prot · G909152 · 1985-12-31 00:00:00 — Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 37 avElver m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 45 (högsta belopp för IKS-bidrag) Utskottets hemställan bifölls med 232 röster mot 82 förreservation 38 av m. fl. Mom. 46 (äldre arbetslösas företrädesrätt till IKS) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 39 avBörje och - bifölls med acklamation. Mom. 53(inplacering i stödområde av kommun) Prot. Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot 24 förreservation 40 av i motsvarande del. 2ledamöter avstod från att rösta. Regionalpolitiken,m. 54(inplacering i stödområde av ) Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot 24 förreservation 40 av i motsvarande del. Mom. 56 (inplacering i stödområde av kommun) Utskottets hemställan bifölls med 284 röster mot 22 förreservation 40 av i motsvarande del. 4 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 57 (inplacering i stödområde av ) Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot 21 förreservation 40 av i motsvarande del. 5 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 59 (inplacering i stödområde av kommun) Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 20 förreservation 40 av i motsvarande del, 8 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 60 (inplacering i stödområde av , Norbergsoch Skinnskatte-bergs kommuner) Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 23 förreservation 40 av i motsvarande del. 5 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 68-70, 72, 73, 75 och 77 (regionalpolitiska åtgärderi ) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 41 av och i motsvarande del anfördamotiveringen - bifölls med acklamation. Mom. 71, 74, 76, 78 och 79 (stödinsatser vidservicecentralen i Utskottets hemställan bifölls med 296 röster mot 16 förhemställan i reservation 42 av . 1 ledamot avstod från attrösta. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation41 av och i motsvarande del anfördamotiveringen -godkändes med acklamation. Mom. 80 (den allmänna inriktningen på insatserna iBergslagen) Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 35 förreservation 43 av och . Prot.1985/86:152 Mom. 81 (omfattningen på insatserna i Bergslagen) 27majl986 Hemställan Regionalpolitiken, m. rn. Utskottets hemställan bifölls med293 röster mot 16 för hemställan i reservation 45 av . 4ledamöter avstod från att rösta. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation44 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 82 (Bergslagsdelegationens verksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation46 av m.fl, dels reservation 47 av och Per-OlaEriksson - bifölls med acklamation. Mom. 83 (företagsutveckling i Bergslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 48 avAnders G Högmark m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 84 (insatser för forskning ochutveckling samt utbildning i Bergslagen) Först biträddes reservation 49 avAnders G Högmark m. fl. mot 35 förreservation 50 av och . ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 49 av m. fl. - genom uppresning. Mom. 85 (elevantal i komvux-kurser i tekniska ämnen ikommuner inom Bergslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 51 avAnders G Högmark m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 87 och 88 (anslag till Arbetsmarknadsutbildning samttill Sysselsättningsskapande åtgärder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 53 avAnders G Högmark m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 89 (insatser på kominunikationsområdet i Bergslagen) Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 21 för reservation54 av . Mom. 90 (insatser i övrigt i Bergslagen ochBergslagslänen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 55 avLars-Ove - bifölls med acklamation. Mom. 91 (en samlad skärgårdspolitik m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 209 röster mot 103 förreservation 56 av m. fl. Mom. 92(åtgärder mot befolkningskoncentration till ) Prot.1985/86:152 Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 57 av och - bifölls medacklamation. Regionalpolitiken,m. Mom. 93(åtgärder mot inomregional obalans i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation58 av och , dels reservation 59 av Lars-OveHagberg -bifölls med acklamation. Mom. 95-97 och 99 (utvecklingsinsatser i sydöstra ) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering bifölls med 279 röster mot 34 för utskottets hemställan medgodkännande av den i reservation 61 av och imotsvarande del anförda motiveringen. Mom. 98 (utvecklingsinsatser i ) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 60 av - bifölls med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation61 av och i motsvarande del anfördamotiveringen -godkändes med acklamation. Mom. 105 (åtgärdsprogram för ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 62 avLars-Ove - bifölls med acklamation. Mom. 109 (anslag till Regionala utvecklingsinsatser) Först biträddes reservation 69 av ochPer-Ola -som ställdes mot utskottets hemställan med den ändring därisom föranleddes av bifall till motion A472 av i motsvarande del -med acklamation. Härefter biträddes reservation 68 av ochSigge Godin med 45 röster mot 33 för reservation 69 av ochPer-Ola . 235 ledamöter avstod från att rösta. Därpå biträddes reservation 68 av och med 77 röster mot 71 för reservation 67 av m. fl. 165ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 167 röster mot80 för reservation 68 av El ver och . 66 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 110 (anslagsfördelningen på länsstyrelserna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 71 avBörje och - bifölls med acklamation. Mom. 115(anslag till Expertgruppen för forskning om regional utveckling) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 75 av ochPer-Ola - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 16 förhemställan i reservation 2 av . 3 ledamöter avstod från att rösta. Utskottets motivering godkändes med 166 röster mot 147för den i reservation 1 av m.fl. anförda motiveringen. 1985/86:27Kungl. förvaltning (prop. 1985/86:100 delvis) Utskottets hemställan bifölls. 1985/86:34om inriktningen av konsumentpolitiken (prop. 1985/86:100 delvis och 1985/86:121) samt 1985/86:32 om ändring i lagen(1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärligaverk, m.m. (prop. 1985/86:79 och 1985/86:146). betänkanden 34 och 32 kommer att debatterasi nu nämnd ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efter avslutaddebatt. Först upptas alltså lagutskottets betänkande 34 ominriktningen av konsumentpolitiken. 6 (): Det är inte så ofta som lagutskottet tarkammarens tid i anspråk . Jag hoppas att detta skallgälla även , trots att det betänkande som vi nu går att behandla är bådeomfattande och reservationsrikt. har arbetat under stor tidspress för att fåfram detta betänkande , men jag vågar påstå att vi ändock sökt att medstörsta omsorg behandla såväl den omfångsrika propositionen om inriktningen av konsumentpolitikensom det stora antalet motioner. Vi har bl. a. hört företrädare förkonsumentverket och . Jag vill inledningsvis beröra det särskilda yttrande, nr4, som vi moderater fogat till betänkandet. Det är mycket kort men ändockviktigt, och jag vill läsa in det till kammarens protokoll. Vi anför underrubriken på utskottets yttrande: "Vi har i ett flertal reservationer och särskildayttranden redovisat från utskottsmajoriteten avvikande meningar. Det har dockinte varit möjligt att på varje punkt där vi icke helt delar utskottetsformuleringar markera detta genom reservationer. Betänkandet innehåller därförskrivningar som vi inte helt ställer oss bakom. Vi har funnit det angeläget attge detta till känna." Detta är, herr talman, en markering av att vi tycker attdet emellanåt använts allför många superlativer och berömmande ord om bl. a.den ekonomiska utvecklingen och den förda konsumentpolitiken. I sak står vidock bakom de förslag där vi icke anmält reservation. Utskottets majoritet framhåller, liksom propositionen, attden konsumentpolitik som förts sedan 1972 års konsumentpolitiska beslut imånga avseenden varit framgångsrik, men att den ändå inte varit helt utanbrister. Det var ju också mot denna bakgrund som den konsumentpolitiskakommittén tillsattes 1983. Kommitténs betänkande Hushållning för välfärd rönte starkkritik vid remissbehandlingen. Tyvärr präglas också propositionen ochutskottsmajoritetens accepterande av dess förslag av en brist på mera ingåendeanalyser. Propositionens beskrivning av den ekonomiska utvecklingen sedan 1982är dessutom en skönmålning, inte minst när det gäller beskrivningen avhushållens ekonomiska situation. Denna skönmålning står i bjärt kontrast till den"nyfattigdom" som alltför många familjer hamnat i och som vi har haftanledning att diskutera vid ett flertal tillfällen här i kammaren. Vi moderater i utskottet kan därför inte ställa oss bakomdet avsnitt med rubriken synpunkter som ingår i betänkandet. I vårreservation nr 1, till vilken jag yrkar bifall, beklagar vi att inte regeringenlagt fram ett förslag som är bättre underbyggt. Vi menar att ett långsiktigtbeslut om konsumentpolitikens framtida inriktning borde ha grundats på ettunderlag som haft en bredare förankring. I propositionen förs ett resonemang om den effektivakonkurrensen som ett led i konsumentpolitiken. Mot detta har jag ingen erinran,tvärtom. En fri konkurrens är till fördel för konsumenterna. Men försockså ett resonemang om marknadsekonomins brister. I detta instämmer näringsutskottetsmajoritet - näringsutskottet har nämligen beretts tillfälle att yttra sig överde delar i propositionen jämte motionerna som berör näringsutskottetskompetensområde. Till lagutskottets betänkande har de borgerliga partiernapå denna punkt anfört reservationer - icke gemensamma, men dock med sammagrundsyn på marknadsekonomin och den fria konkurrensen. Vi moderater villunderstryka att det är de många miljonerna konsumenter som genom sinefterfrågan styr producenternas utbud av varor och att detta system äröverlägset varje försök att styra konsumtionens inriktning genom lagar ochpåbud. I en frimarknadsekonomi är det alltid den enskilde konsumenten som protokoll 1985/86:152 avgörutbudet av varor och tjänster. Genom att olika säljare konkurrerar med sinaprodukter ges konsumenten möjlighet att välja. Om alltför få inte efterfrågaren vara blir det inte lönsamt att producera den, och varan försvinner urmarknaden. I ett sådant system blir konsumentpolitikens uppgift i första handatt hjälpa konsumenten att överblicka marknadens utbud av varor och tjänster,att kunna göra jämförelser. - Låt mig i det sammanhanget nämna att ett braexempel på en sådan information var det program i televisionen därman informerade om utbudet av snorklar och av barnstolar i bilar. Det måste sedan bli konsumentens sak att utifråntillgänglig information avgöra sina inköp. Konsumenternas ställning förstärksbäst inom ramen för marknadsföringslagen och avtalsvillkorslagen samt genombranschvisa överenskommelser med näringsidkarnas organisationer. Detta är synpunkter som vi moderater har framhållit ireservation 2, till vilken jag yrkar bifall. Vi har från moderata samlingspartiet liksom tidigareföreslagit att och statens pris- och kartellnämnd skall slåssamman till ett organ. Utskottets majoritet avvisar förslaget och uttryckerfarhågor för effektivitetsförluster genom att mindre enheter slås samman större med en mångfald uppgifter och därmed en mera kompliceradorganisation. Ja, det är farhågor som är berättigade om man slår sammantvå stora enheter. Stordriften kan innebära att rationaliseringsvinsten vid ensammanslagning äts upp av ökade administrationskostnader. Varken konsumentverketeller SPK är av den storleksordningen att en sammanslagning skulle innebäranågot som kan liknas vid stordrift. Vi moderater anser att det vore naturligtatt ha ett gemensamt organ för pris-, konkurrens- och konsumentfrågor. Jag yrkar bifall till reservation 26 och i anslutning tilldet även till reservation 30, som avser ett oförändrat anslag tillkonsumentverket på . Vid en eventuell votering kommer vi i andra hand attstödja reservation 29 från och . I övrigt avser jag inte att gå in på de till betänkandetfogade reservationerna. Andra kommer att göra det, och kommersenare att utveckla de moderata synpunkterna i anslutning till reservationerna,som för övrigt i många fall är gemensamma för de borgerliga partierna. Under den allmänna motionstiden i januariväcktes en socialdemokratisk motion med kritik mot marknadsföringen av s. k.personlighetskurser. Motionärerna menar att människor som anser sig ha behovav att förbättra sig själva i psykiskt avseende ofta förmås att betalabetydande summor till organisationer för deltagande i kurser, vilka utlovaskunna leda till personlighetsförbättringar av olika slag. Motionärerna anseratt det rimliga i vad som utlovas ofta kan ifrågasättas. Motionärerna anser vidare att det har hänt att människorförsatts i ekonomiskt beroende av den organisation som de sökt sig till och attdet också hänt att minderåriga dragits in i skadligt beroende. I motionen pekas på att myndigheterna i några fall fåttanledning att granska verksamheter och kurser som är inriktade på personlighetsföränd- ringar,och man hänvisar bl. a. till scientologkyrkanss. Motionä- Prot.1985/86:152 rerna yrkar att hos regeringen skall begära en utredning om hur 27maj 1986 samhället skall möta utbudet av oseriösa s. k. personlighetskurser och annan likartad oseriös verksamhet. har inför utskottet vitsordat attmarknadsföringen av s.k. personlighetskurser är oseriös och attmänniskors själsliga nöd därvid utnyttjas på ett ofta otillbörligt sätt.Marknadsdomstolen har prövat påståenden i annonser om att man med hjälp av ens. k. E-meter skulle kunna mäta människors mentala tillstånd och förändringarav detta. Invändningen att inte kunde pröva ärendet medhänsyn till grundlagsskyddet för religions- och tryckfriheten godtogs inte.Marknadsdomstolen ansåg att påståendena var uppenbart oriktiga och därförotillbörliga enligt marknadsföringslagen. har i ett fallfrån med stöd av marknadsföringslagen beslutat om förbudsföreläggandebeträffande marknadsföring av en kurs benämnd "reningsgenomgången". Iandra fall har marknadsföringen på frivillig väg korrigerats efter påpekandenfrån . Totalt har verket fått ett fyrtiotal anmälningar som rörmarknadsföring av denna typ av kurser. Som exempel på anmälningar från desenaste åren kan nämnas anmälningar mot ett handelsbolag för direktreklamangående viss studieteknik ledande till "bättre betyg" för barn samtanmälningar om viss marknadsföring av studier vid "journalisthögskola".Det rättsliga skyddet för tryckfriheten medför att ingripanden motmarknadsföringen kan ske endast i begränsad utsträckning. haruppgett att verket inte har möjlighet att avsätta särskilda resurser förgranskning av marknadsföringen på detta område. Utskottet har i sitt yttrande över motionen konstateratatt utbudet av kurser av det slag som tas upp i motionen ökat under senare år.Som belyses i motionen är det med hänsyn till verksamhetens inriktning påpersonlighets-och beteendepåverkan ofta förenat med svårigheter att kunnaingripa mot otillbörlig marknadsföring av verksamheten. Det kan också vara såatt grundlagsskyddet för tryckfriheten och religionsfriheten hindrar ettingripande med stöd av marknadsföringslagen. Att marknadsföringsåtgärderna på detta område likvälifrågasätts framgår av de anmälningar som inkommit till . mening förtjänar därför marknadsföringen av de s. k.personlighetskurserna och likartad verksamhet att uppmärksammas. Regeringen bördärför noga följa utvecklingen på området och vidta de åtgärder som kan visasig vara nödvändiga. Utskottet föreslår att ger regeringen till kännavad utskottet anfört med anledning av motionen. Personlighetskurserna kan ju förefalla vara ett något uddainslag i debatten om den framtida konsumentpolitiken. Jag har emellerfid, herrtalman, funnit det angeläget att på detta sätt redovisa såväl motionen somutskottets skrivning. Det bör uppmärksammas att utskottet i sitt yttrande intepå något sätt pekar ut någon organisation som skäl för sitt ställningstagande.Jag vill understryka detta, och jag hoppas att detta understrykande skalluppmärksammas av såväl organisationer som vissa dagstidningar. Anledningen till att jag betonar innehållet ilagutskottets yttrande är att många tidningar totalt har missuppfattat situationen. Prot.1985/86:152 ning av motionsinnehållet har tolkats som lagutskottets förslag. 27 maj1986 I en stor tidning finner jag tillmin häpnad en rubrik som täcker över fem ~ ~, spalter på förstasidan. Rubriken lyder: "Lagutskottetönskar stoppa sciento- Konsumentpohttken , ,, .j . .. , j .,£. logerna .I en annan tidningar .Jag skulle kunna fortsätta uppräkningen . Det är beklagligt när missförstånd av denna art uppstår,inte minst inom ett så känsligt område som detta. Ett försök att stoppa en visskyrklig rörelse skulle utan tvivel kunna betecknas som ett ingrepp ireligionsfriheten, något som givetvis är lagutskottet helt främmande. Vårtuttalande är helt generellt och riktas icke mot någon speciell organisation. Jag har funnit det nödvändigt att ägna en delav mitt anförande åt detta tillrättaläggande. Under detta anförande hadeledningen av kammarens förhandlingar övertagits av andre vicetalmannen. 7 (): när vi köper en vara står vi införett val. Det gäller ju inte bara mängden - ett eller flera paket. Även kvalitetoch förpackning spelar en roll när vi skall välja. Men priset är avgörande i deflesta fallen. Om vi har gjort en felaktig bedömning av en vara - varankanske inte uppfyller våra önskemål - vill vi ha möjlighet att ångra oss. Dessavärderingar ingår nära nog automatiskt i en rad av våra vardagliga rutiner ochsä obemärkt för de flesta av oss att vi inför ett köp inte registrerar debakomliggande besluten. Det är först när kapitalvaror kommer in i bilden som viuppmärksammar de ekonomiska konsekvenser som ett felaktigt inköpsbeslutinnebär. Köp av bilar, båtar och hus får inte ske oplanerat och utan ekonomiskakalkyler. Om så sker, spolieras i värsta fall familjers och enskildakonsumenters ekonomi. Därför är det viktigt att vi har en fungerandekonsumentpolitik. skall vi fatta beslut om de konsumentpolitiska målenoch konsekvenserna därav. För oss i är det då självklart attunderstryka vikten av konsumentens rätt till ett fritt val. Det beslut som vi kommer att fatta är således viktigt för många konsumenter. Vi i folkpartietanser därför att konsumentpolitikens framtida inriktning inte får ses somnågonting som är isolerat från det rådande samhällssystemet och de övriga medelsom samhället har till sitt förfogande för att tillvarata konsumenternasintressen. När det gäller konsumentpolitiken måste man således agera på fleraplan. Beslutet kommer mot den bakgrunden att ange färdriktningen i dettasammanhang. En socialt inriktad marknadsekonomi är en av hörnpelarna iliberal politik. Den skall bygga på konkurrens, fritt konsumtionsval och fri prisbildning, I det ideala samhället är det konsumenten som genom sitt fria val på marknaden styr vad företagen skall producera. Men det förutsätter kunniga konsumenter som kritiskt kan granska utbudet. Därför är det både nödvän digt och önskvärt att stärka konsumentens ställning och, framför allt, att satsa på utbildning. 20 Herr talman! Här går en skiljelinjemellan en liberal konsumentpolitik och Inom socialdemokratin satsar man mer Prot.1985/86:152 påstatliga insatser med dirigering, reglering och konkurrensbegränsning, 27maj 1986 På något sätt misstror man konsumenten och Man gör försök att stoppa eller bromsa handelns utvecklinggenom regleringar av varierande slag, t. ex. ett obligatorium om Röster höjs nu inom t. ex. Handelsanställ- dasförbund om att se över affärstidslagen i avsikt att begränsa den. inte varanågot söndagsöppet. Konsumenterna får allt rätta sig efter vad facketsäger - det är det bud som vi får från de i bygger sin konsumentpolifik bl. a. på ensystematisk samverkan mellan handel och konsumentintressen. Där ligger enligtvårt förmenande avgörandet om öppettider. Förståelse för och kunskap omkonsumenternas föränderliga behov är också avgörande för handelns överlevnad,särskilt som svensk handel i så stor utsträckning bygger på småföretagsamhet. Det var de svenska kvinnorna som inifierade utbyggnaden avbåde den privata och den offentliga konsumentrörelsen. Behovet av hushållningupplevdes särskilt starkt under och efter . Det var då avstor betydelse för det svenska folkhushållet. Dels rådde det brist på varor,dels levde de flesta hushåll med relativt begränsade tillgångar. är det inte bristen på varor som behöver åtgärdasherr talman snarare tvärtom. Men hushållens knappa ekonomiska resurseravspeglas i förhållandet att cirka en halv miljon människor är beroende avsocialbidrag - de kan inte leva på sin lön. Detta talar för att i det svenskavälfärdssamhället råder obalans och att insatser för konsumenterna verkligenbehövs. Och här skiljer sig också från den moderata synen påinsatserna för att stödja konsumenterna. påbörjades ett intensivtlagstiftningsarbete. Det var i många fall männen som startade det, och detfortsatte och har inneburit ett förstärkt skydd förkonsumenterna. kommer den nya konsumenttjänstlagen att träda ikraft. Den konsumentpolitiska proposition som vi skallbehandla innehåller en rad förslag, som ställer upp på och som vit. o. m. anser oss ha tagit initiativ till. Jag återkommer senare med exempel.Men vi har också bifogat reservafioner där vi inte anser att majoriteten tagitfillräckligt ansvar för konsumenten och där den socialistiska synen kraftigtslår igenom. Vi har från sida gjort en arbetsfördelningbeträffande uppgiften aft försvara våra reservationer. Det jag inte tar upphär återkommer med i sitt anförande. Den grundläggande inriktning som betänkandet anger är attstärka konsumenternas ställning och att stödja särskilt utsatta grupper. Dettainstämmer vi i. Men det måste ske i balans med all utveckling i samhället.Decentralisering av verksamheten överensstämmer med konsumentpolitiskamålinriktning och med att arbetet skall ske så nära konsumenterna som möjligt.Men vi anser också att de enskilda konsumenterna själva skall agera och tainitiativ. Dettaförutsätter utbildade konsumenter. Vi har särskilt i vår motion 405 tagit uppdessa problemställningar. Enligt läroplan skall eleverna gesgrundläggande kunskaper och färdigheter. Men all erfarenhet visar tyvärr attdagens skolungdom har bristande kunskaper om kostens betydelse för hälsan, omatt laga mat och om andra praktiska vardagsfärdigheter. Detta kanske skall sesmot bakgrund av att hälso- och sjukvården höjt sin andel avbruttonationalprodukten från år -det visar attsvenska folket inte har riktiga kost- och konsumtionsvanor. Den nya läroplanen började tillämpas /83.Ansvaret för läroplanens tillämpning och utformning åvilar den lokalaskolstyrelsen. vill starkt poängtera att om skolan satsar tidigtfår vi medvetna konsumenter. Varje nu satsad krona ger mångfaldigt tillbaka iform av kunniga konsumenter. Vissa projekt är i gång inom och på andraplatser i samarbete med . Det gäller en försöksverksamhet föratt höja elevernas kunskaper i konsumentfrågor. har ävenutarbetat ett särskilt kommentarmaterial till stöd förhemkunskapsundervisningen. förutsätter att man nyttjar de positivaerfarenheter som dessa åtgärder ger. Vi har därför enbart fogat ett särskiltyttrande till betänkandet -vi har inte funnit det angeläget att reserveraoss för vår motion. Men vi kommer med stort intresse att följa utvecklingeninom . Enligt synsätt, herr talman, är detväsentligt att ansträngningar görs för att skolan skall bli mer anpassad tillelevernas önskemål. Och där anser vi att även elever som önskar utbildning i depraktiska vardagsfärdigheterna skall känna att skolan ger dem den sfimulansoch trygghet de efterfrågar.