prot · G909101 · 1985-12-31 00:00:00 — Mom. 1(ytterligare bidrag fill och skola) Utskottets hemställan - som ställdes mof reservation 6 avYlva och - bifölls med acklamation. Mom. 2 (avveckling av bidraget filllöntagarorganisationer) Utskottets hemsfällan - som ställdes mof reservation 7 avPär m,fl, - bifölls med acklamafion. Mom. 3 Ufskoltets hemsfällanbifölls. Mom. 4 (principerna för fördelningen av bidraget filllöntagarorganisationer) Utskottets hemsfällan - som ställdes rnot reservation12 av och - bifölls med acklamation. Mom. 1(elever med medicinskt handikapp) Utskottets hemställan bifölls med 283 röster mot 12 förreservafion 13 av , 1 ledamot avstod frän atf rösta. Mom. 2 (anslag fill Länsskolnämnderna) Utskottets hemställan bifölls med 230 röster mot 65 för reservation14 av m, fl, 2 ledamöter avstod från aff rösta. Om en ny landsvägsbro över Ljusnan i ,m. Mom. 1(medieundervisningen i skolan) Utskottets hemställan - som ställdes mof reservation 17 av - bifölls med acklamation. Mom. 2 (anslag till Länsskolnämndernas utvecklingsstöd) Utskottets hemställan - som ställdes mof reservation 18 avBirgitta Rydle m,fl, - bifölls med acklamafion. 8 § På förslag av andre vice talmannen beslöt kammaren kl,14,35 att ajournera sina förhandlingar till kl, 15,00, dä dagens frågestundskulle börja. 9 § Förhandlingarna återupptogs kl, 15,00, 10 § Svar på fråga 1985/86:419 om en ny landsvägsbro överLjusnan i , m. m. har frågat mig om jag är bereddatt medverka till aff medel anvisas i nästa komplefferingsproposition, så attarbetet kan påbörjas när det gäller landsvägs- och järnvägsbro över Ljusnan iSöderhamns kommun, Def är ännu för tidigt att säga vad åretskompletteringsproposition kommer atf innehålla. Det gäller såväl omfattning sominriktning av eventuella åtgärder. Beredningen inom avseendekompletteringsproposifionen har påbörjats. Om regeringen skulle komma afföverväga någon form av tidigareläggning av investeringar, kommer givetvis dessabåda projekt att finnas med i bedömningen. 41OLLE ÖSTRAND (s): Jag ber att fä tacka arbetsmarknadsministernför svaret. Jag hade naturligtvis trott att jag skulle få eff definitivt beskedom att vi skulle få de begärda pengarna. gick man uf med ettpressmeddelande både från och frånkommundepartementet om att den aktuella landsvägsbron skulle byggas i sambandmed att 32 milj, kr. Prot.1985/86:101 anslogs, och detta uppfattade vi självfallet som ett löfte. 20 mars1986 hade kommit in och man upptäckteatf def fattades 13 milj, kr, blev det här ~ ,, , 7. bygget inte av. Besvikelsen blev naturligtvis mycketstor. Omanställning av pilo- ""' o j j. o j Arbetsmarknadsministern måsteförsta aft def är en omöjlig uppgift för ter frånflygvapnet vid ° ' civih svenskt flygföre tag mig aftförklara för de hundratals byggnadsarbetare som går utan arbete i området ifråga atf brobygget infe kunde startas, därför atf det fattades 13 milj, kr.Efter atf ha fått def negafiva beskedet har man genom fidningarna kunnatkonstatera att regeringen har satsat miljardbelopp i andra delar av landet föraff klara de struktur- och sysselsättningsproblem som uppstår. är såledesen omöjlig uppgift för mig att förklara detta. Jag tycker atf def är bra atf regeringen har gått in ochsatsat miljardbelopp i , Av de pengarna gär ungefär 800 milj,kr, fill väginvesteringar. Jag tycker att def är bra atf man har gjort sammaledes närdet gäller , Jag tycker atf def är bra att man satsar många hundramiljoner i för aft klara de problem som finns där. Av dessapengar har 138 milj, kr, avsatts för väginvesteringar. Jag tycker att det är bra aft man har gått in med ettvarvsstöd på över 900 milj, kr. Allt defta är mycket bra, och def visar att def finns envilja aft klara av strukturproblemen, Jag kan i detta sammanhang tala om aft vi har förloratlika många jobb i som man har förlorat i ochMalmöregionen, Det är bara det atf det i har förlorats arbeten underen . har vi stora problem framför oss, och def ärdärför som jag vill uttrycka en förhoppning om att vi får pengartill nämnda brobyggen i nästa komplefferingsproposition. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på fråga 1985/86:434 om anställning av piloterfrån flygvapnet vid civilt svenskt flygföretag har frågat mig om jag avservidta någon åtgärd för att motverka att stafliga åtgärder förhindraranställning av piloter frän flygvapnet vid civilt svensktflygföretag. Det finns omkring 400 stridspilofer iflygvapnet. För atf behålla så mänga piloter atf flygvapnets flygplan kanutnyttjas fullt uf behöver ca 25 piloter nyutbildas om inga avgångarsker. Fram var efterfrågan på militära piloter mycket litenfrån de civila bolagen. Den ökade dock drastiskt , Def är av säkerhetspolifiska skäl inte möjligt atf låtaflygbolagen brand- skatta flygvapnet på piloter. Därför infördes en spärr, som innebär atf flygbolagen endast får anställa sammanlagt ett tjugotal piloter 38 1985-1986, Vilka som omfattas avbegränsningarna har preciserats av chefen Men det räcker naturligtvis infe aff bara försöka skydda flygvapnetgenom sådana åtgärder. Den civila pilofufbildningen måste utökas. De militärastridspiloternas förmåner behöver förbättras, och de måste fä bättremöjligheter atf kunna flyga andra plan än stridsflygplan. Förnärvarande förs förhandlingar i om löneförmåner för demilitära flygförarna. Förhoppningen har varit aft redan under år 1987få fram så många civila piloter atf flygbolagens efterfrågan påflygvapenpiloter minskar. Detta har omintetgjorts genom atf bolagen infe harkunnat ställa flyglärare fill förfogande. Därför har begränsningarna förlängts.Regeringen har bedömt aff högst tio piloter kan få rekryteras av flygbolagenunder , Varje ökning av denna kvot fär negativa säkerhetspolifiskakonsekvenser, Def skall på intet sätt döljas aft denna begränsning har ettpreventivt syfte. Avsikten är att försvåra och försena eventuella övergångarfill bolagen som utbildningen av militära piloter ökar. De regler som skall gälla för är 1987 har ännu inte utformatsfill alla delar. Det beror på flera faktorer, t, ex, omfattningen av den civilapilofufbildningen, utfallet av löneförhandlingarna m,m. Jag är inte beredd aff utöka det antalpiloter som flygbolagen kan få anställa , Om anställning av piloter från flygvapnet vid civihsvenskt flygföretag Anf, 43LARS DE (): Jag tackar försvarsministern för svaret på frågan. Till aft börja med vill jag understryka atf def avförsvarspolitiska skäl naturligtvis är nödvändigt aft säkerställa tillgången päaktiva piloter i vårt flygvapen. Denna försvarsgrens betydelse för vårsäkerhetspolitik är stor, och kostnaderna för att anskaffa och vidmakthållamoderna flygplan och operativa baser är avsevärda. Om brist på fullt utbildadeoch tillgängliga piloter skulle minska värt flygvapensinsatsberedskap eller uthållighet i strid vore det utomordenfligt allvarligt. är def för en demokrati synnerligen önskvärt aftde metoder som från statens sida används för atf hälla kvar piloterna vidflygvapnet stämmer någorlunda väl överens med de på den svenska arbetsmarknadengällande spelreglerna. Om hänsyn fas till statens dominerande inflytande i SAS,Linjeflyg och Swedair är ett av statsmakterna dikterat förbud för dessa företagatt anställa piloter från flygvapnet nästan att jämställa med ett yrkesförbud -den civila flygverksamheten utanför dessa fre företag i är ju jämförelsevisliten, Def yrkesförbud som fillämpas i andra länder är av annan karaktär, mendem brukar vi i ej sällan kritisera. Vad beträffar de tvä piloter som föranlett min fråga,önskar de rätt att fa civil flyganställning först - i är genomgår debåda på egen bekostnad kompletterande civil flygutbildning, I en skrivelse frän chefen för flygvapnet den 29 augusti1985 - dvs, sä sent som för - sägs ordagrant:"Företrädare för försvarsdepartementet har bekräftat aff inga planerfinns aft förlänga varaktigheten utöver den tvåärsperiod som överläggningarnamed flygbolagen berört," Dessa tvä år var 1985 och 1986, svar tycks framgå atf de om yrkesförbud påminnande Om höjt statsbidrag till gymnasieskolan Capellagården Prot.1985/86:101 åtgärderna avses bibehållas även , vilket ärbeklagligt och för de i min frågaberörda, under civil utbildning varande, piloterna direkt tragiskt. Det skullevara värdefullt om statsrådet i en replik kunde upplysa om hur länge detfa omyrkesförbud påminnande tillstånd skall upprätthållas och med vilka åtgärder detavses bli avskaffat. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på fråga 1985/86:436 om höjt statsbidrag tillgymnasieskolan Capellagården har frågat mig om jag avseratf vidta åtgärder i syfte att Capellagården erhåller samma statsbidragper elev som skolor med likartad utbildning redan får. Utgångspunkten för frågan är ett uttalande i proposition1983/84:118 om fristående skolor på gymnasial nivå, där def sägs aftstatsbidraget per elev / princip bör vara lika stort för likartadeutbildningar. Jag vill här understryka uttrycket "i princip",därför atf def nya statsbidraget ju utformades för att ge de gamla skolorna ihuvudsak oförändrat bidrag jämfört med tidigare och med hänsyn tagen till derasolika lokalkostnader och möjligheter atf från andra häll fä ekonomiskt stöd. Skolöverstyrelsenhar i tvä anslagsframställningar tagit upp frågan, I anslagsframställningen /86 föreslog SÖ enjustering av statsbidragen som innebar sänkta bidrag f<!\ vissa avkonstskolorna och höjda för andra samt vissa förändringar i sättet aft beräknabidragen. Regeringen valde aff lämna förslaget utan åtgärd och infogståndpunkten atf det knappast kan vara rimligt annat än i undantagsfall attsänka def statsbidrag pä vilket en skola byggt upp sin verksamhet. En förändring av statsbidraget för en skola mäste därmedinnebära en ökad kostnad för staten. Det är därför angeläget att se till atf deytterligare bidrag som skall ges kommer de skolor fill del som har detekonomiskt mest besvärligt, SÖ avstod från aft lägga fram några förslag ianslagsframställan /87 i avvaktan på aff få in ytterligare eff årsbokslut med nu gällande statsbidragssystem. Ett sådant beslutsunderlagföreligger . Från flera av skolorna, bl, a, från Capellagården och effpar av de skolor som Capellagården valt atf jämföra sig med, föreliggeransökningar om höjda statsbidrag, Def är min ambifion atf försökabidra fill aff de fristående skolorna som har statsbidrag skall kunna fortlevaoch utvecklas. Anf.45 (); Jag ber atf fåtacka statsrådet för svaret på min fråga, Capellagården på är enutomordentligt fin skola, vilket också slagit fast i ettremissyttrande alldeles , Capellagårdenhar ett sådant värde aff dess framfid infe får äventyras på grund avotillräckliga eller felaktigt beräknade statsbidrag, Eff rimligt krav är att likartad utbildning skall fålikartade statsbidrag, sä atf man därmed kan arbeta under samma villkor ochförhållanden. Den principen gäller infe för Capellagården, Till exempelvis CarlMalmsfens verkstadsskola i utgår ett mer än dubbelt så högt bidragper elev som fill Capellagården, trots atf man arbetar efter samma läroplan. Enutjämning är därför mycket angelägen och bör genomföras, Defta uttalade också 1984 genom atf slå fast atfdenna princip borde uppnås så snart tekniska och ekonomiska hinder hadeundanröjts. Hur kommer det sig dä aft def infe varit möjligt attuppnå detfa blygsamma mål och genomföra beslut? Skall def verkligenbehöva vara på def sättet atf ledningen för en skola måste skriva på växlar föratt kunna klara löner och andra kostnader och hålla verksamheten i gång? Jag vill också påpeka aff def i budgetpropositionenföreslås 3 milj, kr, just för att hjälpa de skolor som vid övergäng fill ettnytt statsbidragssystem fär ekonomiska svårigheter. Varför har infeCnpellngården fått hjälp av detta anslag som ändå finns? Capellagården lever utomordentligt farligt. Dess ekonomiär djupt skadad av def system som hiffills tillämpats, Regeringen är ytterst angelägen om atfunderstödja de fristående skolor där konst eller konsthantverk spelar en storroll i utbildningen. Det är emellerfid sä aff kostnaderna per elev varierar,delvis beroende pä skolornas storlek, Def finns skolor som har 16 elever ochskolor som har bortåt 200 elever. Jag vill ocksä säga, atf när Capellagården jämför sig medandra skolor, jämför man sig alltid med , som ligger iStockholm, Man kunde jämföra sig också med andra skolor som har lägre ersättning.Av de 20 skolor som får ersättning, därför aff de bedriver en utbildning somden vanliga gymnasieskolan infe kan ge, kommer Capellagården på sjätte plats ifråga om bidragets storlek, 47 (): i arbetar eftersamma läroplan som Capellagården, Jag har infe krävt, och inte heller Capellagården, aftCapellagården skall ha exakt lika högt statsbidrag som , men skillnaden är alltför stor som reglerna nu har utformats.En justering uppåt fill en nivå som gör def möjligt att arbeta utan hot om atfbehöva gä i likvidation - eller hamna i en liknande situation - anser jag varaett rimligt krav, eftersom såväl som utbildningsministern harslagit fast att det är angeläget atf skolor av den här typen skall fortleva.Man skall inte vara tvungen aft leva på ruinens brant, osäker om framtiden dagför dag, för att kunna bedriva undervisning. Det är ett måttfullt krav. 1985/86:10120 mars 1986 Om höjt statsbidrag till gymnasieskolan Capellagården Prot.1985/86:101 Anf. 48 Utbildningsminister : Herr talman! Jag tror infe ntf detfinns några delade meningar mellan oss i Om exporten av vapen system Jag vill ändå nämna att Capellagården under föregående budgetär fickeff engängsbidrag på , vid sidan av def ordinarie statsbidraget, bl,a, för aff lösa vissa lån. 49 (): Jag noterar att utbildningsministern och jag har enlikartad uppfattning om värdet av Capellagårdens fortlevnad, och jag tar dettasom utgångspunkt för antagandet aft en justering av bidraget kommer atf ske.Jag önskar också aft uppjusteringen, även om den är måttfull, kommer aft skesnarast möjligt. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på frågorna 1985/86:431 och 433 om exporten avvapensystem har frågat om regeringen underår 1986 beviljat tillstånd till export av kanoner till och om detfai så fall stämmer med de av fastslagna riktlinjerna för svenskvapenexport, Berfil Måbrink har frågat om regeringen beviljattillstånd fill export av hela vapensystem fill och och vadsom i så fall föranlett defta. Jagbesvarar frågorna i eff sammanhang. Som bekant kommenterar regeringen av sekretesskäl infeenskilda affärer pä krigsmaferielomrädet. Dessa är föremål för samråd med denrådgivande , har exporterat vapen till ,Sä är fallet även under innevarande år. Till tilläts sådan vapenexportsom är en uppföljning av fidigare gjorda åtaganden. Dessa leveranser sker i enlighetmed de av fastlagda riktlinjerna för svensk krigsmaterielexport. 51MARIA (): Jag ber aft få tacka statsrådet för svaret,även om det infe var mycket till svar jag fick. Det är märkligt att vägrar atf kommenteraaffären med , Det förekommer mycket klara uppgifter, infe minst fränBofors, om aff man har fått tillstånd beviljat för export av kanoner tillIndonesien, Det lär ocksä ha diskuterats i den rådgivande nämnden. Inte har det förekommit export av helavapensystem fill , är det då fråga om ett nytt kontrakt om exportav kanoner. Jag skulle vilja fråga: Förnekar att regeringen hartillätit export av kanoner fill ? Om sädanexport har ägt rum strider det klart mof intentioner. Def äralldeles tydligt atf export av vapen inte skall tilläfas om vi tror aft dessavapen kan komma till användning. Jag behöver kanske inte påminna om atf vi inteskall exportera till länder som befinner sig i en väpnad konflikt, som harväpnade inre orolighefer eller som kan förmodas förtrycka den egnabefolkningen, I fallet vet vi att det förekommer väpnade oroligheferpå och pä västra , Dessutom accepterar vi infe Indonesiensbeteende i de fallen, Def borde vara solklarf aff svenska vapen inte skulle fäkomma fill användning i dessa stridigheter. Enligt Amnesty Internafionalförekommer det också svåra övergrepp mof de mänskliga rättigheterna. Vi har fått belägg för aff svensk ammunition har använtspä , och vi vet aft det har förekommit anfall frän sjösidan medfartyg som varit bestyckade med kanoner, Def är infe uteslutet atf det skullekunna vara svenska kanoner. Svensk ammunition och svenska kanoner kan alltsä,pä grund av tilläten export, användas för aft släcka människors liv i väpnadekonflikter i , Därför skulle jag återigen vilja fråga; exporten, och, om infe, vill acceptera atf svenskavapen och svensk ammunition används mot människor? Om exporten av vapensystem Anf.52 (vpk); Jag tackar försvaret på frågan, säger: "har under lång tidexporterat vapen fill , Sä är fallet även under innevarande år,"Def är riktigt. exporterade man krigsflygplan, mendärefter har man bara exporterat reservdelsmateriel - det är väl def fakfiskaförhållandet, ? I SSU:s debatfidskrift Tvärdrag nr 5/6, 1985, svarade MatsHellström på ett brev och sade följande: "har under lång fid varit mottagarland försvensk vapenexport. har det emellertid inte tillkommitnågon ny affär med , Def som förekommit har varit leveranser avreservdelar till tidigare upphandlad materiel," Enligt tidningsuppgifter gjordes def i är enaffär på 700 milj, kr, Def handlade då om Robot 70, alltså ett heltvapensystem. Är denna tidningsuppgift rikfig? Jag tror att det är viktigt atfMats ger ett svar och infe bara kryper bakom sekretesskäl. Har defskeff en stor affär med ? Hade fiden medgivit def skulle jag ha citerat en del urden rika av uttalanden i opposition. Det ärnaturligtvis infe trevligt för att nu få höra dem. medgerinte tiden def, men jag vill ändå fråga: Vill fortfarande hävdaaff det inte förekommit någon ny affär med när det gäller helavapensystem? Kan påstå det ocksä ? Är det fortfarande frågaom leverans av reservdelar? Står ocksä bakom vad han sadefill SSU:s debatfidskrift Tvärdrag ? Om exporten av vapensystem Både Berfil Måbrink och kännerju väl till de regler som gäller för vapenexporten. Det är därför bara entämligen ytlig debatfpoäng som Berfil Måbrink far när han uttrycker sig litetupprört över atf jag skulle hänvisa fill sekretesskäl, kännermycket väl till vilka regler som gäller för debatten om vapenexport och affregeringen infe kan kommentera enskilda affärer. Det som jag har uttalat i . Det sades som svar pä en felakfig uppgift i en debattartikel om någraaffärer som skulle ha förekommit. Jag beskrev då att vi har haften vapenexport, men något uttalande för framfiden har jag inte alls gjort. Jagbekräftar, som jag gjorde för , att svensk vapenexport tillPakistan förekommer också . Till vill jag säga att jag har besvarathennes fråga. Det gäller inga nya vapensystem utan en uppföljning av fidigare åtaganden-bindande åtaganden som går tillbaka till de regeringar där delfog, 54 (vpk): Jag tror atf jag nu vägar säga aft vad somhar skett efter svaret i SSU:s debatfidskrift är atf regeringenoch har godkänt en order på krigsmateriel i form av ett heltvapensystem att levereras till , och detfa har tydligen skett ,dementerar nämligen när def gäller , men icke när detgäller , är en brutal militärdiktatur, har inre oroligheter,mördar människor och har dessutom konflikter med , Ändå gör man nu efftvärt kast fill och ger tillstånd för krigsmaterielexporttill ett sådant land, 55 (): Jag har fortfarande infe fått svar på fråganom def här rör sig om kanoner, förnekar att det är fråga om nyavapensystem, men glider litet grand med samma typ av formulering som vi harfått höra fidigare när vi har haft frågan om vapenexporten fill uppefill diskussion i kammaren. har def varit klart uttalat atf def gälltreservdelar och ammunition, men denna gäng är det inte fråga om reservdelar ochammunition. Man kan svårligen beteckna kanoner som reservdelar. Jag skulle återigen vilja fråga : Rör defsig om ett kontrakt där man förbundit sig att leverera kanoner, och pä vilketsätt sfär detfa i samklang med riktlinjerna för vapenexporten? Jag kan inte pånågot säff finna att skulle vara berättigat att få ett nytt kontraktsom innefattar kanoner. Till vill jag återigen sägaatt vi har exporterat vapen till , Förvisso harförhållandena i skiftat under de år som gått sedan fiden efter andravärldskriget när den Men jag tror aff de flesta bedömare är överens om atf läget mellanPakistan och är mindre spänt än under tidigare perioder,kanske t, o, m, än sedan staten kom till stånd, och def är ioch för sig positivt. Till har jag ju sagt aft def infe handlarom några nya åtaganden, utan den vapenexport som tilläts är en följd avtidigare åtaganden. Kanske borde fa i varje fall en del av sinupprördhet under övervägande. Hon kunde ju ha varit litet intensivare närhennes egen regering satte i gång denna vapenexport. Det är i en demokrafi ingalunda ovanligt att en nyregering får acceptera effekterna av beslut som man har krifiserat ioppositionsställning, när dessa har tillkommit i demokrafisk ordning, Defgäller beträffande vapenexporten - och då får mnn acceptera den - lika väl sompä många andra samhällsområden. Om exporten av vapensystem Anf.57 (vpk): Får jag bara när det gäller , som jag ocksåtagit upp, fråga när de avtal som skall följas upp slöts. Har det skettunder den socialdemokrafiska regeringstiden eller skedde deftidignre? Jng är litet osäker på den punkten, men jag vill minnas aff man slötsådana här vapenavtal ocksä efter den socialdemokrafiska regeringens tillträde. Vi har i varje fall när det gäller fåttbekräftat aft det har skett en leverans av eff helt vapensystem, tydligen månad 1986, Jag menar aff det infe kan ha skett en så stor förändringhos militärdiktaturen i 1986 aft denskulle berättiga beviljande av krigsmaterielexporf fill denna militärdiktatur, 58 (): Vad jag gjorde när den regering som MatsHellström kallar för min påbörjade den här vapenexporten är mindre intressantän vad själv gjorde. Sä här säger han i en debatt från dentiden: "Socialdemokraterna har däremot vid upprepade tillfällen iinterpellationer och frågor i kritisernt den borgerliga regeringenför dess vnpenex-port fill , vapen som vi menar har använts motÖsttimor," Jag tror atf def vore värdefullt om gicktillbaka till de gnmln riksdagsprotokollen och läste sina egna dä upprördaåsikter. Ytterst är detta en fråga om moral: Till vilken gräns kanvi tänja de riktlinjer för vapenexporten som har antagit? Jag anser,aff när man tecknar ett nytt kontrakt om ett helt vapensystem, har den gränsendefinitivt överskridits. Det borde även kunna hålla med mig om. Överläggningen vnr härmed avslufnd. 14 §Anmäldes och bordlndes 1985/86:132Ändringnr i finansieringssystemet för använt kärnbränsle, m.m, 1985/86:138Arbetsmarknadsverkets ansvarsområde m,m, 1985/86:142Försöksverksamheter i statlig reglering gentemot näringslivet 15 § Anmäldes och bordlndes 1985/86:17Riksdagens revisorers förslng angående statens utgifter för bidragsförskott, m,m, 1985/86:20 revisorersberättelse över granskningen av Stiftelsen jubileumsfonds verksamhet /86:22 Fullmäktiges i riksbnnken förslng om inrättande av sedeldepäer förriksbanken hos postverket. 16 § Meddelande om interpellation Meddelades aft följandeinterpellation framställts 1985/86:154av () fill justifieministern om forskningsprojektet : Metropolitdrivs av myndigheten i , Det har snmlat in uppgifter om15 117 personer födda i , Men data lagras om fler, exempelvisom biologiska fäder, föräldrar, barn, makar, sambor och dem som hyrt uf bostndfill dem. Tvillingar utsätts för alldeles särskilt närgången granskning imanuellt förda extrnregisfer för ntf kringgå datalagen. Den insamladeinformationen kommer i första hand från myndigheternas dataregister, I frågn omen mindre del av materialet har de registrerade själva kunnat märka spår nvdntninsamlingarna, men aldrig med heltäckande beskrivningar av vad derasfullständiga syfte är, Metropolits försvarare hävdar ntt forsknrna endaststuderat snmbnnd i långa statistiska serier där man inte ser individerna, mendet är nog närmast ett önsketänkande. De tillgängliga handlingarna ger en annanbild, Delpopu-lafionerna är oftast så smä, något hundratal personer eller så,ntf det i prnktiken blir fråga om studier av individer.