prot · G90955 · 1985-12-31 00:00:00 — Tillkännagivandet grundar sig inte på en redovisandebeskrivning i propositionen eller på kompletterande utredning i utskottet.Trafikfrågorna handläggs ju också av annat utskott, som rimligen borde ha fåttanföra synpunkter. Enligt vår uppfattning är tillkännagivandet löst och allmänttillkommet, och från sida har vi därför inte kunnat ställa ossbakom förslaget om tillkännagivande. Allmänt sett är det naturligtvis bra attså långt som möjligt utnyttja järnvägarna för transporter. Det är bra att såväl majoritetsskrivning som reservationerendast talar om skärpta avgaskrav. Den nu användbara tekniken ärkatalysatorrening. Teknikutvecklingen kommer säkerligen att medföra att vi iframtiden får andra och kanske bättre och billigare system. Vi är ocksåtillfredsställda rned att utskottet än en gång poängterar att monopolsituationinte får uppkomma på området. De frågorna måste noga bevakas för framtiden. Sammanfattningsvis yrkar jag bifall tillreservation 1 till jordbruksutskottets betänkande 11, vari föreslåsobligatorisk övergång till skärpta avgasreningskrav års bilmodeller.Jag yrkar också bifall till reservation 2 om landsvägstrafiken, en fråga som viinte anser vara tillräckligt utredd i propositionen eller av utskottet. Jagyrkar slutligen bifall till reservation 4, som innebär en skärpt inställningtill avgasrening för dieselfordon. AnL 41JOHN (vpk); Alla framkomliga vägar måste sökas för att viskall kornma till rätta med utsläpp och luftföroreningar som hotarlivsbetingelserna på vår jord. Försurning och skogsdöd är två av de problemsorn har diskuterats livligt. Luftföroreningar är ofta, föratt inte säga alltid, ett internationellt problem, som också måste fåinternationella lösningar. 1 en del fall har här varit pådrivande - detkan nog inte bestridas -, men detta kräver också att vi föregår med godaexempel på åtgärder mot luftföroreningar och andra miljöförbättrande åtgärder. Vi har i vårt land gjort en hel del vad det gäller attminska utsläppen av svaveldioxider. Dock bör det enligt vår mening vara möjligtatt göra mera. Det har vi också i andra sammanhang fört fram förslag om. När det gäller utsläppen av kväveoxider är bilden intedensamma. Utsläppen är nu totalt dubbelt så stora som , ochbilarnas bidrag har ökat fyra gånger . Fordonstrafiken svarar för tvåtredjedelar av våra kväveoxidutsläpp. De åtgärder som har vidtagitsför att minska utsläppen från biltrafiken har uppvägts av den samtidiga ökningenav den svenska bilparken. Vårt parti har därför i olika sammanhang pekat på denbetydelse trafikpolitikens inriktning har när det gäller att minimera dessamiljöförstöringar. När regeringens proposition om skärpta avgasreningskrav nulades på bord, framhöll vi åter att andra åtgärder också måstevidtas. Vi hälsar naturligtvis med tillfredsställelse att regeringen nuäntligen har kommit till skott vad gäller skärpta avgasreningskrav förpersonbilar. Det har varit åtskilliga turer kring den här åtgärden. Men dettafår väl nu betraktas som historia - nu handlar det om att gå vidare. I vår motion i anledning av propositionen yrkade vi på attavgasreningen enligt propositionens förslag tidigareläggs, sä att den kan varagenomförd 1988 i stället . Vi yrkade även att skullehemställa om ett förslag till omläggning av trafiken från landsväg till järnvägsamt att en sänkning av hastighetsgränserna skulle genomföras. Under behandlingen i utskottet har vi fått ge och ta vaddet gäller våra motionsyrkanden. Vi har här sett till helheten och till vadolika åtgärder som det är möjligt att vidta skulle kunna betyda på det härområdet. Resultatet av detta har blivit att vi anslutit oss till propositionensförslag om att göra de skärpta avgasreningskraven obligatoriska årsmodeller. Vi har i stället fått förståelse för den stora betydelse den framtidautvecklingen av trafikmängder, trafikstruktur och samhällets satsningar påolika trafiksystem har för att begränsa olika miljöförstöringar. Jag vill härunderstryka vad utskottet anför, nämligen att samhället i trafikplaneringenbesitter ett mycket viktigt miljöpolitiskt redskap. Det är därför av stort värde att utvecklingen när detgäller att överföra gods från väg till järnväg noga följs och att vid behovåtgärder vidtas för att uppställda målsättningar skall kunna förverkligas. Vi anser det också vara viktigt att förslag till stora,resurskrävande motorvägssystem, vilkas syfte är att prioriteralandsvägstrafiken, blir föremål för en omsorgsfull och kritisk prövning. Det ärett framsteg när miljöaspekterna särskilt måste beaktas i arbetet medvågplanerna för tiden fram Skärpta avgasreningskrav för personbilar, in. Prot.1985/86:55 1997. Jag ser det som ett kvitto på ett framsteg i miljöarbetet, när18december 1985 och har känt sig manade attreservera sig. Skärptu avgasrenings-kra\' för personbilar, in. Utskottet har även uttalat sig om hastighetsreglernasbetydelse när det gäller att mildra miljöföroreningarna från bilavgaserna. Sålångt som till att föreslå ändrade hastighetsgränser har man inte velat gå, menman vill att regeringen initierar breda och återkommande informationskampanjer.Det är ändå ett steg i rätt riktning - det vill vi notera. Det är således en helhetssyn som styrt vårthandlande vid utskottsbehandlingen. Mycket återstår att göra på det härområdet, men vi ser hemställan i jordbruksutskottets betänkande 11, medundantag av hemställan i mom. 5, som ett första och viktigt steg på dettaområde. Jag vill yrka bifall till reservation 3 och i övrigt till utskottetshemställan. AnL 42 (); behandlade regeringensprogram mot luftföroreningar och försurning. Ett väsentligt inslag i programmetvar förslag om genomförande av skärpta avgasreningskrav för personbilar sarntom införande av blyfri bensin. anslöt sig till förslagen. Den proposition sorn vi har att ta ställning tillinnehåller förslag till riktlinjer för genomförandet av den skärptaavgasreningen och införandet av blyfri bensin. De biltyper som är godkända påden amerikanska marknaden skall kunna användas också i vårt land. Därigenomkommer den bästa avgasreningsteknik som finns i produktion att kunnautnyttjas till fördel för vår miljö. Den tidsplan för genomförandet som regeringen presenteraderiksdagen t våras läggs nu fast. Det är en pressad tidsplan, som för att kunnagenomföras ställer stora krav pä både myndigheter och industri. Den innebärfrivillig övergång till förbättrad reningsteknik - i det här fallet katalytiskavgasrening - redan fr. o. m. Fr. o. m. modellerblir detta obligatoriskt. För att påskynda övergången till de nya, skärptaavgasreningskraven föreslås att bilar som har katalytisk avgasrening skall fåen så mycket lägre bilaccis att den merkostnad som den skärpta avgasreningeninnebär elimineras. Samma testmetoder som tillämpas i skall också användasi . I propositionen redovisas vidare att regeringen beslutatom förbud mot import och tillverkning av blyad regularbensin för användninginom fr. o. m. . Fr. o. m.den 1 juli 1987 blir detförbjudet att sälja blyad bensin vid stationer med flera bensinpumpar om inteblyfri bensin tillhandahålls. Blyfri bensin kan användas avungefär en tredjedel av den svenska bilparken.För att påskynda övergången till blyfri bensin föreslås också endifferentiering av bensinskatten så att blyfri bensin blir billigare. Fr. o. m.den 1 januari 1986 får blyfri bensin lägre skatt. I ett antal parti- och gruppmotioner yrkas attobligatoriet med skärpta krav på avgasrening i enlighet med de amerikanska normerna skall införas an regeringen föreslagit, dvs. fr. o. m. Utskottet har före ställningstagandet i denna viktiga fråga låtit företrädare för myndigheter, bilindustrin, och ut- 38 veckla sina synpunkter införutskottet. radesdärvid mycket klart att det skulle vara nära nog omöjligt att införa ettobligatorium års modeller, beroende på att de detaljbestämmelsersom krävs för detta tar tid att utarbeta. Ett obligatorium kräver ju, tillskillnad från en frivillig lösning, klara och exakta detaljbestämmelser om avgasreningskravensamt hur dessa skall kontrolleras. Det är viktigt, framhöll vid hearingen,ur miljösynpunkt att föreskrifterna är bra från början. Därför måste vi få tidpä oss. Bestämmelser kan vara klara och redovisade enligtinternationella regler tidigast sent uhder . bilmodellercertifieras tidigt 1987. Normalt behövs, sade man, innan bestämmelserslår igenom på färdig bilmodell. Det är alltså ett pressat tidsschema även för1989 års bilmodeller, menade . Från Bilindustriföreningens sida hävdades att etttidigareläggande av obligatoriet skulle medföra stora svårigheter förbilindustrin. Från , vilket hänvisade till,vädjade man till utskottets ledamöter att inte frångå den tidsplan somriksdagen lagt fast och som rnan nu arbetar efter. Det var således mycket klara besked som lämnades från bådemyndigheter och industriföreträdare inför utskottet. Man menade att ettobligatorium var en omöjlighet. Likväl vidhåller mittenpartierna sinaförslag i det avseendet. och är tydligen beredda attlämna sakskälen åt sidan för nöjet att, som de tycks tro, framstå sommiljövänligare än de andra partierna. Men det är i det läget inte miljöns talan som rnan för.Man är tydligen beredd att med öppna ögon söka få att fatta ettbeslut som i realiteten är omöjligt att genomföra. Resultatet om riksdagenskulle fatta beslut enligt mittenpartiernas förslag skulle kunna bli enförsämring av miljön, eftersom den mängd av dispenser som med nödvändighetskulle följa i spåren på ett beslut i enlighet med mittenpartiernas önskemålskulle vara svåra att avveckla . Och kvardröjande dispenserbetyder ökande utsläpp. Det är därför med som vi kan notera att vpk och , sorn anslutitsig till det av regeringen framlagda tidschernat, är beredda att ta ettmiljöansvar när de nu övertygats om att verkligheten är en annan än vadpartierna från början förutsatte. De frångick sina krav och ställde upp förrealismens miljöriktiga linje. Det är värdefullt att det har gått att uppnå enbred enighet om ett ansvarstagande för miljön i denna viktiga fråga. Det är för övrigt märkligt att mittenpartierna nu har såbråttom att visa kraft att de gör tidigareläggning till sin storamiljöinsats. Det är märkligt därför att de när de satt i regeringsställningminsann inte hade så bråttom. Våra motionskrav om åtgärdsprograrn mot bilismensföroreningar avslogs dä regelmässigt. När produktkontrollnämnden föreslog en begränsning avblyhalten i bensin tog den dåvarande borgerliga regeringen på sig attfatta beslutet, och när man väl gjorde det lämnade man så långtgående övergångstideratt beslutet var fullt genomfört i först . Närriksdagen 1978/79 stödde ett socialdemokratiskt motionsförslag om ett Skärpta avgasreningskrav för personbilar, III. Prot.1985/86:55 åtgärdsprogram mot bilismens föroreningar lät regeringen detta bero.Det kom aldrig något förslag från mittenregeringarnas sida. Skärpta avgasrenings krav för personbilar. 111. ni. överlämnades betänkandet Bensin utan blytill den dåvarande regeringen. Enligt förslaget skulle oblyad bensin, om beslutfattades då, kunna vara införd fr. o. m. . Men det betänkandet åt sidan. Om nu önskemål om att genomföra blyfri bensin, somLars gjorde ett stort nummer av från denna talarstol för en kort stundsedan, var så angeläget, varför genomförde ni inte reformen när ni hademöjlighet till det i regeringsställning? Då hände ingenting. I den proposition om åtgärder mot försurningen som ni ladefram togs bilavgasproblemet över huvud taget inte upp. Det skorrar något falskt när samma partier nu vill görasig till miljövännernas företrädare genom ett försök att tidigareläggareformen - ett försök som dessutom bygger på en orealistisk grund. Jag ber att få yrka avslag på motionerna 200yrkande 3, 204 yrkande 1 och 205 yrkande 1. I motion 200 tas frågan om en omläggningav tunga transporter från landsväg till i första hand järnväg upp. Riksdagensbeslut om nya riktlinjer för järnvägspolitiken bygger i väsentligdel på en satsning på kombitrafik, dvs. transport avtrailrar på järnväg. Enligtvad utskottet erfar har efter beslut satt som enav sina uppgifter att söka överföra dieseldrivna vägfordonstransporter tilljärnväg. Från miljösynpunkt är denna omläggning av stor betydelse. Det är också angeläget att miljöaspekterna särskiltbeaktas i arbetet med vågplanerna, vilket nu står i begrepp attpåbörja. Utskottsmajoriteten vill att detta skall ges regeringen till känna. I motion 204 yrkande 2 hemställs om utredning av de s. k.Kalifornienkraven för tunga dieselfordon. Precis detta utreds på regeringensuppdrag av , som lämnar en första delrapport i början av 1986.Det vore att slå in öppna dörrar att bifalla ett krav som redan ärtillgodosett. Därför hemställs om avslag på detta motionsyrkande. Jag ber att få yrka bifall till hemställan ijordbruksutskottets betänkande 11 och därmed till förslagen i propositionen. Under detta anförande övertogförste vice talmanen ledningen av kammarens förhandlingar. AnL 43 () replik: vill gärna framställa sig sommiljövän, men då är det väl ändå ett märkligt argument att säga att vad sominte gjordes nu skall vara en förevändning för senfärdighet på1980-talet. Han talar här om den pressade tidsplanen, men det är faktiskt så,att tekniken i allra högsta grad är känd och använd. säger att det är svårt för naturvårdsverket.Men det är väl samma sak här. Vi måste ändå komma ihåg vad som föreslås iprincip, nämligen att det i införs bestämmelser som redan tillämpas iandra länder. Det kan ju inte ta åratal att läsa och studera vad man har gjortpå annat håll för att få en tillämpning av det i . Sedanskulle jag också gärna vilja kommentera talet om att vi inte har tagit hårt påsakskälen, utan det skulle vara något slags nöje att driva miljökrav. I och försig driver jag dem själv med stort nöje. Men här står faktiskt en stor del avsvenska folket bakom de hårdare kraven. Det ar , det ärfolkpartiet, det är störa delar av moderata samlingspartiet, det är sannoliktstora delar av det socialdemokratiska partiet, i första hand Kvinnoförbundetoch . Och läste jag pä ledarsidan i ,som ändå står socialdemokratin nära, att man beklagade att oppositionen dennagång inte lyckats få gehör för sina krav på tidigareläggning av dennamiljöpolitiska åtgärd. Jag tror, , att det är många som tycker somvi i mittenpartierna och som står kvar vid kravet att vi borde vidta dessaåtgärder tidigare. Skärpta avgasrenings-krav för personbilar, ni. AnL 44 () replik: Jag skulle vilja replikera på en delsynpunkter sorn framförde i sitt inlägg. Till att börja med tror jag inte att en tidigareläggningpå något sätt hade varit omöjlig. En sådan hade varit fullt möjlig. Andraländers inställning i dessa frågor och tidigare införande av avgasreningskravvisar att det är möjligt. och är exempel på detta. Det ärjust det som var anledningen till vårt preliminära ställningstagande. Däremotnär vi analyserade frågan noggrannare och fick del av bl. a. EG-beslutettyckte vi ändå att nackdelarna vägde över. Därför vill jag verkligen inteskriva under på beskrivning av skillnaden mellan de här bådaförslagen. Dessutom kan det kanske vara nyttigt för att påminnasig att stora delar av socialdemokratin mitt under valrörelsen gick ut med ettkrav i denna fråga som gick ännu längre än det som och harpläderat för, nämligen ytterligare ett ärs tidigareläggning. Menar att de över huvud taget inte hadestuderat den här frågan eller funderat kring den? Var det bara ett s. k.utspel, ett miljöutspel som inte hade någon verklighetsbakgrund? Det kan väländå inte vara riktigt. Man hade säkert gjort en värdering och kommit fram tilldetta. Vi har efter allvarligt övervägande kommit till denståndpunkten att regeringens förslag trots allt är mest realistiskt. Det hartagit och det har krävt en hel del tankemöda. Sedan vill jag i vad gällerjärnvägsreservationen verkligen hävda att vi tror på marknadsekonomin, inteminst från miljösynpunkt. Att använda resurser på ett rimligt sätt ärmiljövänligt enligt vårt sätt att se. AnL 45LARS () replik: Jag skulle vilja påminna kammaren om att ettoch är en . Om vi går över till obligatorium för1988 års bilmodeller, så är de tillgängliga ungefär vid halvårsskiftet 1987.Det är självklart en fråga om vad man vill prioritera i arbetet inaturvårdsverket, vad man upplever som väsentligt. Upplever man detta som fråga, kan man naturligtvis ändra sina rutiner. Jag förstår att man harlagt ned mycket arbete på detta förslag. Man har lagt upp en tidsram, och manhar förhandlat. Men ibland kan man få börja om igen, om man därmed kan uppnåstörre miljövärde. Prot.1985/86:55 säger att detta ärden fråga som mittenpartierna har gjort till Skärpta avgasrenings krav för personbilar, m. in. Jag vill säga att det är en bland många miljöfrågor förfolkpartiets del, . Vi har talat om naturvården, vi hartalat omavfallshanteringen, vi hartalat om luftvården, och vi har haft reservationeroch egna synpunkter på en lång rad miljöfrågor utöver denna, talar också litet grand om blyfri bensin.Jag tycker hans diskussion är lika märklig som den har varit när vi hardiskuterat denna fråga tidigare, frågar; Varför har det intekommit förslag tidigare? Enligt departementsutredningen skulle blyfri bensin varatillgänglig 1983, och då hade såvitt jag förstår socialdemokraterna majoritetenoch regeringsansvaret. En annan sak som bör observeras idetta sammanhang är att vi har haft bilavgaskommittén, som undersocialdemokratisk ledning har arbetat . Den kommittén bryddesig inte ens orn att ta upp betänkandet Blyfri bensin i sina diskussioner. Ochi en tidigare diskussion här har sagt; Ja, det är riktigt, rnendet fanns ingen anledning att ta upp den frågan när vi skulle införakatalysatorrening. Det tycker jag är anmärkningsvärt, . AnL 46 ULFLÖNNQVIST (s) replik: Nej, , det var ingenförevändning för senfärdighet, utan det var en exemplifiering av ert handlandesorn jag försökte ge. Naturligtvis är detta en fråga om att ha miljökraven somutgångspunkt. Det har präglat socialdemokratins handlande. Därför har ocksåpropositionen kommit till. Det var den ni inte orkade med nisatt i regeringsställning, trots att ni fick riksdagskrav på er. Densocialdemokratiska regeringen har alltså ingen anledning att söka senareläggadetta viktiga miljökrav en enda dag mer än vad som krävs för att det skall varapraktiskt möjligt att hantera och genomföra. Det är en självklarhet. finns det i handling visat hur man kan ta fram ettsådant här program. finns det framme, och då är det synd att inte också KarlErik och kunnat ansluta sig till den plan som redovisats,för det är den realistiska planen. När säger att kom till sittställningstagande efter allvarligt övervägande, så är det utmärkt. Regeringenövervägde detta allvarligt innan propositionen lämnades. Det var det som varskillnaden. Men det är bra att ansluter sig till den. Till vill jag säga; Ja visst, 1983 skullebestämmelsen om blyfri bensin ha varit i kraft - under förutsättning attrnittenregeringarna orkat ta beslut i frågan. Man räknade nämligen med att detskulle ta ungefär från beslut fram till dess att det var i praktikengenomfört. Hade man orkat ta det beslutet /80 när man hade underlaget, såhade vi haft blyfri bensin 1983, Det vardet, , som jag ville ha sagt i sammanhanget. AnL 47KARL () replik: Det är viktigt att komma ihåg, ,att vad det handlar orn är framtiden. Vi har noterat under tidigare regeringarstid och under den nuvarande att det tycks vara svart att få en majoritet iväljaropinionen att slå igenom i handlingskraftiga åtgärder från regeringen.Det är beklagligt. Frän sida har vi haft planersom har inneburit en snabb hantering av dessa frågor. Jag tycker att man måsteklara ut att vad vi som politiker skall göra är att företräda väljarna,medlemmarna, men också att företräda naturen, som har rätt att överleva. Vi fårinte bara hänvisa till industrin och till administrativa problem, som UlfLönnqvist gör. Jag vill understryka vad jag har sagt, att sammahandlingskraft behövs i fortsättningen när det gäller att hantera frågan om dieselfordonenoch när det galler att komma till skott i fråga orn inhemskt bränsle. Jag tror,, att man behöver stöta på regeringen i de här frågorna. Skärpta avgasrenings-kra v för personbilar, 111. in. AnL 48LARS () replik; Jag uppfattar senaste inläggsom ett erkännande av att socialdemokraterna glömt bort frågan om blyfribensin under den senaste regeringsperioden. AnL 49 () replik: Det handlar om framtiden, säger . Ja visst gör det det - miljöfrågorna handlar om framtiden. Som ettuttryck för kraften i värnandet av miljövärdena, framtiden och kommandegenerationer är denna proposition ett utmärkt exempel. Det är handlingskraftvisad genom den. Naturen har rätt att överleva, säger , Javisst har den det. Också det ar propositionen ett uttryck för. Men, , naturen hade väl rätt att överleva också under de borgerligaregeringsåren, även om det var mycket klent med de initiativ sorn gör detmöjligt för naturen att överleva. Till vill jag bara säga att jag begriper mindreoch mindre av vad det är sorn han åsyftar. Då var detborgerlig regering. En förutsättning för att blyfri bensin skulle kunna finnastillgänglig 1983 var att förslaget då genomförts. Det var ju det ni missade.Det är därför vi inte har blyfri bensin fullt ut i landet . Det hade vihaft om ni hade orkat ta ställning den gången. Försök inte gömma folkpartietsmånande om införandet av blyfri bensin bakom påståendet att socialdemokraternainte agerar. Det var ni som hade bollen, men ni glömde att sparka den i mål. Nusitter den i målet, och det hade varit bra om också forwarden hadevarit med då. Förste vice talmannen anmälde attKarl och anhållit att till protokollet få antecknatatt de inte ägde rätt till ytterligare repliker. Prot,1985/86:55 Skärpta avgasreningskrav för personbilar, in. En övergång till blyfri bensin och katalytiskavgasrening kommer att få stor betydelse för både miljö och hälsa. Om detta ärsamtliga partier i denna kammare överens. Det här är ingen ny fråga, ingen ny enighet, Alla partierhar länge talat om hur angeläget det är att åstadkomma en sådan här övergång.Redan 1979 presenterades också utredningen om blyfri bensin. Något konkretförslag att ta ställning till har dock inte funnits, som framgått av debattenhär - inte . De förslag som den socialdemokratiska regeringen nu arbetatfram innebär att katalytisk avgasrening äntligen blir en realitet. Det innebär att vi kommer attkunna köpa blyfri bensin till lägre pris än den blyade om än tills vidare på fåförsäljningsställen. Detinnebär att regularbensinen försvinner. Det innebär att de som köper 1987 och 1988 ärs bilmodelleroch frivilligt gar över till katalytisk avgasrening kommer att gynnasskattemässigt. Det innebär slutligen att det års bilmodeller- dvs. de modeller som finns i handeln - blir obligatorisktmed avgasrening. Tidtabellen för denna genomgripande omställning - somkommer att påverka alla bilägare , som kommer att påverkavår egen bil- och petroleumindustri, vår handel med andra länder och iförlängningen våra skogar och vår livsmiljö - är mycket snäv, så snäv att vi ivår iver att klara den mött reaktioner från lagrådet. Det har dock inte fåttoss att avstå från den. Vi skall klara obligatoriet till 1989. För dennatidtabell har vi också starka stöd. Det som händer är alltså att en politisk vilja somlänge rört sig på det verbala planet omsätts i praktisk politik. Men vad händerdå? Jo, två av partier förklarar sig vara missnöjda med förslaget.De säger att detta icke duger. Detta är samma två partier som regerade landet,men lugnt "satt med armarna i kors" när andra länder, som här harnämnts, inledde det mödosamma arbetet med att förbereda en övergång till blyfribensin och till katalytisk avgasrening. Det var samma två partier som för sexår sedan gömde utredningen om blyfri bensin allra längst ned i byrålådorna istället för att låta ordsvallet och det känsliga miljösamvetet utmynna ipolitiskt handlande, I och med detta har denna miljöfråga enligt min meningkommit att utvecklas också till en fråga om politisk heder.