prot · G909161 · 1985-12-31 00:00:00 — Men barnens omsorgsbehov försvinner inte därför att barnenhar börjat skolan, utan detta behov kvarstår. beslut om en förskolaför alla barn kommer att medföra behov av att även fritidshemsverksamhetenbyggs ut för de yngre skolbarnen. -Däremot förändras behovet av omsorg och tillsyn med barnensålder, beroende dels på att skoldagen ökar, dels på att barnen mognar och hela tidenutvecklas till mer självständiga individer. Vid kommande halvårsskifte beräknas 77 600 barn komma attfinnas i fritidshem. Därav är 65 960 i årskurserna 1-3. I familjedaghemberäknas 50 100 barn komma att finnas, därav ca 42 600 i årskurserna 1-3, Kommunerna har således prioriterat verksamhet förlågstadiebarnen, då deras tillsynsbehov är störst på grund av deras korta ochoregelbundna skoldag. Men kommunerna får inte glömma mellanstadiebarnen. Derasbehov av omsorg kan tillgodoses genom en kombination av skolans verksamhet ochett eftermiddagsöppet fritidshem eller en annan öppen fritidsverksamhet. Det ärviktigt att dessa verksamheter håller heldagsöppet under skolans lovdagar. Det är kommunerna som beslutar om vilka olikaverksamhetsformer och vilken fördelning mellan dessa man skall ha i kommunen.Det kan vara möjligt att även yngre skolbarn placeras i eftermiddagsöppenverksamhet, om deras omsorgsbehov därmed kan tillgodoses, liksom det inte finnsnågot hinder för att äldre skolbarn placeras i heldagsöppen verksamhet, om deskulle ha behov av en sådan. För att få ett bättre resursutnyttjande är det viktigt attkommunernas lokaler används så effektivt som möjligt genom att olikaverksamheter samordnas. Många kommuner kommer att få lediga lokaler i sambandmed att elevantalet minskar. Lediga skollokaler kan med måttliga kostnaderbyggas om till t. ex. fritidshem. En bidragande orsak till att kostnaderna för fritidshemmenökar är de oregelbundna skoldagarna. Det är därför viktigt att kommunernasträvar efter att få en samlad skoldag. Det är också väsentligt att det nu blirhelt klart att skolan har ett tillsynsansvar barnen vistas iskolan och att detta ansvar gäller oavsett om samlad skoldag införts ellerinte. Vidare är det viktigt att det blir en bättreschemaläggning på lågstadiet och att skolan inför detta arbete samråder med deansvariga för skolbarnsomsorgen och med elevernas föräldrar. Detta föreslårutskottet att ger regeringen till känna. I propositionen föreslås också att riksdagengodkänner de mål och riktlinjer som angivits. Fritidshemsverksamhetens uppgift är att tillsammans medföräldrarna se till att barn får en god och utvecklandeuppväxtmiljö och att de under den skolfria samt under lovdagaroch ferier får en trygg omsorg medan föräldrarna förvärvsarbetar ellerstuderar. För de yngre skolbarnen är behovet av omsorg och trygghetfortfarande stort. Utveckling av social kompetens som stärker barnens förmågaatt klara sig själva blir efter hand en allt viktigare fråga. I allmänhet kvarstår omsorgsbehovet under hela perioden7-12 år, men det förändrar karaktär. De yngsta barnen är i de flesta fallfortfarande beroende av en nära och stabil vuxenkontakt, medan 10-12-åringenbehöver en trygg miljö, en bas att utgå ifrån och återkomma till, där det finnsvuxna att diskutera erfarenheter med och söka hjälp hos och som kan ge stöd iolika situationer. Fritidshemmet skall alltså verka för att minskaskillnaderna mellan barns olika uppväxtvillkor. Det är viktigt att alla barnges möjlighet att utveckla Barnomsorgen inkl. fritidshems verksamheten, m. m. Barnomsorgen inkl. fritidshemsverksamheten, rn. sina egnaresurser och sin självkänsla. Fritidshemmen har ett särskilt ansvar för barnmed behov av särskilt stöd. t. ex. handikappade eller barn med psykosocialaproblem eller barn som har en annan kulturell bakgrund eller språksvårigheter. Det är också av betydelse att föräldrarna på något såttdeltar i verksamheten, t, ex. i planeringen. Det övergripande målet för verksamheten skall vara attförmedla och ge konkret innebörd åt de demokratiska värderingarna.Fritidshemmen skall stödja barnens individuella utveckling men också lära dematt fungera som gruppmedlemmar genom att de lär sig gränser och normer försocial samvaro. En viktig del av fritidshemmets verksamhet är att barnen lärkänna sin närmiljö och får kontakt med andra barn, vuxna och verksamheter idenna. En viktig del i förslaget till mål och riktlinjer är att det utarbetasett pedagogiskt program för verksamheten i likhet med det som för närvarandeslutförs för förskolan. Lek, skapande och experimenterande måste få dominera deyngre barnens fritid. Personalen måste därför stödja och respektera barnens egenkultur. Personalen måste motverka utstöthing och mobbning och se till attrelationerna i kamratgruppen präglas av uppfattningen av allas lika värde.Fritidshemmet skall ge barnen andra perspektiv, kunskaper och färdigheter ändem skolan ger. Det pedagogiska programmet skall vara av principiell karaktäroch ange ramarna för verksamheten. Programmet skall sedan vidareutvecklas ochanpassas med hänsyn till de olika kommunernas lokala förhållanden. Varje kommunbör således utarbeta riktlinjer för verksamheten och dess pedagogiskainnehåll. Ett pedagogiskt program för fritidshemsverksamheten harvarit efterlängtat av fritidspedagogerna. De har ställt detta som krav desenaste 20 åren. Att vidareutveckla och konkretisera socialtjänstlagensövergripande mål pä ett sådant sätt att de blir tillämpbara på metodniva iförskolor och fritidshem är ett viktigt led i strävandena för att förbättrakvaliteten i verksamheten. Detta är vpk emot och får även här stöd av de borgerligapartierna, som anser att det inte behövs några centrala riktlinjer utan attfritidshemsverksamheten kan utvecklas utan någon styrning-trots att, som jagsade tidigare, fritidspedagogerna efterfrågat ett pedagogisktprogram och således känner ett behov av stöd för sin verksamhet från centralthåll, så att verksamheten kan utvecklas vid sidan om skolans pedagogiskaverksamhet. har påbörjat ett arbete som är avsett attgälla för all verksamhet för barn i åldrarna i fritidshem eller daghem.Det är viktigt att alla skolbarn får del av det pedagogiska programmet, såledesockså de som deltar i den öppna verksamheten. föreslog att ett lägrestatsbidrag borde utgå till mellanstadiebarnen, då kommunernas kostnader fördessa blir lägre, om de satsar på eftermiddagsfritidshem. I propositionen föreslås också att statsbidragen tillfritidshemsverksamheten förändras för mellanstadiebarnen pä grund av derastidsmässigt mindre omsorgsbehov. Det i propositionen föreslagna statsbidragetför fritidshemsverksamheten skall utgå med dels ett personalbidrag på 30 000kr. per årsarbetande, dels för barn i årskurs 1-3 med oförändrat belopp 7 000kr. år, medandet för mellanstadiebarnen skall utgå schablonmä.ssigt med . för vart10:e lågstadiebarn som är inskrivet i fritidshem. Men för att statsbidrag skallutgå till mellanstadiebarnen får inte kommunerna bara bedriva öppen verksamhetutan måste även ha verksamhet där krav på inskrivning finns. För barn ifamiljedaghem utgår statsbidrag med . I propositionen föreslås också att statsbidrag tillsommarverksamhet återinförs. Detta bidrag försvann i slutet av 1970-talel ochhar medfört att många barn, nu när sommarlovet kommer, inte har någonstans attta vägen. Vid en av de konferenser med personal från kommunernas social- ochfritidskontor som jag deltog i framkom att det bl. a. var bristen påstatsbidrag som gjort att denna verksamhet inte har utvecklats i tillräcklig omfattning,trots att behovet av omsorg är minst lika stort som underskolterminen. är kommunisterna tillsammans med de borgerligaberedda att avslå propositionens förslag till statsbidrag. De borgerliga ärinte i sig emot att bidraget åldersdifferentierats men har i sina motionerföreslagit olika förändrade system för statsbidrag. Vid utskottsbehandlingensåg de chansen att fälla regeringsförslaget genom ett samgående med vpk, ettparti som åtminstone moderater och inte har mycket till övers för ivanliga fall. De borgerliga partierna har också när det gällerstatsbidraget till fritidshemmen lyckats enas om att föreslå regeringen hurett nytt statsbidragssystem till denna verksamhet bör vara konstruerat. Detskall vara neutralt gentemot alla omsorgsformer oavsett huvudman, det skallutgå även till vinstdrivande verksamhet, det skall vara administrativtlätthanterligt - detta är ju en självklarhet -, och kommunerna skall varaskyldiga att uppta alla alternativa omsorgsformer i sina barnomsorgsplaner. Detöverensstämmer med det yrkande som finns för statsbidraget tillförskoleverksamheten. Bidraget bör också i enlighet med propositionsförslagetvara åldersdifferen-tierat. Detta förslag är nu också vpk berett all indirektstödja. Som jag sade tidigare i mitt inlägg kan visocialdemokrater inte medverka till att införa statsbidrag till vinstgivandeverksamhet, vilket innebär en segregation av barnomsorgen, och inte heller attskyldighet för kommunerna att ta upp alla alternativ i barnomsorgsplanernainförs. Vi socialdemokrater anser också att det är socialnämnden som skall varahuvudman för barnomsorgsverksamheten och att det är socialtjänstlagens reglerför verksamheten som skall gälla. När det gäller barnomsorg för barn vilkasföräldrar arbetar på obekväm arbetstid har utskottet senast ,och gör det även , understrukit hur viktigt det är att detta behovtillgodoses och att det redovisas i kommunernas barnomsorgsplaner. är det så att LO-gruppernas barn ärunderrepresenlerade i den kommunala barnomsorgen. m.fl. har imotion S0U6IO föreslagit att en utredning skall klarlägga varför LO-gruppernasbarn i så liten utsträckning kommer i åtnjutande av barnomsorg och iövrigt belysa orsakerna till den sociala snedrekryteringen. Utskottet instämmeri detta krav. Regeringen får avgöra hur denna utredning skall genomföras. Barnomsorgen Inkl. fritidshems verksat?! -heten, rn. Barnomsorgen inkl. fritidshemsverksamheten, m. m. Till de här två betänkandena SoU 30 och 31har flera reservationer bifogats. En del har jag redan berört i mitt inlägg. 1betänkande 30 rör de flesta reservationerna frågor som varit uppe tillriksdagsbehandling senast och då avstyrkts. På grund av kammarenspressade tidschema kommer jag inte att närmare gå in på dessa utan hänvisarfill skrivningen i detta och tidigare utskottsbetänkande. Några nya krav har dock tillkommit i utskottsbehandlingen,t. ex. att dagbarnvärdares egna barn skall räknas in i underlaget föranställning till dagbarnvårdare. Utskottet kan inte dela denna bedömning och gerinte heller kommunerna rätt att räkna in dessa barn vid ansökan om statsbidrag.Familjedaghemmen är en verksamhet där dagbarnvårdaren i sitt eget hem tar emotbarn för att ge dem tillsyn. Vid placering av barn måste kommunerna se tillåldern på dagbarnvårdarens egna barn för att barnen skall få en bra omsorg.Kommunernas ersättning till dagbarnvårdaren för egna barn måste anses vara ettförtäckt vårdnadsbidrag. Utskottet kan inte heller ställa sig bakom att de somanlitar privat barnomsorg skall befrias från arbetsgivaravgift till den delkostnaderna understiger . skall alla barn ha rätt fill enplats i den kommunala barnomsorgen. Full behovstäckning skall då ha uppnåtts,varför behov av privat barnomsorg då förhoppningsvis inte längre finns kvar. När det gäller hälsoförhällandena inom barnomsorgen ochpersonalomsättningen inom denna kommer att göra enkartläggning för att bl. a. få kännedom om frekvensen av lutfvägsinfektionerhos barnen i barnomsorgen. har också tillskrivit regeringen omatt det skulle vara värdefullt att närmare få studera skälen till avgångarnafrån barnomsorgsyrkena i syfte att finna metoder för att öka stabiliteten iyrkeskåren. har gjort en prognos över tillgång och efterfråganpå personal inom barnomsorgen och beräknat behovet vara ca 25 000 heltidsanställdaunder . Dessa frågor har således redan aktualiserats hosregeringen. I genomfördes en analys avpersonalomsättningens storlek och dess orsaker. Av denna framkom attpersonalomsättningens främsta orsaker bland daghemspersonalen var flyttning,svårigheter i barnarbete och barnstuga, personalsamarbetssvårigheter samtutbildning. Med det anförda yrkar jag bifall tillreservation 1 i betänkande SoU 1985/86:30 och avslag på reservationernna 21, o.m. 27 och i övrigt bifall till utskottets hemställan i dess helhet. När detgäller betänkande SoU 1985/86:31 yrkar jag bifall fill reservationerna 1, 9,11, 12 och 13 och avslag på reservationerna 2 t. o. m. 8, 10, 14 och 15 samt iövrigt bifall till utskottets hemställan i dess helhet. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar, 97DANIEL TARSCHYS (fp) replik: är verkligen tapper. Först harhon som utredningsordförande lagt fram ett förslag om en ganska kraftigutbyggnad av fritidshemmen - 10 000 platser skulle det vara en tidframåt. Statsbidraget skulle utgå med . Sedanstår hon här som talesman för socialdemokraterna i utskottet och yrkar likaglatt och piggt bifall till någonting helt annat, nämligen regeringens ytterstsnåla nedskärning av förslaget, som innebär att man bygger ut med 2 300 platserom året och ger praktiskt taget inga statsbidrag alls till mellanstadiebarnensomsorg. Det här är en kraftig förändring av ståndpunkt, . Jag hajade till när jag hörde att i slutetav sitt anförande yrkade bifall till något som hette SOU nummer si och så. Jagundrade om det möjligen var utredningens betänkande som hon trots allt yrkadebifall till. Men SoU är ju också förkortning för socialutskottet, och det ärnumera socialutskottets betänkande hon talar för, inte kommitténs. Det har hontydligen övergett. Jag blev förbluffad över vilken slutsats hardragit av revisorernas granskning av bidragförskotten. Jag tror att alla viandra här i har dragit slutsatsen att det verkligen inte får gå tillså här. Men tycks anse att det måste vara så här, man kan aldrigförutse vilka konsekvenser olika förslag får. Revisorernas slutsats varfaktiskt: Vi får inte anta förslag här i utan att konsekvenserna ärkartlagda. Jag tror faktiskt att övriga socialdemokrater här i kammaren äröverens med mig Om att anse att vi skall undvika sådana misstag som har blivitbegångna i det förgångna och i stället se till att få ett bra underlag förframtida beslut. En detalj i sammanhanget är att det inte var någonfolkpartistisk socialminister som skrev under den där propositionen, utan denlades fram av den första Fälldinregeringen. Prot, 1985/86:161 Barnomsorgen inkl. fritidsh emsverksam-heten, m. m. 98ANN-CATHRINE () replik: Jag vill inleda med att instämma i DanielTarschys beskrivning av tapperhet. Sedan skulle jag vilja fortsätta med några frågor tillAnita . Jag sade i mitt inledningsanförande att alltför många barnsaknar tillsyn före och efter skolan. När det nu saknas platser iskolbarnsomsorgen, varför vill man då inte satsa på att stimulera enskildverksamhet i skolbarnsomsorgen? Varför ville man inte eller i propositionen stimulera enskilda alternativ? Varförförsvårar man för familjefritidshemmen? Det innebär naturligtvis en ökad belastning på kommunernaatt också bygga öppna fritidshem. Det försvårar inrättandet avfamiljefritidshem, som man nu har sett att föräldrarna efterfrågar, eftersomdet är ett så stort alternativ inom skolbarnsomsorgen. Varför vill man inte ge statsbidrag för daghem ellerförskolor som drivs av seriösa företag eller av t. ex. två förskollärare ellerfritidspedagoger som har startat eget? De kanske har utfört ett alldelesutomordentligt arbete i men vill utveckla sigsjälva genom att starta eget. Vad har det då blivit för fel på dem och på derasverksamhet? Prot.1985/86:161 4junil9.86 Barnomsorgen inkl. fritidshemsverksamheten, rn. Barnomsorgsplanen är ju en kontrollstation, när man skallbedöma kvaliteten på denna typ av skolbarnsomsorg eller daghem. Föräldrarna ären annan kontrollstation. a. därför är del så viktigt att dessa tas med ibarnomsorgsplanerna. Detta bör införas sorn en skyldighet för kommunerna, föratt stimulera alternativ verksamhet. 99 () replik: var inne på frågan om samladskoldag. Samverkan mellan skola och fritidsverksamhet kan mycket väl ske utaninförande av obligatorisk samlad skoldag. Jag håller inte med omatt man bör sträva efter en samlad skoldag ute i kommunerna. Möjligheten finns,men någon obligatorisk form är faktiskt inte särskilt önskvärd. Det tarresurser från det som är ännu mer nödvändigt. Sedan sade att vi inte vill ha någotpedagogiskt program. Då vill jag bara hänvisa till reservation 2 isocialutskottets betänkande 31, där det står: "Utskottet ser-- positivt på att personalen inomfritidshemsverksam heten får stöd för sitt arbete genom ett pedagogiskt program. Det måste dock betonas att detta endast är avsett som vägledning och inte får ges en bindande karaktär. Detsamma gäller kommunala riktlinjer på området. Synpunkter och önskemål från föräldrar, personal och barnen själva måste få genomslag i verksamheten. Kraven på pedagogisk inriktning får heller inte leda till att barnens behov av spontan självständig lek och avkoppling i lugn och ro åsidosätts.-- Fritidshemmet får alltså inte bli en andra skola." Jagförstår inte vad har emot detta. var också inne på statsbidragets utformning.Jag måste säga att formuleringen var illavarslande. Hon utgick ifrån all detvar självklart att den kommunala barnomsorgen skall vara utbyggd . Orn jagtolkar rätt, kommer valfriheten då att vara bannlyst. Då finnsdet inget utrymme för privata alternativ, uppfattade jag att . Med vårt förslag till statsbidragssystern vill vi istället behandla alla former av barnomsorg likvärdigt. Det finns många utmärktaexempel på alternativa former ute i kommunerna. Att det inte finns tillräckligtmånga hänger samman med att kommunerna haft många ekonomiska problem attbrottas med. Att alternativen å andra sidan trots allt är så många som de ärillustrerar växtkraften hos dem som arbetar för att hälla skolorna vid liv ochutveckla verksamheten. Många tusen timmar av frivilligt arbete läggs ned päadministration, städning och mycket annat. Där är det inte förbjudet förföräldrarna att göra en insats för det egna barnet. Jag förstår inte varför skall förbjuda sådant.Det borde i stället accepteras och stimuleras, även om årtalet är 1991. 100INGA (vpk) replik: Vpk delar inte regeringens ochsocialdemokraternas uppfattning att 10-12-åringar kan klara sig själva och kan nöja sig med verksamhet i öppna former. Därför har vi yrkat avslag påförslaget om den inriktningen. Vi har givetvis också yrkat avslag beträffandedet statsbidrags- system sominnebär att man i stort sett tar bort statsbidragen till 10-12-åringar, I propositionen säger man att barn haftdet så bra och aldrig haft så goda materiella förutsättningar. Det är förståssant, men i den materiella välfärden finns det också sidor där tryggheten tillstora delar saboteras. Många barn växer upp i socialt, ekonomiskt ochkulturellt torftiga livsmiljöer, där barnen grovt exploateras av kommersiellakrafter som prackar på dem dåliga videofilmer, reklam och speciellamärkeskläder samt också ett stort utbud av kommersiellaTV-sändningar via kabel-TV. Det finns en stor oro och ängslan hos barn , och ettsätt att möta den känslan är att trygga omsorgen genom en bra barnomsorg. säger att kommunerna har prioriteratlågstadiet. Ja, men varför har de gjort det? Jo, på grund av brist på pengarmen också på grund av attityder, som underblåses av regeringens uppfattning att10-12-åringar nu i stort sett kan klara sig själva. Jag hävdar att det är precis tvärtom: Det finns ett stortbehov av omsorg just för 10-12-åringar. Det är en oerhört utsatt grupp iinycket känslig ålder. Dessa tankar understryks också av den forskning sompågår. säger att alla barn skall ha rätt att deltai barnomsorg. lovade den socialdemokratiskaregeringen i en utbyggnadsplan att köerna till barnomsorgen skulle vara borta1985. Men den planen har inte förverkligats, och inte heller inom överskådligframtid kommer detta att vara klart, I fortsättningen kommer det att varaomöjligt för många kvinnor att förena förvärvsarbete med barn och familj.Fortfarande tvingas hälften av kvinnorna ordna sin barnomsorg på privat väg. har tidigare med anledning av propositionen omförskola för alla fattat beslut om att barnomsorg i någon form - mest i form avdeltidsplatser och öppen förskola och mindre i form av daghemsplatser -skallvara helt utbyggd till 1991. Enligt detta beslut - som jag tycker bygger påalldeles felaktiga beräkningar - behövs det i vilket fall som helst 80 000platser. Enligt kommunernas barnomsorgsplaner kommer det inte att byggas mer än20 000 platser. Hur skall regeringens och beslut förverkligas? Prot, 1985/86:161 4junil986 Barnomsorgen inkl. fritidshemsverksamheten. m. rn. 101ANITA () replik; Jag vill först vända mig till , Honmåste ha missuppfattat hela propositionen, när hon säger att visocialdemokrater anser att 10-12-åringarna klarar sig själva. Det anser viinte. är det tyvärr inte mer än ungefär 18 000 barn somfår någon form av tillsyn, antingen i fritidshem eller också i familjedaghem.Det beror på att kommunerna till största delen har tyckt att det är alldelesför dyrt att bygga helfidsöppna fritidshem, som kanske står tomma 6-7 timmarper dag då de barn som är och går i sjätte klass är i skolan. Kommunerna anser att man måste finna andra former, och vihåller med dem, 1 utredningen föreslog vi eftermiddagsöppna fritidshem, och ipropositionen föreslås att 10-12-åringarna kan delta också i öppen verksamhet.Det gäller alltså att se till att barnen kan få del av den eftermiddagsöppna 7 protokoll 198.5/86:161-162 Barnomsorgen inkl. fritidshemsverksamheten. 111. m. verksamheten.Barnen får inte springa ute på städernas galor, i varuhus och på andra platser,utan kommunerna måste ställa upp och ta hand om dern. Jag vill säga följande till och : Det finns ingenting i förslaget som hindrar alternativa lösningar.Vi frångår i förslaget till statsbidrag inte det tidigare beslutet om attstatsbidrag skall utgå till alternativ. Det vi säger nej till är verksamhet som drivs ivinstsyfte. En sådan verksamhet innebär en segregation inom barnomsorgen. Denskulle leda till alt t. ex. samtliga handikappade barn och barn som kommer fränmycket svåra förhållanden skulle placeras i barnomsorg, medan däremotde som har möjlighet att välja privat omsorg skulle kunna göra del. Del skullebli en mycket stor segregation. Vi kan inte ställa oss bakom att företag tillåts drivabarnomsorgsverksam-het. Del är en skyldighet. Men alternativ kanfinnas, och kommunerna har då uppsikt över verksamheten. Den samlade skoldagen är bra, . Vi har gjorten del studiebesök för att studera försöken rned samlad skoldag, bl. a. i Lund.Där fungerar den samlade skoldagen på ett utomordentligt sätt. Det vore bra omfler kommuner kunde införa en samlad skoldag. Då skulle man utnyttja ävenfritidshernspersonalen på ett mycket bra sätt. Jag håller med om att kostnadernanaturligtvis till största delen skall redovisas, om det finns en möjlighet attgöra det. Misstag har alltså tidigare förekommit. 102 () replik: Det är litet märkvärdigt att höra att inanomöjligen kan använda verksamhet som bedrivs på privat initiativ, därför attdet skulle leda till segregation. nämnde speciellt handikappadebarn som exempel pä barn som skulle lida skada. Qm man ser på hur vi inom den sociala sfären har löstornsorgsproblern i övrigt, kan man konstatera att vi på många områden utnyttjarfristående företag. Det finns, som väl vet, en mängd enskildasjukhem som utnyttjas av landstingen. Inom omsorgsvården anlitas friståendeinstitutioner av landstingen. På en rad andra områden inom den sociala sektornutnyttjar kommuner och landsting verksamheter som bedrivs i enskild regi. Varför kan man inte göra det inomjust barnomsorgen? Del är bara inom barnomsorgen som socialdemokraterna harförklarat att det är helt omöjligt. Närdet går inom sjukvården ochomsorgsvården, varför gardet då inte inom barnomsorgen? Det tycker jag att AnitaPersson skall förklara för oss. 103ANN-CATHRINE () replik: Herr talman!