prot · G90921 · 1985-12-31 00:00:00 — När de nu harlagts fram utgår utskottet från att dessa råd och anvisningar kommer att följasi allt högre grad ute i kommunerna. förordar en bruttonorm. När det gäller denfrågan tror jag att det är lätt att gå vilse. Det talas om bruttonorm ochnettonorm. Om man bara ser siffrorna mellan de olika kommunerna rätt upp ochned stämmer inte jämförelsen. Jag vill ta ett väldigt aktuellt exempel pådetta, utan att nämna några siffror. När gick ifrån en ordning med nettonorm -dvs, att man har en norm i botten för mat och de allra nödvändigaste tingen ochsedan får människorna komma till socialnämnden allteftersom de har andra behov- och införde bruttonormer, täckte man därmed av samtliga socialbidragstagareutan att kostnaderna blev större. Det tyder på - och det är en erfarenhet som vi har frånflera kommuner -att skillnaden egentligen bara är den att människor måste gåtill extra sak de behöver. Det är en tillräckligskillnad. Därför förordar också bruttonormer, och det är intesvårt att tillstyrkadet i den här debatten. Så bör dét vara. Det bör heller inte vara någonskillnad mellan korttids- och långstidsnormer. Vad som är skälig levnadsnivå kan naturligtvis diskuteras.Här har vi ändå ett rättssäkerhetssystem som fungerar. Vi har JO, vi harlänsstyrelserna och det finns möjligheter till överklagande. På den punkten hardet faktiskt blivit en diskussion huruvida domstolar skall bestämma hur mycketkommunerna skall ge ut. Vi är alltså medvetna om detta, och man skall sesocialutskottets utlåtande så att vi tillstyrker bruttonormerna, och vitillstyrker också en allt större likhet mellan kommunerna. Jag vill tillfoga några synpunkter därutöver.Socialbidragskostnaderna utgör, trots de dramatiska ökningarna, inte någon storandel av de sociala utgifterna - jag tror det är viktigt att säga detta. Detrör sig om 2,7 miljarder mot en samlad socialbudget på 157 miljarder.Det betyder alltså , men det är ändå en ökning från normalt 1 %.Värre är kanske att antalet bidragstagare har ökat och är uppe i över 6 %mot normalt . I vissa kommuner, typ och , går denna andel upptill medan den i andra - jag skulle förmoda t. ex. -endast utgör1 %. Det tyder på att det är en väldig skillnad mellan kommunerna i dettaavseende. Den stora ökningen har skett , och man kanförstå att de lägsta inkomsttagarna har fått det svårare. Folks reserver harbörjat ta slut. Men det är också viktigt att påpeka att socialtjänstlageni sig betydde en ökning. skedde en ganska stor ökning, ochjag vill här plocka in en fråga som har varit uppe i debatten; Hur är det medbarnfamiljerna? Det sägs att de ensamstående männen - man får väl utgåfrån att det gäller dem som betalar underhållsbidrag - ofta råkar illa ut ochfår gå till socialnämnden. Så säger man att det kanske inte är så farligt medbarnfamiljerna. Det har emellertid skett en väldig ökning också när det gällerbarnfamiljerna; från 68 1981 till 95 1984. Jag tror att det ärviktigt att lägga märke till detta. Utskottet skriver en enda rad om SOFT. Det skall ses somen bekräftelse av att det behövs ett socialförsäkringstillägg. Jag tror attfrågan om hur det skall finansieras är en ekonomisk skenfråga, eftersompengarna ändå måste gå ut. Jag skulle vilja säga här i debatten, utan att hanågon fullmakt bakom mig, att man borde pröva skatteutjämningen i dettaavseende och på det sättet finansiera ett socialförsäkringstillägg. Vi talar mycket om den generella socialpolitiken - det ärden som vi ställer upp på. Men vi får naturligtvis akta oss, så att det godainte blir det bästas fiende. Att gå till socialnämnden och begära socialbidragär faktiskt det sista eller näst sista som en människa som har det besvärligtgör. Jag har själv gjort en lista på åtgärder som påverkarmänniskors levnadsstandard. Om vi har en soHdarisk lönepolitik och en utjämnadförmögenhetsbildning, då är många frågor lösta. Därefter kommer skatt efterbärkraft och sedan generell socialpolitik, av typen barnbidrag. Däiefter kommerriktade bidrag, av typen bostadsbidrag och studiestöd, och sedan kan man sägaatt SOFT kommer. Därefter kommer socialbidrag, och längst Prot,1985/86:21 1985/86:216 november 1985 rier- näringenting av detta har fungerat riktigt -går man till och begärhjälp. Det är en del tecken som tyder på att trycket på de frivilligaorganisationerna har ökat. Vi har alltså att se över detta, och regeringen hartillsatt en krisgrupp eller skall vi säga analysgrupp, för att se var det ärskon klämmer. Om vi går in och ser vilka som har socialbidrag och varför de hardet, får vi också klart för oss vad som är fel i samhället, var det är fel ifördelningspolitiken och vad som gör att den inte skyddar de lägreinkomsttagarna. Med detta, herr talman, vill jag än en gång yrka bifalltill socialutskottets hemställan. 24 INGALANTZ (vpk): Det förhållandet att många kommunerfortfarande har det s, k, nettonormsystemet och det förhållandet att utskottetinte kunde göra en markering av att det är bruttonormsystemet som skall gällatycker jag är dåligt. Nettonormsystemet är ett uttryck för ett gammalt sätt atttänka. Det är egentligen förmynderi mot de hjälpsökande - de skall be om hjälpför olika saker. Det är ett förlegat synsätt, och det skulle vara på sin platsatt utskottet gjorde en markering, i den riktning som tog uppfrågan. Väldigt tidigt markerades att de fattiga människorna skulle hållas pålåg nivå - det ansågs farligt att låta dem komma upp till en levnadsnivå inärheten av den som gällde för dem som arbetade. säger att vi inte skall ha alltför storaskillnader - det skall motverkas. Men han svarar inte på mina frågor om hurstora skillnader vi skall tillåta. Vad är det som motiverar att en familj sombor i en viss kommun jämfört med en annan har . mindre netto i månadeneHer att en ensamstående har . mindre - att beloppen varierarmeHan och ? Det är djupt orättvist, och borde se till attden orättvisan kommer bort. säger: Man kan faktiskt överklaga. Ja, detär tur att vi har en besvärsrätt, så att människor kan få sina rättmätiga behovtillgodosedda. Men jag tycker det är fel att man skall behöva gå till domstolför att få det bistånd som man faktiskt har rätt till och som vi har beslutatatt den nya socialtjänstlagen skall ge möjlighet till. Därför vore det på sin plats att få en riksnorm som ärrättvis och skälig och som täcker in de behov som de flesta människor har. Jag ser det som ett stort steg framåt att att ett socialförsäkringstillägg måste komma till. Det är vad vpk imånga år hävdat i debatten. Vi har också sagt precis det som nusäger, nämligen att det faktiskt inte blir dyrare, eftersom människor underalla förhållanden måste ha någonstans att bo och någonting att äta - pengarnamåste ändå betalas ut. Då är det rättvisare och riktigare att staten tar ettstörre ekonomiskt ansvar. Utskottet avstyrker vpk:s krav på rättvisa och skäligasocialbidragsnormer för hela riket med hänvisning till en analysgrupp, somskall undersöka var skon klämmer. Ja, men det vet vi efter många års erfarenhetoch efter det myckna utredande som redan gjorts; det är en ökad arbetslöshet,som den nya tekniken kommer att ytterligare förvärra, det är för högalevnadsomkost- nåder -maten kostar för mycket och hyrorna är för höga. Det är dessa omständighetersom gör att människor inte klarar av att betala för sitt uppehälle. Det äringenting som man behöver analysera. I stället är det åtgärder som behövs. Enav dessa åtgärder är att skapa rättvisa och tillräckliga socialbidragsnormer,som icke varierar mellan kommunerna på det sätt som är fallet. 25 (); Det enda som skiljer mellan Inga Lantzreservation och utskottsmajoritetens skrivning gäller frågan om en riksnorm.Kan man lagstiftningsvägen införa en riksnorm för angelägenheter som rör kommunerna,är den fråga vi måste ställa oss. har begärt att vi skall få likartade normer ochatt dessa skall vara bruttonormer. , som är vår högsta myndighetpå detta område, har sagt detsamma. Analysgruppen har tillsatts för att undersöka vad man kangöra i fördelningsfrågan och vilka åtgärder som behöver vidtas för att minimerasocialbidragen. Dessutom tillkommer- vilket jag inte sade i mitt förra inlägg -att även socialberedningen har denna fråga under övervägande. Så nog följer videnna fråga med stor uppmärksamhet. 26 INGA (vpk): Vi kan inte luta oss mot denna analysgrupp,vare sig vi anser att den behövs eller inte. har klartdeklarerat att det inte blir fråga om några nya pengar. Vad det här gäller ärnågot slags omfördelning inom ramar som jag inte känner till. Sedan skulle jag i alla fall vilja ställa en fråga tillEvert . Vi ifrågasätter inte att folkpensionerna skall vara lika ochligga på en rimlig nivå. Vi anser tvärtom att de kanske ligger för lågt. Varförskall socialbidrag kunna variera i storlek och i de flesta fall inte ha entillräcklig nivå? Folkpensionerna ligger faktiskt på av basbeloppet,medan socialbidragen varierar mellan och . Det är mycket få kommunersom har folkpensionsnivå på socialbidragen, dvs. Vad ärdet för rim och reson i det, ? Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 och 2 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 3 (normer för socialbidrag) Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 16 förreservationen av , Prot,1985/86:21 Prot,1985/86:21 10 § Bidrag från allmänna arvsfonden r,.. T', ~ Föredrogs socialutskottetsbetänkande /86:3 om vissa bidrag från 27 vice talman (): Jag har inte begärt ordet för att framställanågot yrkande. Jag har begärt ordet för att nämna något om motiveringen för minmotion och något kommentera utskottets handläggning och slutsats i sinbehandling. Jag har redan i ingressen till min motion sagt att detmitt i vårt välfärdssamhälle, med hög biltäthet och på många andra sätt högavälstånd, finns en mängd äldre, ensamma människor som lider brist på gemenskap.Ofta har dessa människor inte råd att kosta på sig en resa, någon veckasvistelse på ett pensionat eller liknande för att få omväxling och kännagemenskap. Jag har kommit till slutsatsen att det borde finnas enfond där dessa människor kunde söka ett stipendium, ett stöd, för att få kännaden gemenskapen, t, ex, i form av en veckas vistelse på ett pensionat eller enresa. Jag har kommit fram till att arvsfonden borde kunna avsätta en del avsina medel för detta ändamål. Jag tror att utskottet är överens med mig när det gällerbehovet. Utskottet har behandlat motionen mycket utförligt, och jag har respektför det arbete man har lagt ned på den. Man har skildrat tidigare behandlingoch mycket ingående redovisat de bestämmelser som gäller för arvsfonden. Jag skulle ändå vilja beröra den slutsats som utskottethar kommit fram till. Utskottet har två huvudskäl för att avslå motionen. Man villinte splittra arvsfondens resurser, och det har jag respekt för. Arvsfonden haren mycket stor uppgift att med de medel som kommer in hjälpa ungdomar, stödjabyggande av ungdomslokaler, hjälpa handikappade, osv. Arvsfonden har ju ändåvid sidan av de ordinarie anslagen lyckats få fram 90 miljoner extra; 30miljoner till Världsungdomsåret, 30 till utvecklingsarbete beträffandebarnidrott och 30 miljoner till fritidsgårdar. Detta visar att det när man vill går att satsa utanför deordinarie anslag som ges. Jag tycker därför att det åberopade argumentet intekan vara särskilt starkt. Hade viljan funnits hos utskottet, hade man kunnatbiträda förslaget om att på försök avsätta några miljoner till just det ändamålsom jag har angett. Jag tror, som jag skriver i motionen, att detta ligger helti linje med dessa gamla, ensamma människors önskan. Det är ju deras pengar somgår till arvsfonden. Ensamma människor, utan släktingar och utan förankring inågon förening eller liknande är de som testamenterar sina medel tillarvsfonden. Just en sådan här fond hade nog varit helt i överensstämmelse medderas önskan, om de hade fått vara med och bestämma. Det andra skälet för avslag som man pekar på är följande,och här citerar jag utskottet ordagrant: "Utskottet vill vidare erinra omden vidgade skyldigheten att ge en god omsorg till dé äldre som åvilarkommunerna enligt socialtjänstlagen, vilken trädde i kraft den 1 januari 1982.Bl.a. skall socialnämnden verka för att äldre får en meningsfull tiHvaro medmöjlighet tillkontakt och gemenskap med andra. Som ovan framgått kan - om förutsättningarna iövrigt är uppfyllda - bidrag till rekreationsresa också inrymmas inom rättentill bistånd." Allt detta är säkert riktigt, och jag utgår ifrån attutskottet har annat material än jag när det gäller möjligheterna inomkommunernas sociala anslagsramar till sådana här resor. Jag har frågatutredningstjänsten, och på bordet har jag en tjock bunt med rättsfall, somvisar vilket eländigt krångel det har varit för äldre människor som sökt bidragjust för sådana här resor. De sociala myndigheterna säger att behandlingen blirmycket olika i kommunerna. Utredningstjänsten gör för sin del det förbehålletatt man inte kan säga att de här rättsfallen är typiska. Många har lyckatsefter krångel och överklaganden i olika instanser. Bland rättsfallen finns detett där man har försökt att få färdtjänst under sin semesterresa men intelyckats. Jag utgår ifrån att utskottet har ett annat och bättre material attgrunda sitt avslag på än det som jag har fått fram hos utredningstjänsten. Jag skall, som sagt, inte ställa någotyrkande, men jag vill säga att jag i kommer igen i den här frågan,eftersom jag anser att det är fråga om ett behjärtansvärt ändamål. Jag tyckeratt det vore riktigt om man av de stora summorna i arvsfonden avsatte en deltill just en sådan fond som den jag har motionerat om. Bidrag från allmänna arvsfonden 28EVERT (): Eftersom andre vice talmannen inte ställdenågot yrkande hade jag kunnat låta bli att göra ett inlägg. Jag tycker i allafall att det är på sin plats att säga några ord om allmänna arvsfonden och dessfunktion i samhället. och jag tillhör samma samfund. , och vi vet båda hur. mycket pengar som har gått frånallmänna arvsfonden till ungdomslokaler. Detta gäller inte bara vårt samfundutan hela ungdomsvärlden. Låt mig i detta sammanhang uttrycka mig så, att dethar varit en väldig välsignelse. Precis som när vi behandlade en annan motion - väckt av enannan framstående riksdagsman, nämligen , som hade ungefär sammayrkande - har vi sagt oss att vi inte vill splittra allmänna arvsfonden tillytterligare en sektor i det svenska samhället. Skall både ungdomskadrerna ochde äldre komma i fråga, blir det givetvis stort bekymmer när det gällerfördelningen av pengarna. Här måste man alltså, herr talman, träffa ett val närdet gäller vilket område som man vill satsa på. Senast kom ju de handikappadein under allmänna arvsfonden, och skulle vi alltså enligt motionen i frågata in ytterligare en kategori. Sedan förhåller det sig så, att det inte söks individuellabidrag från arvsfonden. Bidragen går till organisationer. Det är viktigt attpåminna om den saken i det här sammanhanget. Vidare får vi väl betraktasocialutskottets uttalande om socialnämnderna som ett auktoritativt uttalande,om , som jag utgår ifrån, bifaller utskottets hemställan. Det måste vara en väldig tillfredsställelse för äldremänniskor som inte har några arvingar att veta att pengarna går till ändamålsom varit till så stor nytta i det svenska samhället som den allmännaarvsfonden. Får jag tillägga att det Prot,1985/86:21 Bidrag från allmänna arvsfonden är synd ommänniskor klagar på att pengarna går till staten. Det vore bättre att säga: Detvar lyckHgt, 29 vice talman (); vice ordförande kan kännasig lugn. kommer att bifalla utskottets hemställan, eftersom det inteställts något annat yrkande, I inledningen av mitt anförande sade jag just det somEvert nu kraftigt underströk, nämligen att arvsfondsmedlen är tillväldigt stor nytta genom att man rustar upp och bygger ungdomslokaler. Jag togupp en rad exempel. Vi är helt överens på den punkten. Men jag är alldelesövertygad om att om viljan funnes kunde man avsätta ett antal miljoner utan attdet egentligen inkräktar på det andra. Det har ändå föreslagits 30 miljoner , alltså 90 miljoner, till ändamål utöver de ordinarie. Det har utskottetpekat på, och det har jag strukit under här. Jag tror att om människor är nöjdamed att deras pengar genom arvsfonden går till ungdomslokaler, handikapphjälp,o, d,, skulle dessa människor-om de hade möjlighet till det - säga att de varnöjda om de visste att pengarna gick till det ändamål som jag har föreslagit, 30 (); Märkte inte andre vice talmannen att de extrapengarna faktiskt gick till områden som just berör ungdomen? 31 vice talman (); Jag märkte det, och jag läste innantill vartpengarna gick. Så det är inte någon nyhet som kommer med på denpunkten. Men jag säger fortfarande att min uppfattning är att det ändamål somjag har motionerat om är så pass viktigt att mitt förslag borde ha gått igenomom utskottet hade en vilja i den riktningen. Jag tycker inte att det innebärnågon splittring. Ändamålet är väl så bra som många av de ändamål dit dessa 30miljoner har gått, 32 (): Jag råder herr andre vice talmannen att sökaandra utvägar och andra fonder. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottet hemställan bifölls. 1985/86:2En ny namnlängd i almanackan Utskottets hemställan bifölls. 12 §Meddelande om fråga Prot. Meddeladesatt följande fråga framställts 1985/86:163 av () tillkommunikationsministern om SJ:s subventionering av studeranderesor; har SJ infört ett nyttrabattsystem för resor med tåg. För studerande har detta inneburit att derasnuvarande rabatter och , då de studerande är mestberoende av resor, har sänkts . Den redan mycket besvärliga ekonomiskasituationen för de studerande har därmed försämrats ytterligare. De studerandeär en viktig kundgrupp för SJ. Lika väl som SJ satsar på affärsresenärernamåste SJ värna om sina privatresenärer, där studerande och pensionärer utgör destörsta grupperna. Dessutom har staten ett utbildningspolitiskt intresse av attde studerande skall ges tillfälle till rabatterade resor. Jag villdärför fråga kommunikationsministern: Vilka åtgärder har regeringenvidtagit med anledning av SJ:s beslut att försämra studeranderabatten? 13 § Kammaren åtskildes .