prot · G90946 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:46 1 §Justerades protokollet för . 2 §Svar på interpellation 1985/86:36 om åtgärder för att stimulerahushållssparandet - omfinansministern är nöjd med att hushållssparandet i är negativt, och - om inte, vilkaåtgärder finansministern avser att föreslå i syfte att stimulera hushållenssparande. Arbetet inom regeringen är så fördelat att jag skall svarapå frågan. Vad gäller den första frågan kan det konstateras atthushållssparandet varit mycket lågt . Det är dock för tidigt attsäga att hushållssparandet är negativt . Så mycket är klart att det ärlågt, och detta inger bekymmer. Jag är alltså inte nöjd med utvecklingen avhushållssparandet. Vad gäller följdfråga om åtgärder för attstimulera hushållssparandet vill jag inledningsvis konstatera att det inte pålänge har varit så förmånligt för hushållen att spara som . Den ränta eninsättare får är hög, och inflationstakten går ned. Realräntan ligger på en högnivå. Skattereformen har inneburit att marginalskatterna harsänkts kraftigt , och av inkomsttagarna har nuen marginalskatt på högst . Det statliga budgetunderskottet minskar.Reallöneminskningen har förbytts i en viss uppgång. Det betyder att deförutsättningar för en framgångsrik sparpolitik som betonar i sininterpellation nu är gynnsammare . Regeringen har sedan framställde sininterpellation lagt fram en proposition med förslag som avser att stärkahushållssparandet. Hushållen erbjuds en möjlighet att, utöver de maximalttillåtna månadsinsättningarna pä , sätta in . Bakgrunden till förslaget är bl.a. att det frigörs mycket stora sparbelopp från det gamlaskattesparandet och från sparobligationer. Den föreslagna åtgärden, tillsammansmed försäljning av nya sparobligationer ,syftar till att hålla uppe hushållssparandet och begränsa en eventuellkonsumtionsökning 5 protokoll 1985/86:45-47 Om åtgärder för att stimulera hushållssparandet och därmed risken för negativ påverkan på bytesbalansen. Till detta kommer andra sparstimulanser vid årsskiftet.Bl. a. individualiseras sparavdraget och höjs från nuvarande . för var och en. Med höjningen av sparavdraget och den föreslagnaextrainsättningen i allemanssparandet kan en person vid utgången av ha ett totalt sparkapital på åtminstone . utan att avkastningen beskattas. Härtillkommer skattefrihet för kvarvarande andel i skattesparandet och vissaskatteförmåner för sparobligationer. De nu redovisade sparstimulanserna i kombination med denallmänekonomiska utvecklingen innebär att förutsättningarna för ett ökathushållssparande förbättras. Jag tror dock att det är orealistiskt attförvänta sig några avläsbara effekter på hushållssparandet. Man fårräkna med att det tar tid, innan det står klart för hushållen att det lönar sigatt spara i stället för att låna pengar och innan hushållen återhämtat sig frånden minskning av reallönerna som ägde rum fram . Avslutningsvis vill jag understryka att det på senare årvidtagits betydelsefulla åtgärder för att stimulera hushällssparandet. Vi ärsäkert ense om att det förhållandet att hushållens sparkvot äralltför låg utgör ett problem som måste uppmärksammas särskilt. Det finnsdärför anledning att ytterligare analysera orsakerna till det lågahushällssparandet och inventera möjligheterna att öka detta. Anf.2 (); Jag ber att få tacka statsrådet för svaret,som jag vill lyckönska min gamle medkämpe från studentpolitiken iGöteborg till den timade upphöjelsen. Det tar jag denna tomma kammaretill vittne på. I sitt svar säger statsrådet att det lågahushållssparandet inger bekymmer. Det är väl ändå ett väl svagt ord i sammanhanget! intar i detta avseende en internationellsärställning. Bland är vi ensamma om att ha en sparkvot runtnoll, och det har vi nu haft . De länder som är näst sämst liggerkring . Andra krisländer som och har faktiskt ihushållssparande, vilket gör det lättare för dem att bemästra stora underskotti budget och bytesbalans. Det här betyder att vi svenskar ur vår personliga ekonomiinte avsätter någonting för morgondagen. Vi bidrar inte med resurser till denutbyggnad av näringslivet som är nödvändig, om landets ekonomi skall kunnaåterföras till balans och tillväxt. Vi kan inte längre skylla på att detallmänna sköter den uppgiften åt oss. Även den offentliga sektorn uppvisar ettrejält sparandeunderskott. Om sanningen skall fram är det faktiskt de såföraktade klippekonomerna som bidrar med ett positivt sparande, även om detalltså inte uppväger bristerna på annat håll. Statsrådet tycker att det är för tidigt att säga atthushållssparandet blir negativt . Men förutsåg i sinhöstrapport att det skulle hamna på minus . Hushållens sammanlagdasparkapital skulle med andra ord minska med . angavs denkraftiga ökningen av hushållens konsumtion . Dess värretycks konsumtionsutvecklingen ha inneburit att hushållen fortsattatt låna och att tära på sitt sparkapital. ser varken konjunkturinstituteteller någon annan bedömare någon ljusning. Hushållssparandet väntas blifortsatt negativt. Statsrådet tröstar sig med att det inte på längehar varit så förmånligt för hushållen att spara som . Jag håller med om attså är fallet. Framför allt råder det nu en hög positiv realränta. Men detta ärju ett tecken på att läget är mycket mer allvarligt än det kan förefalla! Trotsgynnsamma förutsättningar förblir hushållssparandet lågt, för att inte säganegativt. Förklaringen är naturligtvis att hushållen är hårt trängdaav den socialdemokratiska högskattepolitiken. Som jag påpekar i mininterpellation har reallönerna sjunkit kraftigt . Resultatet kanavläsas dels i ett snabbt ökande antal socialbidragstagare, något som vi undervalrörelsen tog upp under beteckningen den nya fattigdomen, dels i en sjunkandesparkvot. Detta problem kan inte lösas enbart med särskilda sparstimulanser.Det bästa sättet att öka sparandet är att föra en ekonomisk politik som ökarhushållens disponibla inkomster och höjer realavkastningen efter skatt påsparmedel. En kraftig minskning av inflationstakten kombinerad medmarginalskatter på högst för huvuddelen av alla yrkesarbetande är deviktigaste inslagen i en sådan politik. Men med hänsyn till den rådande krisen förhushållssparandet behövs det härutöver särskilda stimulansåtgärder. Vimoderater har ett program för detta, som tar sikte på att öka sparandet ifrämst bostäder och aktier. Att bredda bostadsägandet är det bästa sättet attåstadkomma en jämnare fördelning av förmögenhetstillgångarna i samhället. Attöka det enskilda aktiesparandet är viktigt, bl. a. mot bakgrund av attprivatpersoners andel av börsaktierna minskat från i början av 1950-talettill . Statsrådet slutade sitt svar med förmodandet attvi är ense om att det låga hushållssparandet är ett problem som måsteuppmärksammas särskilt. Det är alldeles riktigt. Vi är överens på den punkten.Men jag hoppas att det inte är tänkt att den nybildade spardelegationen skallföreta denna analys. Vad som krävs är mycket mer genomgripande åtgärder än deinformationsinsatser som spardelegationen har sig förelagda på det ekonomisk-politiskaområdet. Får jag därför fråga statsrådet om själva slutmeningen ihans svar på min interpellation innebär att han överväger att tillsätta enutredning för att analysera orsakerna till det låga hushållssparandet ochinventera möjligheterna att öka detta? När kan det i så fall ske? Och vilkensammansättning kommer kommittén att få? Om åtgärderför att stimulera hushållssparandet Jag tror att det är viktigt att slå fast attdet är två problem som hänger samman här. Det ena problemet - som är det som bör uppta allas våratankar - är att sparandet i vår i ekonomi sjönk så katastrofalt under en periodfrån mitten av och . har av tradition varitett land med hög sparkvot, och det är viktigt - det är detta som gör att vi kanbygga ut Om åtgärderför att stimulera hushållssparandet produktionsapparatenoch skapa en god ekonomisk tillväxt . Sparkvoten sjönk alltsåkatastrofalt ner till en nivå som låg . Då skulle man kunna säga att vivar ett u-land när det gäller sparande - vi förbrukade allt vad vi självaproducerade. har vi tagit ett rejält kliv mot en förbättring. Vi haranvänt den produktionsökning som vi fått då socialdemokraternasuttit i regeringen till att försöka få fram investeringar och en förbättringav vår export, så att nettosparkvoten förbättras. Och vi har kommit en bra bitpå väg. Vi kan räkna med att nettosparkvoten nu har stigit till6-procentsnivån, och då är vi tillbaka i det läge som vi befann oss i under1970-talets senare år, innan det stora raset började. Detta problem påverkar sparandet också i hushållen. Mendet är riktigt att hushållssparandet inte har ökat, utan det som ökat är bl.a.det offentliga sparandet. Det finansiella underskottet har minskat kraftigtunder de här åren, genom hårt sparande i budgeten och genom att vi varit snålamed pengarna. Också företagssparandet har ökat. Vi har varit tvungna att öka devinster som företagen får så att de investerar och därmed bygger utproduktionsapparaten. Hur är det då med hushållssparandets del i detta? Jag troratt det är så enkelt att om hushållen upplever att reallönerna sjunker kraftigtår med 3 eller - vilket det gjorde , och vihade också sjunkande reallöner 1977 - då är det klart att hushållen får svårtatt klara sin ekonomi, och då tar de av sitt sparande för att hjälpligt redaupp situationen. Det är detta som vi har upplevt. är att i första handse till att ekonomin fungerar och att vi fär reallöneförbättringar, och det ärvi nu pä väg att klara. Då är frågan: När vänder sparandet för hushållen? Ja, detär en fråga som har mycket med psykologi att göra. Man skulle kunna säga att vihar förstört en hel generation genom att det inte lönat sig att spara, och nunär det lönar sig dröjer det nog ett tag innan hushållen insett de förmåner somfinns i att spara inte bara på bank utan framför allt genom de förmånligasparerbjudan-den som bl. a. allemanssparandet utgör. Jag tror också att det finns en annan faktor som spelarroll här. När vi fått fart på ekonomin har man i bl.a. de hushåll där man haftaktier kunnat uppleva att den egna förmögenheten har ökat. Man har alltsåfunnit sig ha gott om pengar, såsom det registreras på den svenska börsen. Ochdå har man kanske dragit slutsatsen att man inte behöver ha andratransaktionskassor i samma utsträckning, utan man har tagit av det sparande somstått i bank eller funnits i andra tillgångar. Jag vill med detta ha sagt att det tar tid att komma vändning. Som vi är överens om har det aldrig i mannaminne varit såfördelaktigt för hushållen att spara som , och det har aldrig heller gjortsså mycket för att förbättra sparandet som . Därför tror jag att vi kan räknamed en vändning som en följd av den ekonomiska utvecklingen. Jag tror också attdet är mycket viktigt med den typ av upplysning och information somspardelegationen sysslar med, så att vi får en kampanj för sparandet. Jaghoppas att , liksom alla andra som intresserar sig för de härfrågorna, deltar i detta arbete. Jag tror att vi också är överens om atthushållssparandet självfallet är en viktig delav sparandet. Det är en helt otillfredsställande situation atthushållssparandet är noll eller negativt, som det alltså har blivit. Jagupprepar att vi inte riktigt vet utfallet , men det hamnar välnågonstans vid noll. Det här ger, som talade om, utslag i ettökande antal socialhjälpstagare. Om de familjer som lever med knappa marginalerockså får sänkta reallöner, är det klart att det blir fler människor som fårdet svårt att gå ihop. Har man då inga sparmedel eller om man har tagitdem i anspråk, blir det flera som kommer att behöva hjälp. När det gäller frågan hur man skall hantera det härframöver befinner vi oss på ett analysstadium, där bl, a, diskussionen omorsakerna och vad man kan göra åt dem ingår. Vi har föreslagit en delåtgärder i , och vi har utöver motioner som väckts fått en delytterligare förslag och synpunkter, bl, a, från banker, om hur man skulle kunnarätta till vissa förhållanden. Detta håller vi nu på att diskutera. Om åtgärderför att stimulera hushållssparandet Anf.4 (): Statsrådet sade att vi har haft en katastrofalnedgång i sparandet , Man kan nog vidga perspektivetytterligare och konstatera att vi , alltså från början av1970-talet, har haft en alldeles unik nedgång i det totala sparandet i Sverige- från till ner mot , Det betyder att vi inte spararså mycket mer än att vi kan ersätta kapitalförslitningen. Men vi kan alltsåinte bygga upp någonting för framtiden. Regeringen har vidtagit åtgärder och åstadkommit rejälaförbättringar, hette det. Faktum kvarstår: vi har ett offentligtsparandeunderskott. Det sparande som förekommer sker inom företagssektorn, ochdet till följd av de vinster man gjorde efter den stora devalveringen sarnt deninternationella konjunkturuppgången. Effekterna av dessa båda faktorer hållernu på att förklinga. Det betyder att vi inte kan räkna med samma sparinsatserinom företagssektorn, där vi alltså går mot en negativ utveckling. Det minskande hushållssparandet beror, som statsrådetmedgav, på sjunkande reallöner. Det handlar alltså om ett mycket reelltförhållande. Jag menar att man inte kan bryta denna utveckling genom en aldrigså skickligt utförd informationskampanj. Det krävs åtgärder för att rätta tillde bakomliggande faktorerna. Regeringen satsar enligt min uppfattning alltför ensidigtpå sitt allemans-sparande, som påstås vara så mycket mer rättvist än sinborgerliga föregångare skattesparandet, I själva verket är de båda systemensnarlika. De ger tillfälle till skattegynnat sparande dels i aktier, dels påinlåningsräkning. Den stora skillnaden är att allemanssparandet medvetet styrsbort från aktier till sparande i statsskulden. Enligt de senaste uppgifternauppgick antalet allemansfondkonton till 515 000, mot 535 000 . Antalet konton hos är däremot hela 1,8 miljoner.Man har alltså mycket kraftigt lyckats snedvrida den balans som rådde mellan debåda sparformerna i skattesparandet. Från moderat håll har vi godtagit aHemanssparandet, men vivill öka allemansfondernas attraktionskraft och även i övrigt förbättramöjligheterna Om åtgärder för att stimulera hushålls-sparandet förprivatpersoner att spara i aktier liksom i den egna bostaden. Är statsrådetJohansson beredd att medverka till ökad neutralitet mellan " olikasparformer, på bank, i bostäder, i aktier, och för den delen även istatsskulden? Låt mig ställa ytterligare en fråga. Moderatasamlingspartiet har satt som mål att varje hushåll skall ha ett sparkapital sommotsvarar den genomsnittliga årslönen för en industriarbetare.Statssekreterare i har , bl,a, i paneldebatter, uttalat sig för att staten bör driva en aktiv politik föratt uppnå just detta mål. Håller statsrådet med statssekreteraren på den härpunkten, och vad är han i så fall beredd att göra för att förverkliga målet? 5 Statsrådet , Å, ; och jag är uppenbarligen enseom bakgrunden till att hushållssparandet är lågt inom ramen för att sparandettotalt sjönk katastrofalt . Det är de bakomliggande realaförändringarna i ekonomin som slår igenom. Därför måste den rekonstruktion avden svenska ekonomin som pågår vara det som också hjälper upp hushållsekonomin.Jag tror att det är bra att man kan diskutera hushållssparandets utvecklinginom ramen för en diskussion om hur samhällsekonomin skall skötas, och då fårman konstatera att det var en katastrofal UtveckHng, som fickmycket svåra verkningar för det offentliga sparandet, för hushållssparandet ochför företagssparandet. diskuterar vi visserligen hushållssparandet, men jag troratt man skall vara mycket medveten om att detta inte är en självständigtverkande faktor. Hushållssparandet är beroende av hur det går med reallönerna,hur det går med hushållens inkomster och hur mycket hushållen får behålla avsina inkomster sedan prisökningarna tagit sitt. Den ekonomiska politiken hardärför gått ut på just att vända på utvecklingen, att få en förbättradreallöneutveckling genom att ekonomin görs stark igen. Då kan också utveckhngenför hushållssparandet vända. Men jag vill ytterligare understryka att det är mycket avpsykologiska faktorer i det här. Om människor har upplevtatt det har lönat sig bättre att låna pengar och spara i efterhand och framförallt att det inte har lönat sig att sätta in pengar på banken, då sitter dettakvar ett tag. Det präglar kanske också den generation som växer upp. Enallmänt omfattad mening är väl att ungdomen inte har samma sparintresse som desom växte upp under andra förhållanden och som fortfarande har en starksparstimu-lans inom sig och är vana vid att sätta in pengar på banken. Dettamåste vi vända på. När det gäller allemanssparandet och allemansfonder harjag den meningen att allemansfonderna speglar den allmänna optimismen påbörsen. Man kan sätta in pengar både på allemanskonto och i allemansfonder, ochman kan ändra sina placeringar om man vill. Den börsuppgång vi nu har haftkommer säkert att påverka allemansfonderna. Vi har ju ganska mångaallemansfonder - inte sant, ? - och jag tror att man skall se ocksåallemansfonderna som en bra sparform. Men det allra mest gynnsamma förhushållen har ju varit att sätta in pengar på banken på ett vanligt allemanskonto.Hushållen har börjat inse att det är fördelaktigt att göra det, ochutvecklingen beträffande allemanskontona är ett uttryck för detta, talade om ökad neutralitet mellan olikasparformer. Det är inte så att vi missgynnar banksparandet genom att vi har ettallemanssparan-de för att hjälpa upp sparandet i den offentliga sektorn,Allemanssparandet är i sig mycket gynnsamt. Det är nu gynnsammare än någonsinatt spara i bank på ett vanligt konto. Till yttermera visso vidgar vi numöjligheterna att göra avdrag i deklarationen för räntorna på det sparandet. Jag vill gärna säga, eftersom tog upp denfrågan, att det inte är orimligt att tänka sig att ett hushåll har ettsparkapital som motsvarar en årslön. Men vi har bara att konstatera att så inteär fallet . Väldigt många hushåll lever med mycket små marginaler. Deupplever tanken på ett sparkapital av den storleken som ett mycket långsiktigtmål och ser det som mycket besvärligt att kunna uppnå det. De har inte någrastora reala tillgångar eller något sparkapital av annat slag som kan ge demfinansiell styrka och rörelsefrihet. Men naturligtvis är det ett mål att strävaefter att varje hushåll skall få en sådan möjlighet. När vi nu ökarmöjligheterna att sätta in pengar i allemanssparandet, som så stora grupper avsparare redan deltar i, och dessutom ökar avdragsbeloppet för ränteinkomstervid deklaration, är det en väg mot det mål som sätter upp ochsom jag inte kan ha några invändningar mot, även om jag tror att många hushållupplever sin ekonomiska situation som alltför prekär för att kunna uppnå detmålet. Om åtgärderför att stimulera hushållssparandet Anf.6 (); Jag noterar tacksamt statsrådets instämmande i det mål jagangav, som jag dock konstaterar att statsrådet gjorde vissaförbehåll. Jag tycker att det är mycket konstigt att vi i ett av de rikasteländerna i världen har en sådan situation att det betraktas som ett hart när ouppnåeligtmål att en vanlig inkomsttagare skall kunna ha ett eget sparkapital sommotsvarar ungefär en årslön. Det tycker jag i själva verket vore naturligt i enså avancerad ekonomi som vår. förespeglar , Å, oss en höjning avreallönerna och säger att denna skall kunna lägga grunden för en förbättring avhushållssparandet. Jag undrar om han inte låter sig förledas av den numeravanliga tendensen att utgå från mål för prisstatistiken snarare än från detfaktiska utfallet. Prisökningen jämfört med blir såvitt jag vet 7,, Det är mycket det, som man har som mål att lönerna får stiga medhögst , räknar man inte med någon tillväxt alls i ekonomin. Hurdet då skall kunna bli en höjning av reallönerna har jag litet svårt attbegripa. Det antyder kanske att dessa problem inte kan lösas med den politiksom nu förs. Jag vidhåller att regeringen inte iakttar neutralitetmellan olika sparformer. Mest dramatiskt är ju det missgynnande som sker avsparande i bostad. Men vi har också en motsvarande situation när det gällervalet mellan aktier och kronor. Vi lärde oss tidigare att man, för att uppvägaden ökade risk som är förenad med aktiesparande, bör ge en något störreskattefavör för sådant sparande. Jag tycker att statsrådet borde erkänna attdet är nödvändigt för att vi skall uppnå balans. Men det är klart att det mednuvarande samhällsekono- Om åtgärderför att stimulera hushållssparandet mi Hgger nära till hands för regeringen att vilja gynnasparande i statsskulden. Jag vill också kommentera det som skall hända i börjanav . Med den kris för hushållssparandet som råder är det passivt attbara inrikta sig på att finna former för att ta hand om det sparande som dåfrigörs. Till att börja med uppnår man ju inte någon ökning avhushållssparandet på det viset; det blir på sin höjd fråga om att förhindra ennedgång. Men dessutom räcker inte ökningen med ,av sparbeloppet i allemanssparandet på långt när för att ta hand om de medelsom frigörs från t, ex, skattefondssparandet. Den som 1980 satte in maximalttillåtna . i aktiesparfond kan räkna med att få utomkring , dvs. fem gånger så mycket som han får sätta in extra iallemanssparandet. Det tycker jag visar att det inte räcker med punktinsatser. Enligt min mening är den låga sparandenivån i Sverigesåväl totalt sett som för hushållen.ett allvarligt och alltför litetuppmärksammat problem. Vad vi försummar att göra nu får återverkningar långt ini framtiden. Jag har i statsrådets svar på min interpellation anat engryende medvetenhet om problemets art och storlek. Jag hoppas att det skallleda till en omläggning av den allmänna ekonomiska politiken i den riktning vimoderater förordar. Men jag hoppas också att det skall leda fram till ensärskild utredning av de problem som råder på hushållssparandets område ochtill en utredning av vilka speciella stimulansåtgärder som bör sättas in föratt vi snabbt skall få till stånd en ändring till det bättre. Överläggningenvar härmed avslutad. 3 § Föredrogs och hänvisades 1985/86:15till justitieutskottet 4 § Föredrogs och hänvisades 1985/86:3till finansutskottet 5 § Föredrogs och hänvisades 1985/86:229-237till trafikutskottet 6 § Anmäldes och bordlades Motionerna revisorers förslag omöverstyrelsens för ekonomiskt försvar handläggning av beredskapslån m. m.(förs. 1985/86:7) 1985/86:239av m.fl. PrOt. Fullmäktigesi förslag till anvisning av medel på tilläggs- 6december 1985 budget förkostnader för framtagande av kontrolluppgifter m. m. 1985/86:9) 7 § Anmäldes och bordlades 1985/86:6 Vissa frågor rörande säkerhetsskyddet i (förs. 1984/85:26) 1985/86:11 Åtgärder mot våldsskildringar i videogram m.m. (prop. 1984/85:116) 1985/86:15 Ändring i lagen med tulltaxa (prop. 1985/86:60delvis) betänkande 1985/86:6Trafiknykterhetsbrotten 1985/86:8Vissa frågor beträffande testamente 1985/86:9En nordisk företagsform för sjöfartssamverkan betänkanden /86:3 Vissasocialförsäkringsfrågor (prop. 1985/86:38) 1985/86:4 Arbetsskadeförsäkringenm.m. 1985/86:9 Avgiftsuttag till försäkringen för tilläggspension (prop. 1985/86:59) betänkande 1985/86:8 Kulturminnesvård m.m. 1985/86:5Den statliga personalpolitiken (prop. 1984/85:219 delvis) 1985/86:6Ny skollag m.m. (prop. 1985/86:10) betänkande 1985/86:10 Naturvård 1985/86:6 Ökad civil produktion inomkrigsmaterielindustrin 1985/86:6 Den statliga personalpolitiken (prop.1984/85:219 delvis) 8 § Meddelandeom fråga Meddelades att följandefråga framställts 1985/86:273av i (m) till statsrådet omtransportföretagens medverkan för att hindra illegal invandring: Enligt ett på utarbetatförslag skall transportföretag kunna ådömas böter ifall man till Sverigetransporterar personer som saknar i svensk lag föreskrivna handlingar. Anser statsrådet det vara lämpligt atttransportföretag i praktiken skall överta den kontroll som för närvarandehandläggs av svenska myndigheter? 9 §Kammaren åtskildes ,29, In fidem