prot · G90922 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:22 Förhandlingarnaleddes till en början av förste vice talmannen. 1§ Kompletteringsval till utskott Anf.1 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Socialdemokratiskariksdagsgruppen har som suppleant i efter ReynoldhFurustrand anmält . Förstevice talmannen förklarade vald till 2§ Utökning av antalet suppleanter i vissa utskott Anf.2 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Enligtett till kammaren inkommet protokollsutdrag har valberedningen föreslagit attantalet suppleanter i utrikes- och arbetsmarknadsutskotten skall utökas från 15till 19, i konstitutions-, finans-, försvars-, kultur-, jordbruks- ochnäringsutskotten från 15 till 18, i skatte- och utbildningsutskotten från 15till 17 samt i social- och bostadsutskotten från 15 till 16. Jaghemställer att antalet suppleanter i utrikes- och arbetsmarknadsutskottenbestäms till 19, i konstitutions-, finans-, försvars-, kultur-, jordbruks-ochnäringsutskotten till 18, i skatte- och utbildningsutskotten till 17 samt isocial-och bostadsutskotten tiU 16, Kammarenbiföll denna hemställan. 3§ Meddelande om fyllnadsval Anf.3 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Jagfår meddela att fyllnadsvalen till utskotten kommer att ske vid morgondagenssammanträde. Omett sårskilt statsråd för sysselsättningsfrågor Omansvaret inom regeringen för den statliga löne- och personalpolitiken 4 § Svar på fråga1985/86:58 om ett särskilt statsråd för sysselsättningsfrågor har frågat mig om jag avser att tillsätta ett statsrådmed särskilt ansvar för sysselsättningen . Arbetsmarknadsministern har ett särskilt ansvar försysselsättningsfrågorna, 5 (): Jag får tackastatsministern för svaret på min fråga. Den första delen av svaret tycker jagär fullt tillfredsställande. Där har vi samma uppfattning, nämligen att detinte skall behövas en särskild minister för sysselsättningsfrågor. Den andradelen är litet nedslående. Bakgrunden till min fråga är ju att det inte varitalldeles klart, i alla fall inte här i när oppositionen granskatregeringens poHtik, vem som egentligen har att svara för regeringenssysselsättningspolitiska linje i . Jag tycker att det är bra attstatsministern nu säger att det är arbetsmarknadsministern som har att göradetta. Problemetär bara att de informationer som vi har tillgängliga och de uppfattningar somarbetsmarknadsministern själv har gett uttryck för inte stämmer överens meddetta. Arbetsmarknadsministern skriver t, ex, i en artikel i augusti följande: "Ivår regering är det nämligen så att vi alla, var och en på sitt sätt, ärsysselsättningsministrar. Därutöver har jag ettsärskilt ansvar för arbetsmarknadspolitiken." Avden här artikeln framgår alltså klart att arbetsmarknadsministern inte harsamma uppfattning som statsministern. Min följdfråga till statsministern bHrnaturHgtvis: Har statsministern vidtagit några särskilda föranstaltningar föratt klargöra för arbetsmarknadsministern hur det förhåHer sig? Det hoppas jagatt statsministern har gjort, för då har vi äntligen en chans att få till stånden sysselsättningspolitisk debatt här i , inte bara diskussioner omarbetsmarknadspolitiken. Överläggningenvar härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1985/86:93 om ansvaret inom regeringen för den statliga löne-och personalpolitiken har frågat mig varför ansvaret för den statligalönepolitiken resp, den statliga personalpolitiken är delat mellan tvådepartement. Eftersomden statiiga lönepolitiken är en viktig del av den ekonomiska poHtiken, är detändamålsenligt att ansvaret för denna ligger i . Den statligapersonalpolitiken har en nära anknytning till det förnyelsear- bete sompågår inom den offentiiga sektorn. Jag har därför bedömt det lämpligast attansvaret för personalpolitiken ligger kvar i , 7 (): När regeringen utsåg en särskild löneminister reageradejag mycket positivt. Men när jag upptäckte att lönepolitiken skuHe sorteraunder och personalpolitiken under blevjag litet förvånad. Var fanns kunskapen och konsekvensen i regeringen, frågadejag mig. Jag vill påminna statsministern om att statsministerntillsammans med civilministern och andra statsråd har varit med om attframlägga proposition 1984/85:219, och av den framgår det så klart och tydligtatt regeringen har den alldeles bestämda uppfattningen att personalpolitik ochlönepolitik hör ihop. Jag skall kanske också påminna om att vi just nubehandlar den propositionen i , och skall den upp här ikammaren. Jag skall bara nämna några saker ur propositionen. På s, 8sägs t, ex,: "Det finns nära samband mellan den statliga lönepolitiken ochmöjligheterna att få rätt personal i den statliga verksamheten," Detta ärmycket väl utvecklat . På s, 10 sägs om chefsrekryteringen hur viktigtdet är att lönepolitiken hänger ihop med personalpolitiken. Här står också omandra delar av personalpolitiken att den är avhängig av vilken lönepolitik manför. Jag skulle vilja rekommendera statsministern att ge någramedarbetare i uppdrag att se över detta och undersöka om ni inte bordeomorganisera arbetet inom regeringen på den här punkten. Jag är tacksam för vänligaomtanke. Vi har faktiskt funderat rätt mycket på det här. Inomcivildepartementet pågår mycket av förnyelsearbetet inom den offentliga sektorn.Där finns de stora verken, statskontoret, osv., som har meddetta att göra. Den enda slutsats jag kan dra är att det förvisso krävsett mycket nära samarbete mellan civilministern och löneministern för att dethär skall fungera på ett tillfredsställande sätt. 9 (); Tack för att herr statsministern utvecklade ytterligarelitet tankar. Jag har viss förståelse för det som står i tredje stycketi svaret till mig om förnyelsearbetet, som statsministern också påpekade nu.Men mot detta skall ju vägas hela denna proposition som ni lägger fram, som påalla möjliga sätt lägger tyngd uti att det finns ett samband mellan lönepolitikoch personalpolitik. När man anställs är det ju inte bara en fråga omkontantlönen, vilket också framgår av propositionen. Det är också en fråga omvilken trygghet du får, vilken utbildning du får, vilken utveckling du får,vilka karriärmöjligheter du har och vilka slags luncher du får möjlighet till,vad det är för företagshälsovård och vad det blir för medbestämmande. Alltdetta är personalpolitik, och Om ansvaret inom regeringen för den statliga löne- ochpersonalpolitiken Om det socialdemokratiska kravet på införande avrepublik det hängerverkligen intimt ihop med lönepolitik. Än en gång rekommenderar jag statsministern att funderaytterligare en gång. Överläggningen var härmed avslutad. Om kravet på visum förinresa i i 6 § Svar på fråga 1985/86:142 om detsocialdemokratiska kravet på vissafall införande av republik har stäHt en fråga till mig omdet socialdemokratiska partiprogrammets republikkrav. Mitt svar är att det inte är aktuellt att göra någraförändringar i det svenska statsskicket, 11 (); Jag ber att få tacka statsministern för svaretpå min fråga. Det är tyvärr inget helt klargörande svar. Jag frågade nämligenom statsministern tog avstånd från riksdagsman hätska angrepp motden svenska monarkin. får man ett intryck av att statsministern försökersätta sig på två stolar. Han försöker lugna de många svenskar som är upprördaöver det språk som en socialdemokratisk riksdagsman har använt mot statschefenoch den stora majoritet av svenska folket som faktiskt slår vakt om monarkin.Till den kategorin hör också många inom det socialdemokratiska partiet, frutalman. Risken med att sätta sig på två stolar är att man med ettbrak ramlar i golvet. Många med mig menar säkert att det är svagt att landetsstatsminister inte kan kosta på sig ett rejält avståndstagande från det grovaspråk som Gadd har använt. Om kungen sade han ordagrant: "Låt honom gå påen AMS-kurs, så kan han lära sig att göra någon nytta," Jag frågar nu direkt ; Anser attkungen inte gör någon nytta ? Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1985/86:70 om kravet på visum för inresa i i vissa fall har ställt en fråga till mig omde svenska viseringsreglerna för medborgare i och DDR som innehartjänstepass, ingick ett viseringsfrihetsavtal medPolen. Därigenom infördes viseringsfrihet för alla polska medborgare oavsettvilken typ av pass de innehade: suspenderade avtalet . Påsvensk sida återinfördes viseringstvånget för polska medborgare i maj 1982.Åtgärderna i och omfattade emellertid inte innehavare avdiplomat- och tjänstepass.Den viseringsfrihet som råder för innehavare av polska diplomat- ochtjänstepass är således en återstod av suspenderadeviseringsfrihetsavtal. I förhållande till DDR finns inget viseringsfrihetsavtal.Viseringstvång gäller för samtliga medborgare i DDR oavsett passinnehav. 13 (); Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Många tycker säkerligen att det är egendomligt att maninte behöver visum när man är utrustad med ett tjänstepass. Med tanke på demånga märkliga besök som gjorts av polska medborgare speciellt i södra detta kanske som ännu mer märkligt. Helt klart har avsikten varit attkartlägga vissa personers dagsprogram eller rättare sagt dygnsprogram,kartlägga militära anläggningar, hamnar, flygplatser osv. Det finns ett otalexempel på detta . Denna verksamhet sker naturligtvis mycket enklare om dessapolska medborgare inte behöver visum för att resa till , utan kan klaradet hela genom att vara utrustade med tjänstepass. I är vi många som är djupt oroade över denverksamhet som bedrivs, och vi tror att det skulle vara litet svårare om dessapersoner behövde ha visum för inresan till , även om de är utrustade meds. Med tanke på vad som har förekommit frågar jagutrikesministern om han inte är beredd att vidta några förändringar på den härpunkten. Överläggningen var härmed avslutad. Om fortsättningen av arbete 8§ Svar på fråga 1985/86:127 om fortsättningen av arbete har frågat vilken planeringsom finns för att även en eventuell förlängning av skallkunna föriäggas till . Enligt beslut av i utgörStockholmskonferensen första fasen i en förhandlingsprocess om förtroende- ochsäkerhets-skapande åtgärder och nedrustning i . tog dock inteställning till när den första fasen skall vara avslutad. Beslut därom kanheller inte fattas av utan enbart av ett nyttuppföljningsmöte. Ett sådant kommer att hållas i med början i november1986. . Därför är det för tidigt att uttala sig om Stockholmskonferensensfortsättning. Jag vill dock erinra om att värdskapet för de möten ochförhandlingar som äger rum inom ESK brukar rotera mellan de olika länderna.Inom pågår emellertid en genomgång av de praktiskaförutsättningarna i det fall att de deltagande länderna - trotsrotationsprincipen - skulle önska ett fortsatt svenskt värdskap. Prot.1985/86:22 Anf. 15 (): 7 november1985 Pru talman! Jag ber att få tackautrikesministern för svaret. Om de franska kärnva- '" '"'''"'"ggör utrikesministern en liten, förhoppningsvis oavsiktlig, penproven iPolynesien ontolkning av min fråga. Jag har inte frågat om en eventuellföriängning. Det gäller väl inte heller, det framgår av det utdelade svaretsandra stycke, någon förlängning, utan i så fall blir det ett återupptagande avkonferensen. Det måste ju, som det också sägs i svarets andra stycke, fattasett nytt beslut av uppföljningskonferensen i , om det över huvud tagetskall bli en ny omgång av det som kallas för , nämligenförhandlingarna om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder. Det kan synas tidigt att väcka denna fråga , eftersom viförst måste få ett resultat här i förenligt med mandatet, av militärbetydelse, omfattande hela , försett med möjligheter till verifikationosv. Vi måste också, vilket är ännu svårare, få en sammanvägning av ESK:s olikaprocesser i , Det är därför inte alls säkert att det blir någon uppföljningöver huvud taget, men låt oss hoppas att det blir en sådan. står det klart att våra utländska gästeruppskattar som konferensort. Man har t,o, m, sagt mig att myterna omsvenskarnas ovänlighet och blygsamhet och vårt ogästvänliga klimat är just baramyter och att allting är mycket bra. Det är glädjande att det inom finns enviss praktisk framförhållning. Frågorna beträffande omförhandling när detgäller lokalkontrakt och möjligheterna att låta organisationerna övervintramåste man kanske trots allt ta itu med , även om det kan dröja i värstafall , innan arbete kan återupptas. Jag hoppas att vi är överens om att det vore positivt omresultatet här i kunde bli sådant att det bäddar för att vi kommervidare i detta viktiga arbete, och då gärna i vår egen huvudstad. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på fråga 1985/86:150 om de franskakärnvapenproven i har frågat mig på vUket sättSverige avser markera ett avståndstagande från de franska kärnvapenproven. genomförde vidMururoa-atollen i ett kärnvapenprov. Den tar avstånd från dennakärnvapensprängning, liksom från varje annat kärnvapenprov, arbetarsedan många år tillbaka aktivt i såväl FN som nedrustningskonferensen i Geneveför att få till stånd ett fullständigt förbud mot kärnvapenprov, FN;sgeneralförsamling har med stora majoriteter under en följd av år krävt ettfullständigt förbud mot kärnvapenprov. Normalt kommenterar vi inte enskilda kärnvapenprov, som desenaste åren ägt rum med en genomsnittlig frekvens av ett prov . Huvudpartenav dessa prov genomförs för övrigt av och . Men detta franskakärnvapenprov måste sägas ha genomförts under speciella omständigheter. Provetutfördes under stor publicitet, i närvaro av franska regeringsmedlemmar och pådagen för FN;s 40-årsjubileum. Under president besök i i fjolunderströk regeringen den vikt vi fäster vid ett fullständigtkärnvapenprovstopp. Regeringen hyser förståelse för de meningsyttringar somkommit till utryck mot de franska kärnvapenproven i och följernoggrant utvecklingen i området. Från svensk sida har vi därutöver - i dettafall - uttryckt uppfattningen att med genomförandet av provet påFN-dagen visar stor okänslighet. Prot, 1985/86:22 Om utresetillstånd för dottern till estniskt flyktingpar 17 (): Jag ber att få tacka utrikesministern försvaret på min fråga. Jag vill också passa på att hälsa välkommentill den nya befattningen och säga att jag hoppas på ett gott samarbete. Men dåbehövs det förstås litet bättre svar än det som jag har fått , för nog ärdet dåligt. Det var en utmaning mot världsopinionen när Frankrikevalde att just på FN-dagen företa ett nytt kärnvapenprov i , Detgjordes till yttermera visso till en stor spektakulär händelse med deltagandeav, som utrikesministern säger, franska politiker med premiärminister ispetsen, nonchalerar totalt befolkningens protester motkärnvapenproven och befolkningens hälsotillstånd. Vi känner också till denskandalösa behandlingen av Greenpeacefartyget , Jag har läst statsministerns och förre utrikesministernstal i FN, men där sägs ingenting om de franska kärnvapenproven. Jag tycker inteatt det räcker att man hänvisar till att arbetar för ett fullständigtprovstoppsavtal. Vi måste också kunna medverka i FN och på andra sätt för attskapa opinion mot de franska kärnvapenproven och stödja befolkningen i dessprotester. Det tragiska är ju att fransmännen är så upptagna av sin egenstorhet som kärnvapenmakt att de inte intresserar sig det minsta för de farorsom de utsätter andra för. Just på grund av deras brist på insikt borde detvara desto mer angeläget för att medverka till att skapa opinion motderas kärnvapenprov. Av svaret framgår att man under president i tydligen inte diskuterade de franska kärnvapenproven, utan mandiskuterade enligt svaret endast ett fullständigt provstopp. Överläggningen var härmed avslutad. 10§ Svar på fråga 1985/86:154 om utresetillstånd för dottern till estnisktflyktingpar har frågat mig vilka åtgärdersom har vidtagits från svensk sida för att förmå de sovjetiska myndigheternaatt bevilja utresetillstånd för dottern till ett estniskt flyktingpar. öm behandlingen av asylsökande Utrikesminister röm förklarade i den 18april, att när en ny ansökan om utresa för flickan lämnas in, är vi beredda atthos de sovjetiska myndigheterna uttala vårt stöd för denna. Någon sådan nyansökan har emellertid ännu inte lämnats in till vederbörande myndighet iSovjetunionen. Vi har dock anledning att förmoda att den kan lämnas in inom denallra . Vi kommer då att hos de sovjetiska myndigheterna aktivtverka för att denna ansökan bifalles. Jag vill tillägga att sovjetiska myndigheterunder hand redan erinrats om vår förhoppning att frågan snart skall kunnalösas. 19 (): Först av allt ber jag att få tackautrikesministern för svaret på frågan. Jag vill även tacka för att man faktiskthar gjort insatser när det gäller denna fråga. Det finns inte någon anledningatt här i debattera frågan, men det finns anledning att understrykaatt vi - , svenska folket och regeringen - av humanitära skäl inte kanacceptera att en tvåårig flicka hålls borta från sina föräldrar och nekasutresetillstånd. Det finns också anledning att påminna om att detta är ettbrott mot . Jag blev dock litet besviken när utrikesministern hävdadeatt någon ny ansökan inte har lämnats in. Jag tror nämligen att det är väl käntbåde på UD och på annat håll att det här paret ett otal gånger har försöktlämna in en ansökan, men att de sovjetiska myndigheterna på olika sättbyråkratiskt krånglar, därför att de inte vill ha något att göra med dennaansökan. Jag tycker inte att den skall behöva avvakta attden sovjetiska regeringen i byråkratisk ordning accepterar att den nya ansökaninlämnas. Denna ansökan finns ju. Paret har på olika sätt försökt få ettutresetillstånd för sin dotter. Jag tycker att det vore bra om utrikesministernklargjorde sin ståndpunkt i denna fråga, men även klargjorde sin syn på hur densvenska regeringen ser på hur den här typen av brott mot Helsingforsavtaletpåverkar möjligheterna för ett förtroendefullt samarbete mellan vårt land ochSovjetunionen. Överläggningen var härmed avslutad. 11§ Svar på fråga 1985/86:91 om behandlingen av asylsökande i har frågat mig om jagär beredd att vidta förändringar i gällande bestämmelser så att tveksamhet frånpolisens sida vad gäller behandlingen av asylsökande inte uppstår. Frågan ärställd mot bakgrund av att uppgifter förekommer i massmedia om att asylsökandevid gränsen blir godtyckligt och olika behandlade. Enligt skulledet t. o. m. talas om övergrepp från polisens sida. Det finns klara regler för hur polisen skall bemötaallmänheten, oavsett om det gäller svenska eller utländska medborgare. Dessaregler återfinns såväl i polislagen som i de olika speciallagar polisen har atttillämpa. En utlänning som söker asyl i skall behandlas med förståelseoch respekt. poliseninte följer gällande bestämmelser utgår jag från att ellerde rättsvårdande myndigheterna, JO eller JK, ingriper. Beträffande utlänningslagen har jag svårt att förstå atttillämpningen av dess regler skulle kunna förorsaka något större mått avtveksamhet från polisens sida. Jag är därför på denna grund inte för närvarandeberedd att föreslå några ändringar i utlänningslagstiftningen. I dettasammanhang vill jag erinra om att regeringen tillsatte en särskildutredning för att se över asylförfarandet vid gränsen. 21 i (m): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag harställt den här frågan på grund av att det i massmedia har förekommit en kanonadav beskyllningar mot framför allt Trelleborgspolisen och dess sätt att uppträdai samband med flyktingärenden. får jag beskedet att statsrådet inte ärberedd att vidta några förändringar. Statsrådet anser tydligen att det sätt påvilket polisen i sköter sig är korrekt och att man där följergällande regler och bestämmelser. Detta är en mycket besvärlig fråga för framför alltTrelleborgspolisen, som bestämt hävdar att man följer de regler som gäller förverksamheten. Ändå blir man hårt kritiserad. Det finns säkert mer änen polis i som skulle behöva ett klart stöd från statsrådets sida iform av ett uttalande, där det klart poängteras att det inte finns någonberättigad kritik mot Trelleborgspolisens handlande. Jag skulle sätta stortvärde på om statsrådet här ville förklara att hon är nöjd med det sätt påvilket polisen i uppträder. Överläggningen var härmed avslutad. 12§ Svar på fråga 1985/86:134 om civilingenjörsutbildningen Per har frågat mig om jag för riksdagenvill redovisa på vilket sätt minskade kvalificerade lärarinsatser enligtregeringens mening skulle kunna vara till fördel för utbildningskvaliteten. EnHgt beslut skall regeringen lägga framförslag om en förlängning av arkitektutbildningen ochcivilingenjörsutbildningen från 160 till 180 poäng. Beslutet förutsätter attförlängningen i sig kan genomföras utan ökade kostnader. Civilingenjörsutbildningen karakteriseras av en stor delschemalagd undervisning, . Om en förlängning avutbildningen skall ske inom ramen för oförändrade resurser måste utbildningengenomföras på ett annat sätt än tidigare, t. ex. genom att de första årenskurser läggs ut än . Mot bakgrund av en sådanförändring har velat ställa frågan om balansen mellanschemalagd undervisning och självstudier är väl avvägd. Syftet med uppdraget till UHÄ har självfallet inte varitatt se om man kan skära ner insatsen av kvalificerade lärare icivilingenjörsutbildningen. Tvärtom har syftet varit att pröva förutsättningarna för enomfördelning av undervisningsinsatserna så att mera kvalificerad lärarpersonalengageras i ökad utsträckning och beroendet av inte färdigutbildade eller heltnyblivna civilingenjörer minskas i motsvarande mån. En minskning avundervisningstätheten skulle kunna vara ett sätt att åstadkomma en sådankvalitativ förstärkning inom oförändrade kostnadsramar. Jag avser att återkomma till frågan om kvalitetshöjandeåtgärder i nästa budgetproposition. 23 PER (): Först ber jag att få tackautbildningsministern för svaret på min fråga. Bakgrunden till denna känner vialla till, nämligen att dras med en alldeles osedvanligt besvärandebrist på tekniker. Mycket talar för att framgångar på den internationellamarknaden, om det inte görs drastiska insatser för att förbättra kvaliteten ochöka förutsättningarna för en god teknikerutbildning, kommer att hämmas på grundav att vi inte förmår att producera en teknikerutbildning som är av en kvalitetoch som sker i en takt som svarar mot det svenska samhällets behov. Det var bakgrunden, fru talman, till att en enigopposition faktiskt lyckades driva regeringen till att sätta sig nedoch fundera över hur teknikerkrisen skulle kunna lösas. Ett sätt, saderegeringen, var att pröva huruvida man inom ramen för den tekniskakvalificerade utbildningen skulle kunna minska de direktaundervisningsinsatserna och anordna undervisningen så, att beroendet avinsatser av innehavare av assistent- och doktorandtjänster minskar. Jag tror att utbildningsministern förstår att många av osssom drev fram regeringens uppdrag att se över teknikersituationen tog oss förpannan när vi läste om regeringens uppdrag till universitets- ochhögskoleämbetet. har här, fru talman, inte lyckats förklarahur det kan komma sig att en minskad undervisningsvolym skulle kunna innebäraen bättre kvalitet på utbildningen. Därför kvarstår den preliminära slutsatssom många av oss drog för länge sedan, nämligen att regeringen av någonoutgrundlig anledning bestämde sig för att medvetet bryta mot riksdagsbeslutet. Min fråga nu till ; Överger regeringen tanken på att minska undervisningsvolymen inom denkvalificerade tekniska utbildningen eller är det, trots UHÄ:s mycket kraftigaavståndstagande från denna - förlåt uttrycket - bisarra tanke, fortfaranderegeringens uppfattning att detta skulle kunna var någonting att överväga ocksåframöver? Jag ber att få exemplifiera Per Unckelscitatkonst. I sin första fråga bad han regeringen tala om på vilket sättminskade kvalificerade lärarinsatser enligt regeringens mening skulle kunnavara till fördel för utbildningskvaliteten. Men tidigare i samma fråga har PerUnckel sagt att det uppdrag som regeringen gav till UHÄ var "att undersökamöjligheterna att minska de direkta undervisningsinsatserna och att anordnaundervisningen så, att beroendet av insatser av innehavare av assistent- ochdoktorandtjänster minskar". Om försöksverksamhet med mindre vindkraftverk