prot · G909143 · 1985-12-31 00:00:00 — Kammaren övergår nu till att debattera finansutskottetsbetänkande 31 om betalningar till och från staten. Betalningartill och från staten Anf.221 (); I dagens moderna samhälle tycker vi väl alla att snabbaoch smidiga betalningsformer borde vara något självklart för både oss självaoch för näringslivet. De fungerar ju som olja i det viktiga ekonomiska maskineriet.Om detta inte är välsmort, fungerar samhället sämre till nackdel för många avoss. Mycket har emellertid hänt pä senare år. Både posten och bankväsendet hargenomfört förenklingar och förbättringar i sin service. Bankerna erbjuder nuallmänheten att samla sina tillgodohavanden till ett enda räntebärande konto,som kan användas för olika former av betalningar som privatgiro ellersparbanksgiro. Dessutom kan man använda kort för uttag i automat eller ocksåskriva ut checkar mot ett och samma konto. Så tycker vi väl alla att det skallvara. Tyvärr finns det fortfarande hinder som borde undanröjas.Ett av de största hindren är statens betalningsrutiner, som på många hållfortfarande är otidsenliga. En del förbättringar har skett under senare år.Numera kan inbetalning av inkomst- och förmögenhetsskatt samt avarbetsgivaravgift ske antingen via bank eller post på samma villkor, ochriksförsäkringsverkets utbetalningar av barnbidrag, pensioner m,m, behöver intelängre gå omvägen via posten. Men på andra områden tillämpas fortfarandekrångliga och föråldrade betalningsformer, vilket kan härledas från denstatliga bestämmelsen frän 1925 att prioritera postgirot vidbetalningsförmedling. Vi borgerliga reservanter har en målsättning, nämligen attbetalningssystemet skall fungera så praktiskt som möjligt. konkurrensmellan olika institut och betalningsformer. Staten får då inte som i dagslägetge postgirot en gynnad ställning när likvärdiga eller bättre betalningsrutinerfinns att tillgå på annat håll. Det är ju faktiskt så, att trots att banklagstiftningenföreskriver fri konkurrens mellan olika bankinstitut, har fortfarandeensamrätt till förvaltningen av postgiromedel. Det är inte fri konkurrens! Visserligen bildades 1974 genom ensammanslagning av , men såldes avPK-bankens aktiekapital ut på , och regeringen konstateradedå i propositionen att bankens rörelse hade expanderat kraftigt och efter handfått en struktur som liknar övriga större bankers. Det innebär bl, a, attbanken konkurrerar med övriga banker i fråga om kreditgivning och andrabanktjänster på näringslivets område. Mot denna bakgrund ter sig PK-bankensnuvarande monopolställning när det gäller postgiromedel enligt min uppfattningdirekt stötande. Lät mig visa vad denna monopolställning betyder med ettexempel: Genom postgirot passerar ca i olikabetalningsuppdrag, 1 genomsnitt stannar pengarna en och en halv dag hospostgirot, vilket innebär att postverket förfogar över en överskottslikviditetpå ca per dag. Om postverket inte vore tvunget att placeradessa medel i utan fritt kunde placera dem på marknaden, skulleavkastningen enligt verkets egna beräkningar bli drygt 200 milj. kr. högre.Postverket skulle alltså tjäna på att ha denna frihet! Enligt oss reservanter bör postverket inte vara bundet avlagstiftning som hindrar verket frän att agera affärsmässigt. Vi anser att dekvardröjande resterna av monopolställning bör upphävas. Vi anser för övrigt, herr talman, att man borde ha enklareregler för inbetalning av mervärdeskatt och punktskatter. På samma sätt som vidinbetalning av inkomstskatt, förmögenhetsskatt och arbetsgivaravgifter bordemoms och punktskatter kunna betalas via bank lika väl som via posten. För mångaföretag och privatpersoner skulle detta medföra en väsentlig förenkling. Detskulle kunna ge dem fördelar från räntesynpunkt, eftersom inbetalningen då kangöras på förfallodagen direkt från bankkonto i stället för dagen före, vilketnu krävs när överföring måste ske frän exempelvis checkkonto till postgiro.Detta har skatteutskottets majoritet i betänkande 1984/85:49 uttalat förståelseför, men fortfarande har ingenting hänt. Det är inte bara i systemet för betalningar (;// statensom vi vill ha ändringar, utan också i systemet för betalningar/rå/i staten,exempelvis vid överskjutande skatt. Den avi som man får kan lösas in på posteneller i bank. Men utsändningen via posten är enligt vår uppfattning en onödigomgång, som leder till extrakostnader för statsverket och ränteförluster förbetalningsmottagarna. Större delen av de drygt 25 milj. kr. som skatteväsendeti dag betalar till postverket för denna hantering torde kunna inbesparas genomatt man övergår till en kontorutin. Det finns andra starka skäl för en sådan förändring.Brottsförebyggande rådet har i en rapport framhållit att kontantlösabetalningsrutiner bör användas i ökad omfattning. Låt mig citera vad de säger isin PM 1983:2 pås. Betalningar tdl och från staten Betalningar till och från staten "Nuvarande utbetalningssystem innebär att storakontanta värdemängder upplagras och hanteras. Återbetalningen av överskjutandeskatt är den största punktutbetalningen . Post och banker rekvirerar dåmycket stora summor från , vilka sprids över landet under loppet avnågon vecka. Antalet löne- och pensionskonton i bankerna som ärtillgängliga för automatiska betalningar av detta slag utgör drygt 5 miljonervartill kommer drygt 1 miljon postgirokonton. Förutsättningarna för ökadanvändning av kontantlösa betalningsrutiner är därför mycket goda. Tillgångtill ett rationellt och säkert utbetalningssystem finns. Detta måste utnyttjasbättre än vad som är fallet ," Systemet med kontantlösa betalningsrutiner praktiserasredan i vårt östra grannland , där den överskjutande skatten skickasdirekt till postgiro eller till ett bankgirokonto, I det här landet skulle vikunna göra det enkelt för oss, genom att på deklarationsblanketterna för detkommande taxeringsåret införa en ruta där vi kan skriva upp numret på det kontodit skattemyndigheten bör sända eventuell överskjutande skatt. Det finns dock olika statliga myndigheter somgår åt rätt håll, exempelvis . Där har man övergått tillkontoutbetalning av pensioner, sjukersättningar och barnbidrag och anser attdet kan medföra en besparing för staten på ca 30 milj. kr. , och dessutomblir det säkrare och bekvämare för mottagarna. Trots att staten nu betalar ut löner, barnbidrag ochpensioner via annan bank än har, trots överläggningar med andrabanker, ett nytt avtal träffats med , trots att detta inte var detfördelaktigaste alternativet. Det verkar inte särskilt rationellt, eller hur? tar det innan eninbetalning från ett företag eller en privatperson till en statlig myndighetnår sin slutstation -statsverkets checkräkning i - och därmed kan påverkastatsskuldens storlek och den därav uppkomna räntebelastningen. Beräkningarutförda på basis av uppgifter i den statliga utredningen tyder på att statens behov av kort upplåning skulle kunna minskamed inemot om betalningar till statliga verk och myndigheterfick gä direkt till utan att ta en omväg över postgirot.Räntekostnaderna på statsskulden skulle kunna minska med 600-700 milj, kr, perår. Vore inte detta något att ta till vara i de besparingstider vi lever i? Denbesparingen skulle kunna uppnås om postverket och bankerna ålades attinleverera inkommande likvider direkt till statsverket eller myndighetenscheckräkning i . Utbetalningar skulle ske på motsvarande sätt genomatt erforderligt belopp drogs direkt på myndighetens konto i påutbetalningsdagen. Med detta system skulle staten spara avsevärda beloppsamtidigt som myndigheter, företag och enskilda gavs möjlighet att fritt väljapost- eller bankgiro för sina betalningar. De praktiska hinder som harfunnits genom att t. ex, datasystemen inte har varit tillräckligt kompatibla ärnumera mycket lätta att lösa. Vad är det som gör att majoriteten så envist håller fastvid de tungrodda betalningsrutiner som staten tillämpar? Med det anförda yrkar jag bifall tillreservationen som är fogad till finansutskottets betänkande om betalningar tilloch från staten, 222 (): avslutade med att fråga varförmajoriteten så envist håller fast vid orationella betalningsrutiner, I ett samhälle är det mycket viktigt att det finnsrationella och bekväma betalningsrutiner. Vi har rationella betalningsrutiner iSverige, Inte minst har vi genom vår postgiroverksamhet en in- ochutbetalningsservice som är tillgänglig för alla oavsett var i landet man bor. Genom att staten har prioriterat postgirot har vi skapatett effektivt stordriftssystem på betalningsområdet, som företag, kommuner,hushåll, m, fl, finner rationellt och lönsamt att använda. För samhället är detockså ur samhällsekonomisk och regionalpolitisk synpunkt värdefullt att statengenom postgirot har tillgång till ett rikstäckande nät som når alla företag ochprivatpersoner . är den enda organisation i hela landet som harett rikstäckande nät, vilket består av nära 5 000 betjäningsenheter -postkontor och lantbrev-bärare. En förutsättning för att man skall kunnaupprätthålla ett sådant betjäningsnät är den stora omfattning som postverketsbetalningsförmedling har. En fjärdedel av postverkets rörelseintäkter kommerfrån betalningsförmedlingen, tal om att fri konkurrens skulle driva frammodernare och effektivare betalningsrutiner kan låta vackert. Men det man avserär inte någon konkurrens på lika villkor. Det har ju aldrig varit tal om att debakom bankgirosystemet eller andra som skulle ta över också skulle ställa uppvad gäller de olönsamma delarna, som postverket tar ett ansvar för genomutdelning och uppbörd i glesbygd. Det har i stället gällt att i första handkomma åt, som också nämnde, uppbörd exempelvis av mervärdeskatt hosstora företag och pä större orter. Det finns alltså inte bara klaraeffektivitets- utan också solidaritets- och rättviseskäl som starkt talar föratt staten prioriterar postgirot för sina in- och utbetalningar. Därmed fåralla medborgare i landet en god service till ett lågt pris oavsett var de bor. Reservationen bygger på motioner från ochmoderaterna. Det som är litet förvånande i sammanhanget är att ställtsig bakom ett sådant här förslag, som så hårt skulle drabba glesbygden. Mantalar ju ändå om att man vill slå vakt om glesbygden och att man vill föra enregionalpolitik som gör att vi får en balanserad befolkningsutveckling ilandet. Jag vill hävda att det här skulle vara något av ett dråpslag mot en såviktig service som posten har genom sina poststationer och lantbrevbärarlinjer. En annan fråga som reservanterna tar upp gälleravskaffande av ensamrätt att förvalta postgiromedel. Det är klartatt det skulle fä betydelse för balansomslutning, eftersom jupostgiromedlen är en betydande del av den totala omslutningen, att det var en sammanslagning av 1974,Förändringen går naturligtvis inte så fort, eftersom man har placerat detkapital som Postbanken hade i en del långsiktiga papper. ärfrågan föremål för förhandlingar mellan och postgirot. Betalningar tiU och från staten Betalningar till och från staten Det finnsanledning att avvakta resultatet av dessa, tog även upp utbetalandet av överskjutandeskatt direkt till bankkonto. Vi har ett enormt smidigt system. somman sänder ut skattsedeln skickas ett utbetalningskort. Det är verkligenrationellt och obyråkratiskt. Den här frågan behandlades av utredningenRationellare girohantering. Den lämnade sitt betänkande 1979, och denborgerliga regeringen gjorde ingenting ät saken. Det var ganska självklart, förman konstaterade att om man skulle knyta ett överföringsuppdrag till deklarationen,skulle det bli en väldigt byråkratisk apparat och också göra uppgifternasvåråtkomliga. Det skulle innebära stor risk för felregistrering av kontonummeroch andra uppgifter, eftersom vi lämnar uppgifterna nästan innanskattsedlarna skall sändas tillbaka. kan det hända väldigt mycket.Man kanske byter bank. flyttar, osv. Det skulle innebära väldigt krångel. Detansåg tydligen också den borgerliga regeringen och den utredning somtillsattes. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillfinansutskottets hemställan i betänkande 1985/86:31 och avslag på denborgerliga reservationen. Anf.223 (): säger att det är viktigt att det finnsrationella betalningsrutiner. Det håller jag gärna med om, men för RolandSundgren tycks detta innebära att det skall vara enbart postgirorutiner ochingenting annat. Vad jag försökte tala för var att det finns flera andrabetalningsvägar, t. ex. via olika bankkonton, som är lika rationella sompostgirokonton och som finns hos nästan alla människor i landet. Men det villRoland inte alls höra talas om. I det utredningsbetänkande som hänvisadetill. Rationellare girohantering, som blev färdigt , står det:"Förslaget är ett led i utredningens strävan att bereda lika möjligheterför allmänheten att göra betalningar oavsett om dessa sker via bank ellerposten. Denna strävan efter likställdhet aktualiserar också frågan om närbetalning via bankgiro - eller postgiro - skall anses fullgjord." Meddagens moderna datateknik är det, herr talman, inga problem att föra pengar viabankgiroeller bankkonto till en betalningsförmedling. Det går lika bra som medpostgiro, och det finns inga som helst skäl att postgirot i det fallet skall hamonopol. Till skillnad från vill vi eftersträva enkonkurrens pä lika villkor. Det är inte fråga om att rusta ner postgirot, somhan talade om, och det kommer inte att innebära något som helst hinder förolika betalningar i glesbygd - de går lika bra via bankkonto eller bankgiro somvia postgiro. Jag visade också i mitt anförande, att om postverket hadefått disponera sina pengar fullt ut. hade man kunnat spara ungefär 200 milj,kr. De pengarna hade man kunna använda på ett betydligt effektivare ochrationellare sätt än att låta disponera dem. När det gäller överskjutande skatt kan det medföra en delproblem att det är fördröjning från det att man uppger ett konto tilldess att den eventuella överskjutande skatten når fram till en, men det är idagens läge inte heller något större problem. Detta var ett av de problem somutredningen brottades med, men mycket har hänt på datasidan , Det ärdock inte så att man vet vilka konton folk har bara därför att de har flyttat,men det finns en dubbelkontroll i och med att även personnummer alltid anges ide här sammanhangen. Jag förstår därföj- inte . Han talar ungefär som den obotfärdige, och jag har inte funnitnågot riktigt rationellt argument varför postgirot skall ha kvar sinmonopolställning. Betalningar till och från staten 224 (): försökte göra ett stort nummer av att denordning som föreslås i reservationen skulle innebära en katastrofal försämringav servicen i glesbygd, 1 likhet med vill jag stillsamt tala om förRoland att även människor som bor i glesbygd i allmänhet har tillgångtill endera bank- eller postgirokonto. För deras del skulle det alltså innebäraen förbättring av servicen om följde förslaget i reservationen. Detskulle dessutom innebära en ökad valfrihet förde här människorna i stället förden monopolställning som talar för. Därmed har jag också gettRoland svar på varför har funnit anledning att ställaupp för reservationen, 225 (): Jag kan bara läsa upp vad postverket självtsäger; "En förutsättning för det täta postkontorsnätet och inte minst förlantbrevbä-ringsnätet är den stora omfattningen som verketsbetalningsförmedling har. Att upprätthålla dagens höga servicenivå vad gällerantalet postkontor och lantbrevbärare enbart för postdistributionens behovskulle ej kunna med intäkter enbart från denna verksamhet," Jag tycker att man här ganska klart talar om vilkakonsekvenser det kunde bli för glesbygden. Det är ju inte så att folk inteskulle ha tillgång till bank-eller postgiro, men detta heltäckande nät är enmycket viktig del av infrastrukturen här i landet, talar om rationella betalningsrutiner. Vi haren mycket rationell betalningsrutin här i , Den innebär också att vårtpostverk -till skillnad från de flesta andra postverk ute i världen - kan klarasig och täcka sina egna kostnader samt också gå med vinst. Genom en sådan här samordning, som man inte slår söndergenom att konkurrera med andra system, minskar kostnaderna. Det ger en rättvisoch bra service till alla medborgare, oavsett om de bor i en stad eller iglesbygd. Jag tycker att detta är en enormtviktig infrastrukturfråga för det svenska samhället, inte minst när vi nubörjar diskutera regionalpolitik i större omfattning. Det är, precis som närdet gäller järnvägs- och telefonservice, viktigt att ha ett utbetalningssystemsom är heltäckande. Det tycker jag är ett av de viktigaste argumenten för attslå vakt om statens prioritering av postgirobetalningarna. Anf.226 (); säger att han slår vakt om rationellarebetalningsrutiner, och med det menar han att det är postgirots monopolverksamhetsom är den rationella betalningsrutinen. Det gör att jag får intrycket Betalningar till och från staten att RolandSundgren inte riktigt förstått den tekniska utvecklingen . Man kanju faktiskt utan större bekymmer flytta pengar från ett visst konto till ettannat. Jag har pekat på att det finns 5 miljoner olikabankkonton, medan det finns 1 miljon postgirokonton. Systemet är alltså inteheltäckande, som säger - alla människor har inte postgirokonto. Med anledning av argumentet att det skulle bli näst intillen katastrof för postverket i glesbygden vill jag peka på de 200 milj, kr, somfolk skulle spara om de fick disponera pengarna på ett riktigt vis och sätta indem där de får den bästa räntan. Skulle man inte kunna använda dem på bättresätt genom att förbättra servicen? 227 (); argumenterar som om han förutsätter att omvalfrihet att välja betalningsform infördes, skulle alla i glesbygd välja bortpostgirot. Jag utgår tvärtom från att om valfrihet införs, då kommer posten,till följd av den service som man har i glesbygd, att stå för en betydande delav betalningsuppdragen i såväl glesbygd som tätorter, 228 (): Jag tror inte att folk skulle välja bortpostgirot. Men vad man här är ute efter är så att säga att plocka russinen urkakan. Man är inte intresserad av att konkurrera i glesbygd, , Detvar bankerna inte 1979, och detta var en av anledningarna till att denborgerliga regeringen inte lade fram någon proposition med anledning avutredningsbetänkandet. Vad man är intresserad av är att komma åt de störrebetalningsströmmarna, som finns på de större orterna och i de störreföretagen. Om man på det sättet tar bort en del av postgirots verksamhet kommerdet att få konsekvenser - det har posten klart uttalat. Jag är klar över att postgirot verkligen också följer medi den tekniska utvecklingen. Det finns mellan postgirot och bankerna ett välutvecklat tekniskt samarbete. Det finns möjlighet för alla löntagare ochpensionärer-oavsett om de har postgiro eller inte - att få sina pengaröversända till den bank där man har konto. Man får kostnadsfritt sin lön -eller pension -överförd till valfri bank i hela landet och får disponerapengarna direkt på lönedagen. Detta innebär inga större problem. Problemet är att det, om manalltför mycket försöker reducera postgirots in- och utbetalningar - och i detsammanhanget är statens användning av postgirot av mycket stor betydelse -, får konsekvenser av regionalpolitisk och samhällsekonomisk karaktär, somvi tycker är allvarliga. Anf.229 (): säger att det handlar om att plockarussinen ur kakan. Det är det inte alls, . Det handlar om attskapa en valfrihet, att individen eller företaget vid det specifika tillfälletskall kunna välja den betalningsform som är mest rationell. Jag har genom fleraexempel försökt visa att det finns situationer när det är merarationellt att använda exempelvis bankernas system i stället för postgirot. Det är inte fråga om att föredra det ena framför detandra, utan om att man skall ha valfrihet. Det vill inte ochsocialdemokraterna ha. De vill välja bara den ena parten, nämligen postgirot.Det tycker jag är beklämmande. 230 (): Det låter mycket vackert, detta medvalfrihet. Men man måste se på konsekvenserna av viss valfrihet. Vi skall ha valfrihet. Men det mått som främst andra moderater liksom också folkpartister använder sig av innebär att deser pä en begränsad del av det hela. De ser inte på helheten. Man mäste studeraeffekterna för den totala ekonomin och de konsekvenser som blir följden, ochinte bara se på en liten del, 231 (): När talar om valfrihet, avser hanvalfrihet pä socialdemokraternas villkor. Det är nästan så att man kommer atttänka på ett uttalande av , Han sade att man fick välja vilken färgman ville ha på bilen bara man valde svart. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter debatten om finansutskottetsbetänkande 32.) 232 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera finansutskottetsbetänkande 32 om kronoholmarnas framtida disposition. 233HUGO HEGELAND (m): Till finansutskottets betänkande 32 omkronoholmarnas framtida disposition finns två gemensamma reservationer.Gemensamheten består i detta fall mellan moderata samlingspartiet,och . Det är frågor om en gemensamhet som jag väl harupplevt mer intensivt än någon annan häri kammaren, vilket möjligen kanförklara att jag nu har fått förtroendet att föra denna gemensamhets talan. Vi avstyrkte givetvis utskottsmajoritetens tillstyrkan avregeringens förslag beträffande kronoholmarnas framtida disposition. a. på att det är ganska omotiverat att ge kommunen företrädesrätt vidavyttring av kronoholmsmark som är bebyggd och där den boende skall fortsättaatt utnyttja fastigheten för bostadsändamål. Kommunen har ju genom detsamrådsförfarande som gäller enligt fastighetsförsäljningsförordningen redanså goda möjligheter att göra sina önskemål gällande att skyldighet därutöverför staten att alltid först erbjuda kommunen att köpa kronoholmsmark inte ärnödvändig för att kommunen skall kunna tillgodose sina intressen.Detta gäller särskilt vid sådana fall där bebyggelsen har funnits sedan en mycketlång tid tillbaka. Den kan i vissa fall ha utgjorts av permanentbebyggelse ochi andra fall av fritidsbebyggelse av god standard. När det gäller förvärv av mark för enskild person är det ioch för sig riktigt som utskottsmajoriteten skriver, att en utgångspunkt förprövningen av friköpsärenden bör vara att staten behåller äganderätten till allsådan mark på kronoholmarna som staten har ett påtagligt intresse av. Detinnebär å andra sidan att hinder mot friköp inte bör föreligga om kronoholmenär belägen utanför områden som är av riksintresse eller av regionalt intresseför naturvården, kulturminnesvården eller det rörliga friluftslivet. Om en holme är belägen inom ett område som är avriksintresse eller har ett viktigt regionalt intresse bör sålunda möjligheternatill förvärv, om holmen är obebyggd, vara begränsade. Är holmen däremotbebyggd, anser vi att en mer nyanserad bedömning bör ske. Bebyggelsen har oftafunnits och utgörs, som jag nämnde, i vissa fallav permanentbebyggelse eller fritidsbebyggelse av god standard. En överlåtelseav äganderätten bör inte innebära någon försämring för naturvården eller detrörliga friluftslivet, allt under förutsättning att ett större område inteavstyckas än vad som kan anses motsvara den hemfridszon som tagits i anspråk. Jag vill också peka på orsaken till att en husägare på enkronoholme vill förvärva äganderätt till den arrenderade marken ofta är att hanvill kunna använda sin fastighet i belåningssyfte, exempelvis för att kunnagöra en nödvändig renovering eller modernisering av fastigheten. Någonmöjlighet att inteckna en fastighet på ofri grund finns inte och har inteheller funnits tidigare, och möjligheterna att på annat sätt användafastigheten som kreditsäkerhet är begränsade. Vi vill därför särskiltunderstryka att belåningsbehovet bör vägas in vid en prövning av frågan omrätt till friköp. Jag vill slutligen, herr talman, nämna den specifikasituation som gäller kronoholmen i södra . Där finns sedan längeen bofast befolkning som haft oinskränkt rätt att utnyttja sina sjöbodar längskusten. Dessa öbor är nu rädda för att kommunen kommer att utnyttja möjlighetenatt köpa upp den mark som deras sjöbodar står på och sedan kraftigt höjaarrendet.