prot · G909116 · 1985-12-31 00:00:00 — Alla barn som inte är inskrivna i daghem ges rättatt delta i verksamhet i öppen förskola eller deltidsgrupp." Detta beslut har i avkortad form återgivits iregeringsdeklarationen. Avsikten har varit att klart markera att beslutet skallgenomföras. Om någon osäkerhet råder om innebörden i uttalandet, vill jag påregeringens vägnar slå fast att beslut från förraåret givetvis gäller. Lät mig tillägga följande. Det är min och regeringensuppfattning att alla barn har behov och glädje av att delta i en organiseradpedagogisk verksamhet. Detta behöver inte innebära att denna sker i den formsom t, ex, daghemmen utgör. Även deltidsgrupper och öppna förskolor germöjlighet till pedagogisk verksamhet i gruppform. Det är enligt rnin mening mycketangeläget att utbyggnaden av barnomsorgen i de enskilda kommunerna nu sker ienlighet med beslut. 29INGA (vpk): Herr talman!Jag ber att få tacka för svaret, I regeringsdeklarationen på s, 13 säger statsministern attalla barn skall ha rätt till plats i daghem eller ifamiljedaghem. Först trodde jag att jag hade hört fel, eftersom densenaste regeringspropositionen och också riksdagsbeslutet i detta sammanhangtvärtom betyder att daghem och familjedaghem skall stå tillbaka till förmån fören utbyggnad av Om utbyggnad av barnomsorgen andraformer av barnomsorg, som i sin tur bygger på att mammorna är hemma - dvs,deltidsförskola, alltså gamla lekis, och s, k, öppen förskola, som är ett slagsparklek inomhus. Men jag hade inte hört fel, för i regeringsdeklarationenstår det att daghem och familjedaghem skall gälla alla barn från ett och etthalvt års ålder. Jag blev mycket glad. 1 den förvissningen frågade jag IngvarCarlsson hur detta glada budskap skulle förverkligas. Det flnns 570 000 barn i åldern 18månader-sexår. För dessabarn finns det 177 000 daghemsplatser och 109 000 familjedaghemsplatser. Detfinns 600 000 barn i åldern . För dessa barn finns det 72 600 platser ifritidshem och 49 000 i familjedaghem. Av de här dåliga utbyggnadssiffrorna förstårvar och en att det behövs en plan för att uppnå full behovstäckning när detgäller daghem, familjedaghem och fritidshem. Det fattas minst 800 000 platser.Om socialtjänstlagens 13 § skall uppfyllas, måste alltså 800 000 platser ordnaspå något sätt. har inte gett mig något svar. Jag tyckeratt detär märkligt, eftersom det var just som gav detta löfte. Hanborde kunna svara för sig. Men i stället har lämnat överfrågari till . Det är klart att jag är besviken över svaret. En fulltutbyggd barnomsorg i form av heldagsomsorg skulle betyda oerhördakvalitetsförbättringar och en stor trygghet för de föräldrar - främst kvinnor-som tvingas improvisera för att få sin barnomsorg att fungera. Vidare ärheldagsomsorg en förutsättning för att barnen skall kunna känna trygghet. Denutgör också en förutsättning för en personalpolitik som bygger påheltidstjänster. regeringsdeklaration innehöll enfelaktighet, som ingav falska förhoppningar. Jag tycker att denna felsägningskulle erkännas. 1 stället försöker skyla över felet genom attsäga att beslut har återgivits "i avkortad form". Jagtycker att det är ett grovt och vårdslöst agerande rned tanke på alla dem somtar den här frågan på allvar. säger att om någon tveksamhetskulle råda, skall det gamla beslutet gälla. Ja, det var ju synd - annars hadebarn, föräldrar och personal varit mycket lyckliga , och de hade verkligenhaft någonting att se fram emot. Sedan vill jag ställa en fråga. Hur skall alla dessa kvinnors behov av barnomsorg kunnatillgodoses om deras barn bara får tre timmars omsorg i deltidsförskola eller -och det är ju än mindre - om de bara får gä i öppen förskola, där mammornamåste vara med hela den tid som verksamheten pågår? Tillåt mig göra några observationer i dennafråga. Först och främst borde ha uttryckt sin besvikelse redan isamband med regeringsdeklarationen , eftersom den kortversion avsocialdemokratins inriktning pä det familjepolitiska området som återges i densenaste regeringsdeklarationen fanns rned också där. När det sedan gäller inriktningen på barnomsorgen ellerdelar av den. menar vi socialdemokrater att daghemmen och familjedaghemmenskall byggas ut i den omfattning som de efterfrågas av föräldrarna. vi på denpunkten har någon från vpk avvikande mening. Däremot gör vi helt olikabedömningar av storleken på utbyggnadsbehovet, men det är en annan sak. Jag noterar också att vpk tydligen numera, liksom vi,godtar familjedaghemmen som en acceptabel barnomsorgsform. Slutligen kan jag inte förstå varför vpk inte vill anslutasig till uppfattningen att de barn som inte har plats på daghem, finns hosdagmammor eller vilkas föräldrar är hemarbetande inte kan få rätt till engruppaktivitet i en deltidsförskola eller en öppen förskola. Det är bra föralla barn att få träffas och umgås socialt, det gäller inte bara de barn somhar förvärvsarbetande eller studerande föräldrar. Om utbyggnad av barnomsorgen 31 INGA (vpk): Det är klart att det kan finnas pedagogik iandra former av gruppverksamhet - det må sä vara. Men av kvinnornaförvärvsarbetar, och för deras barn måste det finnas en omsorg på heltid, Deträcker inte att hänvisa dessa barn till deltidsförskola i elleröppen förskola, som inte är någonting annat än en parklek inomhus. Dessa barnbehöver heldagsomsorg, därför att deras mammor - tyvärr är det fortfarandefråga om kvinnor - nästan till förvärvsarbetar. Den verksamhet som bedrivs i deltidsförskolan och denöppna förskolan är inte jämförbar med den omsorg som ges i heltidsförskolan. Nuplanerar man att bygga ut just dessa provisoriska barnomsorgsformer, den öppnaförskolan och deltidsgrupperna, till 170 000 platser, medan bara 55 000 platsersatsas på daghem och familjedaghem. Detta innebär att kvinnor också i fortsättningentvingas improvisera sin barnomsorg, och det gäller framför allt LO-kollektivetskvinnor. började med att säga att uttalandet iregeringsdeklarationen var en avkortad version. Många missuppfattaderubriceringen "Förskola för alla" och trodde att det gällde utbyggnadav daghemsverksamheten så att alla barn skulle få plats. Det var en grovmissuppfattning bland både massmedia och människor utanför detta hus, och vihade en debatt,om det. Det är en falsk förespegling att uttrycka det så iregeringsdeklarationen. Det är ännu ynkligare att inte tala om att det faktisktvar en felsägning. vet mycket väl att vpk är skeptiskt tillfamiljedaghemmen. Vi tycker att familjedaghemmen skall bort och attbarnen skall beredas en pedagogisk verksamhet. Det kan aldrig bli fråga om enpedagogisk verksamhet i familjedaghemsformen, som inte bygger på gruppverksamhet.Därför är det daghemmen som resurserna skall satsas på. Om man ser till vad föräldrarnavill ha, är det daghem som efterfrågas och inte familjedaghem. Familjedaghemväljer de därför att det inte finns någonting annat och därför att kommunernahar trott att de skulle vara billigare att satsa på. Man har gått emot denvilja som föräldrarna har uttalat i valet mellan daghem och familjedaghem. Får jag än en gång, för säkerhets skull,understryka följande: Föräldrar som efterfrågar heltidsomsorg för sina barn,och som är förvärvsar- Om utbyggnad av barnomsorgen betandeeller studerande, skall också ha rätt att få sina barn intagna i antingendaghem eller familjedaghem. Detta står faktiskt också mycket tydligt ipropositionen. Vi är överens om att de av kvinnorna som förvärvsarbetar,som talar om, skall ha plats i de här formerna. Det som skiljer ossär att vi socialdemokrater tycker att det är bra att också barn som inte hartillgång till den organiserade verksamheten i daghemmen får möjlighet tillgruppverksamhet inom en öppen förskola eller i en deltidsgrupp. Det är därskiljelinjen finns, herr talman. 33INGA (vpk): Det står så här i svaret, och även harjag hört det. Alla barn vilkas vårdnadshavare förvärvsarbetar eller studerarskall få rätt till plats i daghem eller familjedaghem. Ändå gör man den snävafördelningen när man beräknar ett utbyggnadsbehov, att det är 170 000 platser iöppen förskola och deltidsförskola man skall bygga ut och bara 55 000 platser idaghem och familjedaghem. Om man lägger ihop det som finns fattas det 400000 platser för att man skall klara förvärvsfrekvensens siffror när det gällerkvinnor. Dä förstår jag inte att man kan säga att man skall bygga ut daghemmeni så liten utsträckning. Jag kan inte heller förstå hur man kan, som man säger påsista sidan i svaret, påstå att det är mycket angeläget att utbyggnaden skersåsom man har beslutat. Det går stick i stäv med hur verkligheten ser ut närdet gäller den kvinnliga förvärvsfrekvensen. Det är ett mycket märkligtlappkast gör här. Jag skulle önska att vi kunde vara överens omatt det är heldagsomsorgen som behöver byggas ut, både för barnens skull och förkvinnornas skull, så att man slipper allt trasslande, som 1. ex. att arbeta påolika tider för att få det hela att gå ihop - för det är faktiskt såmånga familjer tvingas att göra . Detta kan inte vara obekant med tanke påde utredningar som t. ex. LO har gjort på det här området. Här görs inga lappkast av något slag i detresonemang jag för. Får jag bara tillägga en sak, och det är att den planeringsom vi lägger till grund för utbyggnaden baseras på de efterfrågeundersökningarsom görs av barnomsorg i olika former. Det råkar vara så att behovenfördelar sig på det sätt som har sagt. Om behovet av och efterfråganpå daghem vore större, skulle också utbyggnaden omfatta flera daghemsplatser.Så enkelt är det. Dessa undersökningar kommer vi att upprepa och pådet sättet utforma den barnomsorg som befolkningen efterfrågar. Tredje vice talmannen anmälde attInga Lantz anhållit att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätttill ytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 8 §Svar på interpellation 1985/86:157 om de statliga förnyelsefonderna har i en interpellation frågatstatsrådet . - former förbeslutande beträffande de statliga förnyelsefonderna och förfondsystemsorganisationen, - i vilkenutsträckning fonderna har utnyttjats och - vilkaerfarenheter som gjorts och vilka eventuella resultat som har uppnåtts. Enligt arbetsfördelningen iregeringen är det jag som skall besvara interpellationen. Förhandlingar pågår mellan statensarbetsgivarverk och de statsanställdas huvudorganisationer om bl, a.beslutsordningen och fondernas organisation. Medlen har därför inte börjat tasi anspråk. Några konkreta erfarenheter finns följaktligen inte att redovisa . 36 (): Jag tackarstatsrådet för svaret. När jag begrundar det kan jag inte låta bli att komma inpå bakgrunden fill dessa s.k, förnyelsefonder. Syftet med och organisationenför de statliga förnyelsefonderna avviker avsevärt från vad som gäller för deprivata förnyelsefonderna inom näringslivet. De statliga fonderna har närmastkaraktären av anslag avsedda för insatser som skall underlätta förändringar ochomstrukturering. Men för denna typ finns det, herr statsråd, redan anslag, sådet behovet är alltså tillgodosett. Är det inte det förhållandet som kanförklara att det går litet långsamt med det statliga fondsystemetsOrganisation? Är det inte också egendomligt, herr statsråd, att dessastatliga s. k. förnyelsefonder har tillkommit genom kollektivaavtalsförhandlingar, låt vara att avtalet godkändes av riksdagenslönedelegation? Men lönedelegationen befann sig de facto i den situationen attden knappast hade något val, eftersom avtalet redan var ingånget när det välpresenterades för lönedelegation. Egentligen borde naturligtvis helariksdagen ha fått diskutera denna fråga. De statliga förnyelsefonderna kan inte betraktas somlönekostnader. Följaktligen bör de då inte regleras i kollektivavtal. Somframgår av min interpellation har realiter bundit sig för avsättningartill de statliga s. k. förnyelsefonderna för budgetåren 1986/87,1987/88 och1988/89, utan att haft reell möjlighet att ta ställning. Tycker inteherr statsrådet att det är egendomligt att ingångna kollektivavtal så kan bindariksdagen framöver? har emellertid debattläget, som säkertobserverat, plötsligt blivit högst intressant sedan statsministern i ett tal iSödertälje gick ut och sade: Förnyelsefonderna är oerhörtunderskattade. Med deras 6 till har vi resurser attgenomföra en av de största utbildningsreformerna i . Det är denåterkommande utbildningen. Om de statliga förnyelsefonderna Om de statliga förnyelsefonderna som vibörjade tala om först . Men, herr statsråd, det var ju inte alls därför som dessaförnyelsefonder i första hand kom till. Det var ju för att klara ärsavtalsrörelse. Det vore därför mycket intressant, herr statsråd, att fä veta omstatsrådet delar statsministerns uppfattning att förnyelsefonderna är oerhörtunderskattade och att de givit oss resurser att genomföra en av de störstautbildningsreformerna i . Detta är egentligen ett helt otroligt uttalande.Genomförandet av en av de största utbildningsreformerna i sker helt vidsidan av , utan någon egentlig föregående utredning,och framtvingas av LO för att man skall kunna enas i avtalsförhandlingarna omlöner som inte konkurrerar ut ! Jag vill också fråga statsrådet statsministerns uttalande även effekten av de statliga s. k.förnyelsefonderna? Är inte beloppet i så fall ganska blygsamt, blott 200 milj.kr. under sammanlagt , medan förnyelsefonderna inom näringslivet redanunder uppgår till nära ? Jag vill göra tre kommentarer till anförande. Den första gäller bakgrunden till förnyelsefonderna på denstatliga sidan och deras syfte. Meningen är att förnyelsefonderna på denstatliga sidan skall vara ett instrument för parterna, så att de kan arbetaoffensivt också med förändringar. Den bedömning som gjordes underavtalsförhandlingarnas gång var att den typen av friare pengar inte finnsangiven i den ordinarie budgeten. Den andra kommentaren gäller om det är möjligt att träffakollektivavtal eller ej om förnyelsefonderna. Om jag tolkade rättmenade han att detta var osäkert. Jag delar inte den uppfattningen. Jag anseratt det är fullt möjligt för parterna att träffa kollektivavtal i denna fråga.Sedan tror jag att och jag kan vara eniga om att det är bra ominte hela dras in på alla de områden som berör förhandlingarna omkollektivavtal. Den sista frågan som upp gällde förnyelsefonderna på den privata sidan. Där handlar det ju ombelopp av ett helt annat slag. Vi kommer alltså upp i de stora summor som herrHegeland nämnde. Det är klart att det där finns helt andra möjligheter tillutveckling och till reformer på olika områden. Sådana summor finns ju inte allspå den statliga sidan. De insatser som kan göras på den sidan är begränsade iförhållande till insatserna på den privata sidan, som statsminister talade om. Anf.38 (): Jag tackar statsrådet för dessa kompletterande svar. Detvar intressant att höra att de statliga s. k. förnyelsefonderna är av heltannan karaktär än de privata. Då frågar man sig onekligen om förnyelsefonderfår se ut hur som helst. Kan man kalla vad som helst för förnyelsefonder? De statliga förnyelsefonderna skall alltså i första handavse omstrukturering men även utbildning. Det är ju meningen att ocksådet privata näringslivetsförnyelsefonder skall användas för utbildning. Det betonas Prot. 1985/86:116väldigt starkt. Det är väl inte någon fillfällighet att dessa fonder kom tilli sammaavtalsrörelse och att det först fattades beslut inom den privata sektorn och sedaninom den statliga. Där finns obestridligen ett mycket nära maestatligasamband. Jag tycker att civilministern litet väl lätt glider ifrån denpåtagliga jornyelsefonderna likheten. Sedan till frågan om man verkligen kan ingå kollektivavtalom förnyelsefonder. Åtskilliga jurister finner nog att det är litet underligtatt man kunde ta med de speciella statliga förnyelsefonderna i ettkollektivavtal. Dels finns redan fonder som kan klara detta, dels ligger dessauppgifter vid sidan av det som verkliga kollektivavtal skall gälla. De skall jugälla anställningens villkor och framför allt den monetära ersättningen. Dethär verkar vara mycket av en efterhandskonstruktion. sade att man talat ombehovet av utbildningsreformer men först kommer man på, heltplötsligt, att vi behöver förnyelsefonder. har Metalls ordförande sagt att han villha permanenta förnyelsefonder, i varje fall inom den privata sektorn. Därförundrar jag givetvis om detta är avsikten också med de statligaförnyelsefonderna. Tänker man permanenta dem också? När jag sade att det förelåg väsentligaskillnader mellan de statliga och de privata förnyelsefonderna, var det justpenningmängden jag syftade på. I övrigt är syftet att man skall kunna ha friarepengar för utvecklingsarbete. I det utvecklingsarbete som pågår inom svenskstatsförvaltning där man försöker att effektivisera verksamheten samt arbetamed decentralisering och service är det en stimulans att kunna använda pengartill nya projekt och nytänkande. Detta kan bidra till att utveckla svenskstatsförvaltning. Att det därtill kan ske tillsammans med personalen och defackliga organisationerna ser jag som en fördel. De här utvecklingsfonderna kanbidra positivt till en utveckling av svensk statsförvaltning. Vad som skall hända på den privata sidan är helt ochhållet en fråga för parterna. Jag vill heller inte binda den statligaarbetsgivarsidan genom att säga vad som kommer att hända när perioden för dessafonder går ut. Låt oss först sätta fonderna i sjön och se vad det leder till.Därefter får det bli en fråga för parterna att bedöma huruvida man skall gåvidare eller huruvida man skall stanna efter den period som beslutats iavtal. 40 (): Det är litet lättvindigt att som civilministern görhänföra de privata förnyelsefonderna till något helt annat än de statliga. Det är väl ändå ingen som tror att vi hade fått de s. k. förnyelsefonderna på den statligasidan om vi inte först hade haft förnyelsefonderna på den privata arbetsmarkna den. Det finns ett uppenbart samband. De statliga förnyelsefonderna kom som en följd av förnyelsefonderna på den privata sidan. Därför kan inte skillnaden mellan dessa fonder vara så stor, 113 Om de statliga förnyelsefonderna Om nu dessa fonder är så bra och om det inte finns pengarpå annat håll, enligt statsrådet, för omstrukturering och utveckling avutbildning, varför tar det då så att komma till skott? Det är junästan man beslutade om detta, och enligt ministern har mantydligen haft någon form av förnyelsefonder i bakhuvudet sedan 1970-talet.Först kom man till skott. Men är det , och ävenom det är snö och kallt ute så har inget hänt. Jag tycker att det går ovanligttrögt, om man är så otroligt positiv till dessa förnyelsefonder. Låt mig kortfattat säga att harfrågat mig om de statliga förnyelsefonderna. Jag kom inte hit för att svara påfrågor om förnyelsefonderna på den privata sidan. Jag kan förstå att herrHegeland ställer dessa frågor beträffande den statliga sidan, eftersom statenhar ett arbetsgivaransvar. Men vi har ju en fri arbetsmarknad på den privatasidan, och interpellationen handlar inte om den sidan. Låt mig beträffande förhandlingsläget på den statligasidan säga att förhandlingarna är på gång, och jag utgår från att det inteskall ta alltför innan en överenskommelse föreligger så att avtalenkan realiseras. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Föredrogs och hänvisades 1985/86:167till socialförsäkringsutskottet 1985/86:169fill skatteutskottet 10 § Anf. 42 TREDJE VICE TALMANNEN: På morgondagens föredragningslista upptasutrikesutskottets betänkande 15 främst bland två gånger bordlagda ärenden. 11 § Anmäldes och bordlades betänkanden1985/86:30 Beskattningen av barnpension 1985/86:32Olika skattefrågor rörande ideella föreningar m, m. och beskattningen avidrottsmän 1985/86:33 Förlust på grund av brottsligt förfarande 1985/86:14Studiesocialt stöd m,m. 1985/86:100 delvis) 1985/86:14 Vissa anslag inomindustridepartementets område (prop. 1985/86:100 delvis) 1985/86:15Näringspolitik Prot. 1985/86:19Mineralpolifik (prop. 1985/86:100 delvis) 1985/86:13Anslag till bostadsförsörjning m.m, (prop, 1985/86:100 delvis) 1985/86:14Anslag till allmänna samhngslokaler (prop, 1985/86:100 delvis) 1985/86:15Anslag till byggnadsforskning och experimentbyggande (prop, 1985/86:100 delvis) 1985/86:16 Anslag tillenergibesparande åtgärder i bostäder m,m. 1985/86:100delvis) 1985/86:17 Anslag till och till bostads- ochplanadministrationen (prop. 1985/86:100 delvis och 1985/86:101 delvis) 12 §Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1985/86:177 av () tillutbildningsministern om kostnaderna för svenskundervisning för invandrare: har beslutat att allainvandrare har rätt till avgiftsfri undervisning i svenska. För atttillförsäkra invandrarna denna rätt utgår statsbidrag för att täckautbildningsanordnarnas, dvs. studieförbundens, kostnader för undervisningen.Enligt beslut skall statsbidrag till studieförbunden utgå , dock med ett maximalt bidrag per fimme. Det har emellertid under senare årvisat sig, framför allt i , att denna målsättning långt ifrånuppfylls. En av studieförbunden i . Arbetarnas bildningsförbund.Kursverksamheten vid . ochTjänstemännens bildningsverksamhet, genomförd undersökning visar att nuvarandestatsbidrag inte täcker utbildningskostnaderna i , har verksamheten trots storaansträngningar från nämnda studieförbundsavdelningar ej kunnat bedrivas utanförluster. Orsakerna härtill är flera. Kostnaderna för studielokaler harutvecklats mycket kraftigt i , och några lågprisalternativ finns inte.Det är välkänt att hyresnivån i är högre än i övriga landet. Speciellt i har studieförbunden drabbats hårt avökade lönebikostnader för lärarna. Denna effekt uppstår bl, a. eftersom verksamhetenpå grund av de tilldelade timvolymerna kraftigt har skurits ned. En ytterligarebidragande orsak till de kraftiga underskotten är att marginaleffekterna slårhårt vid en sådan kraftig nedskärning. Detta har medfört att svenskundervisningen för invandrarei för de fyra nämnda studieförbunden nu ger sådanamiljonförluster att deras existens redan på kort sikt kan komma att äventyras. Prot.1985/86:116 Detta förhållande informerade omredan innan verksamhetsåret påbörjades. Manpåpekade också att man gjort föriuster redan åretinnan men att man var beredd att svara för dessa om staten tog sitt ansvar förinnevarande år. Genom attstudieförbunden har bindande avtal såväl med lärare och administratörer som förstudielokaler finns det inga möjligheter att med kort varsel upphöra medverksamheten, utan man har så att säga blivit tvingad att bedriva verksamhetentrots att man inte haft garantier om full kostnadstäckning, vilket riksdagenbeslutat om. Med hänvisning till det nu anförda vill jag frågautbildningsministern: Vilka åtgärder avser regeringenvidta för att gottgöra studieförbunden i för redan uppkomnaföriuster för svenskundervisningen för invandrare? 13 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1985/86:476 av i (m) tillarbetsmarknadsministern om arbetarskyddslagstiftningen: I en nu aktuell annonskampanj påstår LO följande: Det ärfortfarande tillåtet att slita ut människor - miljoner arbetare riskerar sinhälsa i jobbet. Är statsrådet .beredd föreslåförändringar i arbetarskyddslagstiftningen så att det inte blir tillåtet attslita ut människor och att miljoner arbetare skall slippa riskera sin hälsa ijobbet? 1985/86:477 av (vpk) till justitieministernom förstärkt anställningsskydd: Politiska åsikter bakom uppsägning!LKAB trotsar arbetsdomstolen. Detta kunde läsas i NSD . Denförbundsjurist som biträtt gruvarbetaren har hävdat att orsaken tillavskedandet av honom är hans politiska åsikter. Gruvfyran i har i enmotion till krävt att fel som begås vid uppsägningar ochavskedanden inte skall kunna tvättas bort med skadestånd, Lagen om anställningsskydd har uppenbarligen brister somkan utnyttjas för politiska syften och politisk förföljelse samt för attskrämma arbetande människor till passivitet och tystnad. Motovanstående bakgrund vill jag fråga justitieministern: Vilka åtgärder tänkerjusfitieministern vidta för att förbättra lagen om anställningsskydd i syfteatt stärka de anställdas rättsläge?