prot · G909159 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringar har kommit och gått.Den allmänna opinionen anser att ersättning har kommit de drabbade till del,men det finns fortfarande några som inte har fått ersättning. Mot bakgrund av detta vill jag ha svar på frågan - även omjag inte begär det: Vad menas egentligen rned uttrycket "generösare"?Jag tycker att det är en aning luddigt. Förebyggande åtgärder tn. m. mot jordskred och andranatur-olyckor Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om lagutskottetsbetänkande 36.) 107 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debatterasocialförsäkringsutskottets betänkande 23 om krav på studieintyg frånläroanstalter för högskolestuderande vid delutbetalningar av studiemedel. Förändrade utbetalningsruliner för studiemedel 108 (): utbetalas studiemedel tilldrygt 170 000 studerande. För studerande i gymnasieskola, i komvux och påfolkhögskola sker utbetalning fr, o, m. efterett studieintyg från skolan. För studerande på högskolenivå sker utbetalningtvå gånger per termin med sammanlagt . Skolan lämnar vid förstautbetalningen ett intyg, som visar att rnan studerar och på denutbildning sorn man har sökt studiemedel för. I budgetpropositionen föreslår regeringen att ett sådantintyg skall lämnas också vid den andra utbetalningen. Avsikten med dennaförändrade rutin är att minska summan av oriktigt utbetalade studiemedel. Dettaberäknas ge mellan 25 milj. kr. och 45 milj. kr. Härtill kominerminskade kostnader för bl. a. administration av återkrav. Del handlar omutredning, domstolsförfarande, kronofogdemyndighetens insatser och eventuell avskrivningav skulden. För den enskilde skulle det också bidra till att hållaskuldsättningen nere. I flera motioner har framförts kritik mot att ålägga högskolanytterligare administration. Socialförsäkringsulskottet har därför begärtyttrande från utbildningsutskottet i frågan. menar att man måste se utgifterna förutbildningen och studiestöden sorn en enhet. Högskoleenheterna och studiemedelsnämndernahar ett gemensamt ansvar för att studiemedlen används för avsett ändamål. Dåvarande utbildningsministern anmälde ibudgetpropositionen 1982 att det i ett läge där det är angeläget att hushållamed resurserna är särskilt viktigt att förhindra att studiemedel betalas utoberättigat. Han skulle återkomma till regeringen med förslag som skulle göradet möjligt för CSN att göra studiekontrollen på ett mera flexibelt sätt. Riksdagenhade då ingen erinran mot detta. Därför har studiestödsförordningen 4 kap. 27 § följandelydelse: "Studiemedel får betalas ut endast om det är styrkt att denstuderande bedriver de studier för vilka medlen beviljats enligt de närmarebestämmelser som centala studiestödsnärnnden meddelar." Frågan om antalet studieintyg per termin är alltså intebunden till , enligt den tidigare borgerliga regeringens och ett enigtutbildningsutskotts uppfattning. menar att frågor av denna karaktäräven fortsättningsvis bör avgöras på myndighetsnivå. Det kan antas medföra administrativtmerarbete, men med hänsyn till det arbete som pågår med samordning avantagning, studiestöd och studiedokumentation säger utskottet att manförutsätter att största möjliga begränsning av de administrativa åtgärdernasker i samband med framtida förändrade utbetalningsrutiner för studiemedel. I reservationen föreslår vi socialdemokrater att riksdagenföljer utbildningsutskottets enhälliga förslag om tillkännagivande medanledning av propositionen och motionerna. Majoriteten i socialförsäkringsutskottet vill tyvärr bindafrågan till också i fortsättningen genom att avslå propositionen.Man avstår på detta sätt från en besparing på 25 till 45 milj. kr., som längrefram hade kunnat användas för att t. ex. förstärka studiemedlen. Jagförutsätter dock att man tills tänkt över frågan. samtliga ledamöter har skäl attstödja reservationen, eftersom den helt följer deras rekommendation. Och f. d.utbildningsminister bör kunna visa bäde sina partivänner och fornaregeringskamrater att studiestödsförordningen på denna punkt fortfarande äroförändrad och att frågan inte bör bindas till . Denna riksdag har sedan bestämt att mellan 50000 och 60 000 studiemedelstagare skall ha intyg från skolan ifortsättningen. Detta gäller gymnasieskola, komvux och folkhögskola, och detgäller också ca 250 000 yngre gymnasieelever. Jag förstår inte varför just högskolestuderande skallundantas från ytterligare en kontroll per termin. Det skulle gälla ca 100skolor som skulle utfärda två intyg per termin, utöver de 1 300 skolor somredan fr. o. m. rapporterar . Redan folkhögskolorna ärfler än de föreslagna tillkommande högskolorna. 'Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationen isocialförsäkringsutskottets betänkande 23. Förändrade ut betalningsrutiner för studiemedel 109GULLAN (): Jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Det aktuella förslaget har föranlett tre motioner, från , centernoch kommunisterna, som alla yrkat avslag på propositionen. Dethar sedermera blivit utskottsmajoritetens ställningstagande. Vi i majoriteten är negativa till ökad administration ochbyråkrati som detta krav pä studieintyg under samma terminskulle innebära. Vi är också högst tveksamma huruvida den ökade administrationenoch byråkratin verkligen skulle ge besparingar . Därvid följer vi vadutbildningsutskottet har sagt i sitt betänkande. Man har där nämligen påpekatatt det pågår viss försöksverksamhet, bl. a. med lokalt baseratstudiedokumentationssystem. På grundval av detta anser sig utskottsmajoriteteninte vara beredd att tillstyrka propositionen. säger att egentligen inte bör läggasig i frågan, eftersom myndigheten kan handha denna administration. Mensjälvfallet måste lägga sig i denna fråga , eftersom det ligger ettkonkret förslag på bordet. Det är precis detta vi hargjort, dvs, tagitställning till det föreliggande förslaget. Vi finner att det inte ärbra. Därför har vi yrkat avslag på propositionen. Jag har inte någon anledning att här försvara förreministern . Men vi kan erinra oss vad som hände då. Man genomförde enviss ökning av kontrollen. hade man inte ens den kontroll som man nuhar, . Vi får avvakta vad de pågående försöken leder till innan vifattar ett ytterligare beslut. Jag vrkarbifall till utskottets hemställan. Prot.1985/86:159 Anf. iio (): 2junil986 Herr talman! siiger att utskottet inte vill tillstyrka , , , , propositionen. Men det gör man ju inte i reservationen heller. Skillnaden är Förändrade utbetal- .. .. att utskottsmajoriteten yrkar avslag päpropositionen. Det innebär att man ningsruttner for studie- <= r r r , . återigen binder denna fråga vidriksdagen och att regeringen måste återkom- Jag hänvisade till studiestödsförordningen, vilken denborgerliga regeringen själv utfärdade. Där framgår det att frågan inte ärbunden vid . 1 reservationen sägs det också att denna fråga inte skallbindas vid . Därför varken avstyrks eller tillstyrks propositionen,utan vi ger till känna med anledning av propositionen. När det gäller tveksamheten om huruvida det blirbesparingar kan jag hänvisa till att både och är ganska kunniga på detta område, har uppskattat besparingen till 25-45milj. Det är inte att förakta, tycker jag. Det har ofta framställts krav,speciellt från , på besparingar och hårdare kontroll så attpengar inte går åt i onödan. väcker vi ett förslag som skulle kunnatillgodose många av dessa önskemål, men då vill inte vara medlängre. Jag tycker att vi skall ta värt ansvar här i och säga ifråntill regeringen all den får klara av denna fråga själv. lägger siginte i den, men räknar med att det inte blir några storaadministrativa åtgärder om regeringen gör några förändringar. 111 (): Det är ju regeringen, , som harbundit frågan till genom att lägga fram det föreliggande förslaget.Vi yrkar avslag på detta. När det gäller besparingsåtgärder är det högstdubiöst om det överhuvud taget handlar om någon besparing-det tyder helautbildningsutskottets yttrande på. 112 (): Jag måste säga att det är mycketanmärkningsvärt att på så lösa boliner kan döma ut deuppskattningar som är gjorda både på och på CSN. Jagvet inte riktigt varifrån får sina uppskattningar, men avutbildningsutskottets betänkande framgår klart att det handlar om storabesparingar. Den exakta summan kan vi inte se förrän vi har prövat dennamöjlighet. Men jag tycker att det är anmärkningsvärt med denna totalautklassning av både CSN och . 113 (): Det är rätt intressant att höra sparsamhetens ljuva visa. Det brukar vara precis tvärtom. Men, , vi har ännu inte fått belägg för att det skulle bli en besparing, närvi sett vad man har kommit fram till i utbildningsutskottet och när vi studerat detta ärende närmare i socialförsäkringsutskottet. Därför avvaktar vi och 124 yrkar avslag. överläggningenvar härmed avslutad. Prot, 1985/86:159 (Beslutetredovisas efter debatten om lagutskottels betänkande 36.) 114 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera trafikutskottetsbetänkande 26 orn färjeirafiken till m. m. Färjetrafikentill , m. m. Färjetrafiken till , m. m. 115 (): Omgivet och innefattat av vatten ligger Gotlandsom en solitär, vänd rnot det svenska fastlandet. aren omistlig del avSverige, bundet till nationen med historiska, kulturella och kommersiella bandsom inte kan slitas av. Alt leva på en ö skapar lätt en känsla av isolering,och det är därför naturligt all gotlänningarna ser graden av samhörighetskänslasymboliserad i omfattningen av och kvaliteten hos kommunikationerna mellanGolland och fastlandet. trafikpolitiska beslut tillförsäkrar befolkningeni landets olika delar en tillfredsställande trafikförsör'jning till lägstasamhällsekonomiska kostnad med siirskild inriktning på närings-, regional- ochsysselsätiningspo-litiska inäl. Vad sorn ar tillfredsstiillande är naturligtvissvårdefinierbari och kan variera från område till område. Att gotlänningarna vill se gemenskapen mellan dem ochfastlandsbefolkningen konkretiserad bl. a. i form av lät trafik av skilda slagmellan och fastlandet är självklart, och vi bör se så generöst sommöjligt på kostnaderna för densamma. Men idla svenskar bör också bära bördan såjämlikt som möjligt då det gäller att bringa jämvikt i landels finanser. Deför'slag som trafikutskottet nu förelägger om färjeirafiken påGotland är för del en positiv kompromiss. Färjetrafiken mellan och fastlandet drivs päkoncessionsbas av Gotlandsbolaget enligt avtal rned staten, som går ut med 1987års slut. I praktiken innebar det att staten tillskjuter skillnaden mellanintäkter och kostnader, såsom de redovisas av Gotlandsbolaget, och det ärstaten som genom transporlrådet bestämmer turtäthet och taxor. Gotlandsbolagetsenda ersättning härför iir ca 2 miljoner och den vinst rnan kan få av vissaaktiviteter ombord, t. ex. restaurangrörelsen. Det säger sig självt att om den betalande parten villspara, såsom fallet är rned staten, och Gotlandsbolagets handlingsfrihet ärbegränsad, blir det passagerare och transportörer det går ut över. Att vi frånmoderat sida kräver att Gotlandsbolageis monopolställning skall upphöra berorinte pä speciellt missnöje rned Gotlandsbolagets sätt att utföra den trafik detblivit ålagt, utan på systemet som sådant. Det enda soni driver utvecklingenframåt är fri konkurrens. Med en sådan blir det framför allt passagerare ochfraktare som tjänar på fri konkurrens - med nuvarande system är dettrafikanterna som får sitta emellan. Det är emellertid inte lätt all skapa fri konkurrens omunderlaget för förtjänster är dåligt. Trafiken på är förlustbringande större delen a\' 125 Prot.1985/86:159 året, och intäkterna under högsäsongen räcker inte till för atttäcka underskotten. Utan nya radikala grepp är det omöjligt att eliminera Färjetraftken till Godand, m. m. underskottetpå Gotlandstrafiken, och med flera entreprenörer skulle underskottet ökaytterligare. har kommit till insikt härom och bedömer ipositiva ordalag en moderat motion sorn pläderar för införandet av en lexGotland, som skulle ge möjlighet till viss tax-free-försäljning ombordåtminstone under lågsäsong. Det har invänts att sådant bara kan ske mellanolika länder, men det finns faktiskt trafik med skattefrihet etablerad inomåtskilliga länder i , och i värt fall går ju färjorna på internationelltvatten mellan Golland och fastlandet. Vi ser hur blomstrande rederinäringen är när det gällertrafiken mellan och resp. . Här blommar konkurrensen tillbåtnad för både passagerare och rederier. För skulle tillkomsten av enlex betyda ett enormt uppsving och för staten en stor besparing. Jaghoppas att varken trångsynthet eller bigotteri skall hindra en liberal prövningav möjligheterna med en lex . På ren kontrakurs går dock regeringen ochutskottsmajoriteten, då den begär fria händer att med utgången av nu gällandeavtal med Gotlandsbolaget själv skaffa eller leasa tonnage för trafiken föratt därmed skapa konkurrens vid anskaffandet av entreprenör. Del blir då, vadutskottet än säger, fråga om en socialisering av trafiken, och del blir bådestatskassan och trafikanterna som får sitta emellan. I betänkandet motsäger utskottsmajoriteten sig själv ellertalar med två tungor. På ett ställe säger man så här: "Vad först gällerkraven på att förstatliga Gotlandsbolaget vill utskottet erinra orn att det i ettflertal av godkända betänkanden avstyrkt motionsyrkanden om ettförstatligande av Gotlandstrafiken. Utskottet har inte ändrat dennainställning". 1 årets proposition säger kommunikationsministern:"Genom ett statligt ägande av hela eller delar av det tonnage som användsi Goilandstrafiken förstärks enligt min mening statens inflytande på ettrimligt sätt som utrymmet för konkurrens ökar. Statens planering förden framtida trafiken bör utgå från detta." Genom att ansluta sig till denna uppfattning försökerutskottets majoritet sitta pä två stolar. Särskilt respektingivande är detinte. All erfarenhet talar för att ett statligt ägande av tonnage soni skall gåi subventionerad trafik förvärrar situationen. Det blir konkurrens i upphandlingen,men trafikanterna blir de verkliga förlorarna: sämre service, sämre turtäthet,högre kostnader. Jag yrkar, herr talman, bifall till den gemensammaborgerliga reservationen nr 5. Jag har sagt att utskottet sträckt sig långt föratt gå intressen till mötes. Jag avser då särskilt utskottets ställningstagande ifråga om fraktstödet, det s. k. Gotlandstillägget. Redan vid dess införande var vi från moderat sida principiellt emot denna horribla tvångsbeskattning av näringslivets transporter mellan orter på fastlandet. Åven om vi moderater också principiellt är emot selektiva åtgärder av den typ som transportstöd utgör, är det enda korrekta alt de finansieras öppet från statskassan om de 126 befinns ofrånkomlisa. När utskottet nu avvisar i'egeringens förslag orn slopandeav Gotlandstillägget är del för att få analyserat följderna förGotlands näringsliv om det avskaffas. Först därefter - och jag hoppas att dettablir snart - får vi ta ställning till frågan om och i så fall hur bortfallet avGotlandstillägget behöver kompenseras. Gotlandstillägget som sådant vill vi habort. Bortsett från vad jag sagt om reservation nr 5 yrkar jag,herr talman, bifall till utskottets hemställan. Färjetrafiken till , m. m. 116INGRID (): Att ta sig över det vatten som enligt skaldenlikt ett farligt gift omger är åter en aktuell fråga -därtill tidsmässigt lämpligt inpassad just . Turismen är enav de faktorer som kan påverkas av de beslut som skall fattas. Dessa ärvikliga också för många andra intressenter men givetvis mest för gotlänningarna,deras näringsliv och transportmöjligheter. Det är de ökade kraven pä statskassan sorn föranlett detbetänkande vi nu behandlar. Anslagsöverskridanden i storleksordningen 35 milj.kr. till ett totalbelopp pä ca 75 milj. kr. kan inte accepteras. En nedskärningtill drygt 40 milj. kr., grundat på alternativet en fastlandshamn, var däremoten alltför drastisk förändring av Gotlandskommunikationerna. Liksom sanningen ofta sägs ligga mitt emellanytterligheter hemställer nu ett enigt utskott om ett förslagsanslag nästan mittemellan de tvä tidigare nämnda beloppen, nämligen på 59 milj. kr. Folkpartietvill uttrycka förhoppningen att den ökade uppmärksamheten kringGoilandstrafiken och de förslag till förändringar sorn nu föreligger skall göradet möjligt att hålla statsbidraget inom denna ram. Uppnår mandå målet om en tillfredsställande transportförsörjning? Vi är i nöjda med att det s. k.bashamnsalternativet har övergivits och att trafiken även i fortsättningenkominer att bedrivas på en nordlig och en sydlig hamn med komplettering avVästervik . Oskarshamnstrafiken kornmer att under vardagar ilågtrafik få en försämrad service, vilket jag som lans representantnaturligtvis måste beklaga. avser att arbeta vidare med fråganom att ersätta fartygen och med en kombinerad person- ochgodsfärja, som bättre svarar mot den trafikefierfrågan som föreligger. Därtillhoppas jag att flygmöjligheter till rimliga priser skall öka pä sträckan att anslutningar till Syd- och skall bli möjliga. Det bör isammanhanget nämnas att flygel subventioneras med 14,5 milj, kr. Trafiken , som bara bedrivits ,dras in, och några koncessioner beviljas inte. Denna turisttrafik anser vi ifolkpartiet vara ett område där ökad konkurrens borde kunna få förekomma.Däremot avstyrker vi ett statligt ägande av det tonnage som används iGotlandstrafiken, liksom vi givetvis avvisar några motionärers krav på heltförstatligande av Gotlandstrafiken. Vad gäller taxefrågorna instämmer vi till dels ipropositionens synpunkter, bl. a. närdet gäller ökad prisdifferentiering. Somframgår av reservation 2 vill vi dock inte all gotlänningarna skall behövabetala mer än vad som gäller för Prot.1985/86:159 motsvarande sträcka och veckodag i andraklasståg. Detta böi'kunna rvmm'ds inom detanvisade anslaget. Färjetrafiken till , m. m. 1 den nuvarande taxesättningen tas ut ett helgtillägg somnrånga uppfattar som orättvist, eftersom helgerna är deras enda restid. Varförinte låta helgtaxan vara normaltaxa och ge rabatter på resor i stil med vad Linjeflyg och SJ gör? Även om slutresultatet i stort settblir detsamma känns det mer tilltalande. ser rned tillfredsstiillelse att utskottet harhaft förståelse för fraktstödets betydelse - något som vi log upp i vår motion328. En förändring av stödets utformning måste dock koriima till stånd, ochdetta sägs också i utskottets skrivning. Det finns de som hävdar att en tillfredsställandetransportförsörjning till och från endast kan uppnås orn rnan rnedhjälp av skattefri försäljning ger sig in i konferens-och nöjesbranschen. Vi ifolkpartiet är, som framgår av ett särskilt yttrande till betänkandet, iprincip emot en skattefri försäljning pä nationella linjer - vi måste, rnedglädje, utgå frän att åren del av Sverige- men vi vill inte motsättaoss en eventuell utredning med prövning av både positiva och negativa effekter. Med yrkande orn bifall tillreservationerna 2 och 5 och i övrigt till utskottets hemställan vill jag därmeduttrycka strävan att ge en även i fortsättningen tillfredsställandetransportförsörjning. 117GÖSTA (); Gotlänningarna bör givelvis ha rätt att kännasig som fullvärdiga medlemmar av det svenska samhället. Denna självklararättighet var nära att gå förlorad genom transportrådets och regeringensförslag till drastiska försämringar av Gotlandstrafiken. Tack vare ettskickligt och gediget arbete av landshövdingen på och av flera andraföreträdare för ön har hotet rnot Goilandstrafiken nu kunnat avvärjas. Det är också glädjande att företrädare för samtligapartier i trafikutskottet har varit angelägna att finna en samförståndslösningi denna för så livsviktiga fråga. Tack vare detta konstruktiva arbetehar det dåliga bashamnsalternativet nu kunnat avvisas. Åven utskottets förslagtill betydande uppräkning av transportstödet ger det gotländska näringslivetmöjligheter att utvecklas för framtiden. I centermotioner har vi avvisat såväl bashamnsalternativetsom förslaget att kraftigt banta fraktstödet till . Pä båda dessaavgörande punkter har vi nu nått framgångar. Det är vi glada för. Storleken på statens ekonomiska stöd till Gotlandstrafikenhar stått under debatt . Den debatten har tyvärr ofta syftattill försämringar och bantningar. Transportrådeis rapport är ett exempel på hurhårdhänt man varit beredd att gä fram mot Gotlandstrafiken. Dessutom har delvarit ganska illa ställt med analysen av konsekvenserna av bantningsförslagen. Debatten kring färjetrafiken har också varit principlös.Det är sällan man frågat sig om skall ha med övriga delar av landetjämförbara trafikförhållanden. Här i har vi år kraftfullthävdat i olika sammanhang att goda kommunikationer är en absolut nödvändighetför en regions utveckling. När fattade beslutet om så vardet i syfte attge med övriga landet jämförbara trafikmöjligheter. Alla de färjor somvägverket driver i olika delar av landet har samma syfte för befolkningen idessa områden. Såväl som färjor kostar självfalletsamhället betydande belopp. Det är kostnader som vi betraktar som självklaraoch odiskutabla. Dessa kostnader ifrågasätts sällan därför att de ingår i andrastörre anslagsposter. Anslaget till Gotlandstrafiken prövas däremot avriksdagen . Det finns en viss risk för att denna årliga prövning ärtill nackdel för gotlänningarna. Det är sannerligen viktigt att i fortsättningeninte glömmer de principer sorn bör gälla för trafiken till . När detgäller kostnadsdiskussionen får man inte glömma bort att gotlänningarna lojaltbetalar sina vägskatter precis som alla andra. har inga kostnader förväg till och från . Färjorna får helt enkelt ersätta en väg som intefinns. Det är självklart att denna verksamhet måste kosta pengar lika väl somdet kostar pengar att bygga och underhålla vägar. är det naturligtvisviktigi att understryka att kostnaderna måste hållas inom rimliga ramar. Det är dessa principiella ståndpunkter som jag tycker börvara vägledande för våra beslut i frågan om Gotlandstrafiken. Transportrådetsförslag till begränsningar av trafiken strider mot de principer som jag härangett. Förslaget om en enda hamn på fastlandet var både orealistiskt ochregionalpolitiskt illa genomtänkt. Enligt en motion som utskottet haft attbehandla finns det tyvärr fortfarande en viss sympati för transportrådetsförslag. Därför finns det skäl att redovisa de motiv som talar mot transportrådetss. För det första skulle förslaget innebära att den sydgåendelastbilstrafiken skulle få en förlängd transportsträcka vid en tur-och returresa. Denna avsevärt längre körsträcka innebär självfallet kraftigtökade kostnader för näringslivet. Förslaget är också samhällsekonomiskttvivelaktigt med hänsyn till de ökade utsläpp som blir följden av denna längretransportsträcka. Att mer eller mindre slopa trafiken i ochNynäshamn innebär för det andra stor kapitalförstöring. Vid båda dessa hamnarhar man gjort betydande investeringar för Gotlandstrafiken. Enregionalpolitiskt eftersatt region som län skulle förlora enhamnaktivitet av stor betydelse för regionen. förslag skulleockså slå hårt mot den turisttrafik som bl. a. går via . förslag genomförts hade det varit ett direkt slag i ansiktet påalla som anser att bör ta regionala hänsyn i sina beslut. Utifrån centerpolitiska värderingar är det därför mycketglädjande att utskottet enhälligt avstyrkt den motion som vill hålla liv i detcentralistiska transportrådsförslaget. Det ser jag som en stor framgång. skriver i ett särskilt yttrande attlastfärjan inte kan tillgodose rimliga krav på komfort för sinapassagerare. Det har han givetvis rätt i. Utskottet skriver för sin del att manförutsätter att rimliga krav på service och komfort för passagerarnatillgodoses. Detta klara besked från utskottet tolkar jag så, att BirgerRosqvist och vi andra har samma uppfattning i denna konkreta fråga. Jag utgårfrån att utskottets ordförande också tolkar vår skrivning på samma sått. Färjetraftken tUl , m. m. 9 protokoll 1985/86:158-159 Prot.1985/86:159 Rosqvisls särskilda yttrande är litet överflödigt. Färjeirafiken till , m. m.