövs de förövrigt mer än väl för stöd till fisket. Som jag sade tidigare görs det snålaavtal som leder till dålig lönsamhet inom många grenar av fisket. Vi skullebehöva bättre avtal. Men det blir fråga om laxutsättning och om vissaexperiment som man finner intressanta, och jag är väldigt betänksam då detgäller möjligheterna att behålla genetiken i laxälvarna. Man sätter ut allaslags laxar, kanske på tio olika platser längs den svenska kusten. Hur skallman då kunna bevara det naturliga beståndet? Detta kan man fråga sig, men detgäller tydligen inte här. 147 () replik: Jag ifrågasätter inte att det för att rustaupp fiskeflottan skulle behövas generösare lån och bidrag. Men pä grund av detekonomiska läget har vi inte funnit det vara möjligt att gå till väga på detsättet. Däremot har vi ansett det angeläget att - och vi har verkligen settnoga på detta, - att ta en viss del från skrotningsmedlen. Vi hardock kommit till slutsatsen att det är mera angeläget att vi bibehåller dennadel än att vi lägger pä ett fraktstöd om per kilo. Vi tror inte att dendelen kan vara avgörande för att man skall landa sin skräpfisk i hamnar istället för att dumpa den i havet. Det var på grund av dessaolägenheter som man införde stimulansen med fraktstöd. Man ville komma bortfrån detta att fiskarna dumpar skräpfisken i vattnet - i stället skulle delanda den i hamnar för beredning. Men avsikten var endast att stöd skulle utgåi ett inledningsskede som en stimulans och för att fiskarna skulle anskaffautrustning till fartygen som möjliggör ett sådant här förfarande. Det är intefråga om ett permanent prisstöd, som vill göra gällande, utan detskall förhandlas om saken i samband med de uppgörelser som sker vidprisförhandlingarna. 148JOHN (vpk): Eftersom jag är jourhavande i kammaren i daghar jag tänkt korta ner mina inlägg. Det torde glädja herr talmannen. Jag tänkte börja med en kommentar till reservationen avArne i och , När det gäller ålfiske med åljärn sägsdet vara en tradition och en trivselfråga. Det är tänkbart att det förhåller sigså. Det kan nog också diskuteras huruvida detta är ett "ohumant"fiske eller ej - den delen tänker jag inte gä in på. Men när man åberopartraditioner och gamla seder så får man nog komma ihåg att sådant, ganskalikartat åljärnsfiske, finns i andra delar av landet. Det finns därföranledning att fundera både en och tvä gånger inför ett beslut i den här frågan. Sedan några ord om reservation nr 2. Här ligger det nognära till hands att citera gubben som klippte grisen: Mycket väsen för litetull. Den omfördelning inom anslaget som utskottsmajoriteten har gjort uppgårtill . Mantyckeratt detta inte skulle vara mycket att bråka om. Härskall man ju PrOt.1985/86:140 komma ihågatt det har gjorts en omfördelning i den motsatta Jag anser att ett tungt vägande skäl för denna Det måste vara av intresse att skräpfisken ° * tas omhand och att den inte återförs till vattnet. ' I betänkandet behandlas också två motionerfrån vpk. Vad gäller de båda motionernas behandling har jag ansett att de förstunden har besvarats på ett sådant sätt att jag inte har behövt reservera mig.När det gäller aktualiserade åtgärder på fiskets område pågår tydligen en vissverksamhet i den riktning som motionsyrkandena har. Om vi finner anledningtorde vi väl få tillfälle att återkomma till de här frågorna. När det sedan gäller frågan om fiskodlingsanläggning iÖverkalix utgår jag ifrån att den frågan kommer att noga övervägas och att entillfredsställande lösning sker genom försorg. En sådananläggning skulle onekligen ha en stor betydelse för fisket och fiskevården. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan på samtliga punkter. 149 () replik: säger att det är mycket väsenför litet ull. Men detta är en viktig fråga. har kanske hamnatfel när han anslutit sig till utskottsmajoriteten i fråga om fraktstödet. har säkerligen också intresse av att man kan rusta upp båtar, att manfår bättre fiskefartyg och bättre arbetsförhållanden på båtarna än vad inångafiskare har. Därför är det angeläget med fraktstöd. Som jag sade i mitt inledningsanförande är det bara enliten del av fiskarkåren som får skräpfisk i sina garn och därmed kan landaden. Det kan inte vara just femöringen som är avgörande för att man i ställetför att dumpa fisken ute i havet skall landa den vid våra hamnar. Vi tycker detär felaktigt att använda de här medlen till detta. Om det är för att hållafiskberedningsin-dustrin i gång så är det fiskberedningslånen och de bidrag somutgår den vägen som skall användas och inte pengar i form av en utökning avfraktstödet för vissa fiskarkategorier. 150 (vpk) replik: Jag har givetvis gjort mitt ställningstagandeutifrån den argumentation som har skett i utskottet från bägge sidor. Skulledet mot förmodan vara så att jag har gjort en felbedömning kan jag väl ändåtrösta mig med att det inte kommer att hända någon större katastrof. Eftersomman har gjort en omfördelning av . i den andra riktningen såhar man faktiskt återställt två tredjedelar av det belopp som fanns förut. Jagtror alltså inte att någon större katastrof väntar runt hörnet om man gör denhär omfördelningen. 151 (): Jag begärde ordet i anledning av motion 416 därvi motionärer aktualiserar frågan om fiske och behovet av statliga insatser för att öka fisket i och dess biflöden. Prot.1985/86:140 bl, a, ökad smoltutsättning i vår största insjö, I finns inte mindre än 35 fiskarter, av vilka vårtbestånd av relikt Atlantlax kanske är det mest Reglering av priserna på fisk m. m. välkända.Det är en biologiskt viktig åtgärd att nu restaurera de tidigare bestånden avlax och öring i , I finns, som några talare här varit inne pä, ettintressant projekt som kallas , I detta projekt ingår länsstyrelsernai , och . Vidare deltar ,samt de regionala turistorganisationerna.Även landsting, kommuner och utvecklingsfonder inom ingår somintressenter. är starkt intresserat av detta projekt. Man tror attfiske och turism går att förena och att man därigenom skall kunna lockautländska turister. Vad säger man då i utskottet? Utskottet skriver att mandelar vår åsikt om att utvecklingen av vattenmiljön i bör styras genomplaner. Utskottet har, då Vänerlaxen har varit uppe till behandling iriksdagen, framhållit att utsättning av lax och öring i ger mycket godaåterfängster - fisken finns ju kvar i sjön. Många talare har här vittnat omvikten av att resurser ställs till förfogande. På s. 12 i betänkandet sägs attdet inte finns något akut resursbehov, men att det på är meraosäkert. Jag talade med projektledaren så sent som ieftermiddags. Han var ytterst bekymrad över resurstilldelningen - både på kortoch på lång sikt. Enligt hans utsago har inte de medel somerfordras för att projektet skall kunna ros hem. Dagsläget är med andra ordmycket bekymmersamt. Kan det möjligen föreligga kommunikationssvårighetermellan berörda parter; fiskeristyrelse, projektgrupp, utskott och departement? Jag förutsätter att den skrivning som finns i betänkandetär korrekt och att ges medel att finansiera projektetsgenomförande. Jordbruksministern och hans närmaste medarbetare är väl insattai ärendet efter den uppvaktning som landshövding och ett parriksdagsledamöter från , däribland jag själv, gjorde i början avdetta år. Jag förutsätter att departementet noga följer frågan. Det vore kanskebra med ett klarläggande från utskottets talesman om vad det är som gäller. Jag vill säga några ord om densättfiskanläggning i som vi motionärer aktualiserat. Det är viktigtatt frågan om lokalisering av anläggningen bedöms av . Men idenna bedömning bör självfallet även de finansiella förutsättningarna ingå. Enlokalisering till t. ex. och skulle gynna sysselsättningen i dennahårt drabbade del av . Det behövs ett generöst bidrag för attdenna sättfiskodling skall kunna förverkligas. Kombinationen av att det skapasnya arbetstillfällen och att de naturligt reproducerande fiskstammarna iVänern bevaras skulle hälsas med stor tillfredsställelse. harsagt sig vara beredd att ta sin andel av bördan om den inte blir alltför tung. Jag har inget annat yrkande än utskottets,men det skulle vara bra med ett klarläggande från utskottets sida när detgäller projektet . Projektledaren, som arbetar vid iVärmlands län, 110 är somsagt ytterst bekymrad efter de överläggningar han hade med Prot.1985/86:140 så sent som i förrgår. 152 () replik; Reglering av priserna Jag skall gärna ge ettklarläggande. /'"/'-'' rn. Utskottet följer helt klart detta projektmed mycket stort intresse och anser att det är viktigt att vi kan bevara detgenetiska materialet och även utveckla fisket här i landet, också på de områdendär vi tidigare kanske inte har varit så aktiva. Det gäller kanske framförallt, som nämnde, fisket i kombination med turism. Det skullekunna inbringa ganska stora inkomster och också skapa en relativt godsysselsättning, framför allt i områden med få arbetstillfällen. Det är helt klart, , att en myndighet som äraktiv aldrig får alla sina behov av medel tillgodosedda. Vi har bedömt attfiskeristyrelsen ändå har de medel som behövs för att kunna vidta de åtgärdersom vi anser vara nödvändiga. 153 () replik: Jag är nöjd med svaret från utskottetstalesman. Jag tolkar det så, att om och utskottets skrivningbifalls, kommer de resurser som erfordras för att förverkliga projektet attges. 154 (vpk); Jag är glad över att jordbruksutskottet harbehandlat frågan om fisket i på ett så genomgripande sätt som gjorts.Det vittnar om att utskottet verkligen inser den vikt denna fråga har, intebara för utan för hela . Det är mycket viktigt förgenomförandet av att det så att säga från början får envälvillig behandling av . Jag utgår därför från att riksdag och regering, när detsnart kommer att krävas ekonomiskt stöd för detta projekt, på ett verkansfulltsätt ställer sig bakom de ord som har formulerats i betänkandet om vikten avatt bevara taxfiskstammarna i , får vi hoppas att också de berörda kraftverksbolagenläser det här betänkandet och inser sin del i ansvaret för stammar avlax och öring. Dessa kraftverksbolag brukar ibland hävdaarbetsmarknadsmässiga skäl för att motivera kraftverksutbyggnader. Här har denu chansen att verkligen visa sitt sociala ansvar genom att göra kraftfullainsatser för att bl. a. undanröja hinder för laxens och öringens vandringar.Det är åtgärder som också ger arbeten i ett av arbetslöshet så hårtdrabbat län som . Låt mig slutligen konstatera följande: Skall vi kunnabygga upp näringar inom turistbranschen i norra , näringar som baserarsig pä ett genomförande av laxfondprojektet i , då måste diskussionen omen utbyggnad av i en gäng för alla föras av fråndagordningen. Prot.1985/86:140 Anf. 155 (): 14majl986 Herr talman! I det nu aktuellabetänkandet har jordbruksutskottet Reglering av priserna på fisk m. m. avstyrkttvå motioner med mig som första namn, I den ena motionen, Jo409, föreslår jagtillsammans med mina socialdemokratiska kamrater pä Blekingebänken och någratill att vi, liksom man gjort i , i lag tillförsäkrar fiskodlare rätt tillfisk eller skaldjur, som av den ena eller den andra anledningen rymt frånodlingen. Förslaget kan verka befängt, då det kan anföras att det förefallersvårt att hemortsbestämma fisk. Men vet man att t. ex. regnbågslaxen, som ärden dominerande fisksort som odlas i , inte reproducerar sig på naturligväg i våra vatten, blir förslaget långt ifrån befängt. Jag är besviken på utskottets summariska behandling avmotionen, men jag är övertygad om att den fråga det gäller kommer att lösas,när näringen fiskodling nått större stadga i vårt land. Frågan är väckt ochåterkommer säkert, I den andra motionen, Jo402, som har undertecknats avrepresentanter för fyra riksdagspartier, tar vi upp den under flera årdiskuterade ålfiskemetoden med specialverktyget åljärn. Vi fick en liknandemotion avslagen av kammarens majoritet , varför det kantyckas onödigt att återkomma i frågan. Men jag kan försäkra kammarens ledamöteratt det sker efter många och hårda påtryckningar. Jag vågar påstå att det ärfå, om ens någon fråga, som engagerar skärgårdsbefolkningen så hårt och djuptsom frågan om följden av borttagande av dispensen för viss begränsadålhuttning. Insändare i tidningar skrivs och uttalanden i radio görs året runt,trots att det här är en verksamhet som bara kan bedrivas , I vårt länfinns ingen som helst förståelse för jordbruksutskottets och riksdagenstidigare ställningstagande i detta ärende. Jag skall inte nu upprepa alla tungt vägande argument somvi redovisat i tidigare debatter i den här frågan, bara göra ett påpekande. Det bärande argument som utskottet för fram, liksomtidigare, är att fiskeexpertis anser metoden olämplig från fiskevårdssynpunkt.Det argumentet framförde också utskottets talesman . Utskottet har migveterligt inte presenterat vilken expertis man hänvisar till. Liksom tidigare vill jag hävda att expertutlätandet ärfelaktigt. Det finns egentligen inte någonting som talar för att fiskemetodenär olämplig, och inget bevis har heller framlagts. Tvärtom är ålhuttning utantvivel en mycket humanare fiskemetod än nästan alla andra metoder för ålfiske. Med den här kortfattade argumentationenhemställer jag till kammarens ledamöter att ansluta sig till reservation 3,undertecknad av i och , Ni gör då en litenkulturgärning och ger dessutom ett litet stöd till ett prövat län. Jag yrkarbifall till reservation nr 3, 156 () replik; Även om uttryckte sin besvikelse över att utskottetinte tillstyrkt hans motioner, kan jag väl säga att när det gäller motionJo409 har utskottet egentligen ingen annan uppfattning än motionä- Det är bara det att fråganär föremål för uppmärksamhet och att vi kan väntaoss att det vidtas åtgärder utan att gör något ytteriigare Prot.1985/86:140 påpekande därom, Reglering av priserna på fisk m. m. När sedan hävdar att det finns ingenfingsom säger att den metod för ålfiske som han har tagit upp i sin motion skullevara olämplig, vill jag bara fråga: Vad är det som säger att en sådanfiskemetod skulle vara lämplig? 157 () replik: Jag fär tacka för uttalandet om motion Jo409,Det kan vara bra att det blev sagt. När det gäller den andra motionen tänker jag inte upptakammarens tid med att bevisa metodens lämplighet. Det kan vi göra på annatsätt. Säkerligen kommer frågan igen, även om jag försvinner frän kammaren, 158 (); I min motion Jo403 har jag krävt att förbudetmot att sälja djupfrysta kräftor skall tas bort. råder det förbud att säljasädana mellan nyårsdagen och andra onsdagen . plockaraffärsinnehavarna bort kräftpaketen ur sina frysdiskar, och sedan plockar defram dem igen . Finns det egentligen något vettigt skäl fillatt det förhållandet skall råda? frågar man sig. Utskottet avstyrker min motion med motiveringen attförbudet är motiverat av kontrollskäl. Jag skulle gärna vilja att HåkanStrömberg förklarade för mig: Vilka är de här kontrollskälen, och vilkenfunktion fyller de? Det märkliga är nämligen att affärernas frysdiskar undermellantiden är fulla av djupfrysta kräftstjärtar, med skal. Kräftor utan huvudgår alltså att sälja men inte kräftor med! Det är precis sådana här förbud som människor uppfattarsom löjliga och som byråkratisk klåfingrighet. Det här förbudet kan manverkligen kalla för huvudlöst. Djupfrysta kräftor är kalorifattiga. De är festliga, och i allmänhet är de också välsmakande, och de har ijämförelse med mänga andra maträtter ett ganska rimligt pris. Jag tycker skall fä äta kräftor när man vill . Eftersom ganska många människor är intresserade av den härfrågan, vill jag innan jag slutar upprepa min fråga till utskottets talesman:Vilka kontrollskäl är del som gör att utskottet anser att det här förbudetskall vara kvar? 159 (): Skälet är att man villbevara de kräftstammar som finns. Man vill undvika att det fiskas och att sådana fångster sedan säljs. Det är helt enkelt därför vihar denna tidsbegränsning också av försäljningen, så att man måste plocka undande överblivna lagren i stället för att kanske fylla på dem med kräftor som ärfiskade under icke lovlig tid. 8 Riksdagensprotokoll 1985/86:140-141 160YLVA (); Min motion, , tar inte allsupp fiskeförbudet. Den gäller bara förbudet mot att sälja djupfrysta kräftorunder . Jag instämmer helt och fullt i att vi måste ha ettfiskeförbud i . Den alldeles överväldigande majoriteten av de djupfrystakräftor som säljs i är faktiskt importerad. Likaså är de kräftstjärtarmed skal som säljs nu importerade. Frågan kvarstår alltså: Vilka skäl är detsom gör att man skall ha förbudet kvar? Överläggningen var härmed avslutad, (Beslutetredovisas efter behandlingen av jordbruksutskottets betänkande Kammaren övergår nu till att debattera jordbruksutskottetsbetänkande 21 om ändring i naturvärdslagen. 162LARS (): har efter ärbegärt ett bättre skydd för våtmarkerna. har vi anvisat ytteriigarebudgetmedel för att kunna slutföra det pågående inventeringsarbetet. Vi harockså begärt en komplettering av lagstiftningen och tror inte nu närlagförslaget kommer att exempelvis de farhågor som redovisas i motionoch centerpartisternas särskilda yttrande om ökad byråkrati behöver infrias. Våtmarkerna bör vi vara aktsamma om. De representeraroerhört mycket av biologiska och ekologiska värden, vilket gör att störstamöjliga försiktighet bör iakttas vid exploateringar. Inte minst viktigt är detkanske att påminna om de här markernas naturliga uppgift somregulator av vattenströmmarna till vattendragen. Det hade varit angeläget att våtmarksinventeringen hadevarit slutförd när lagförslaget kommer.