prot · G909164 · 1985-12-31 00:00:00 — I motion 593, som behandlas ifinansutskottets betänkande 29, är vi några socialdemokrater som framhållit de ekonomiska svårigheter \ som mani flera fall har i kommunerna. Faktum är att många kommuner har ' apoi- storaekonomiska svårigheter, i flera fall beroende på hög arbetslöshet ellerutflyttning. Utskottet delar den uppfattning som framförs i motionenatt resurser måste finnas för att bistå de kommuner som har en besvärligekonomisk situation. Den synpunkten tycker jag är mycket väsentlig ochförpliktande. De resurser i form av skatteutjämningsbidrag som avsätts förkommuner med särskilt besvärliga ekonomiska förhållanden måste fördelas så attde gynnar de kommuner som vi har tagit upp i vår motion. I den kategorin finns några av kommunerna i . Någraav dem har stora svårigheter och skulle behöva visst ekonomiskt utrymme omkraven på en rättvis fördelning, social trygghet och en förbättrad livsmiljöskall kunna tillgodoses. Det åtgärder som planeras måste vidtas på ett sådantsätt att de värst utsatta kommunernas situation inte försämras. Åtgärdernamåste syfta till att underlätta för de svaga kommunerna. Framförallt kommuner som har vikande befolkningsunderlag och av den anledningen ävenminskat skatteunderlag måste få del av det särskilda skatteutjämningsbidraget.Det måste nu bli regeringens uppgift att fördela de särskildaskatteutjämnings-pengarna på ett rättvist sätt mellan kommunerna, medinriktningen att de som har det största behovet skall få mest. Det finns kommuner som kan komma i den situationen att demåste låna för att klara omläggningen av avräkningen till KBT. Regeringen börsöka vägar att undvika detta. Det bör finnas möjlighet att förlänga tiden innanpengarna skall vara inbetalda, eller att tillämpa något annat liknandeförfaringssätt. En annan fråga som vi anser måste är kompensationför det skattebortfall som vissa glesbygdskommuner kan drabbas av om garantibeskattningenav fastigheter slopas. Därvidlag måste en total kompensation komma dessakommuner till godo. Målet för den kommunala skatteutjämningenmåste vara rättvis fördelning, social trygghet och en god livsmiljö var man änbor i landet. Då krävs att den kommunala skatteutjämningen kan styras så attden kommer de kommuner som bäst behöver den fill del. Det finns många kommunermed sviktande skatteunderlag. Jag har velat göra den här markeringen som enkomplettering till vad vi har framhållit i motion 593. Jag har inget yrkande,herr talman. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om skatteutskottetsbetänkande 38.) Kammaren övergår nu till att debattera skatteutskottetsbetänkande 38 om vissa inkomstförstärkningar på statsbudgeten, m.m. Vissa inkomstförstärkningar på statsbudgeten, m. m. "Vissainkomstförstärkningar på statsbudgeten, m. m. 111 (): betänkande 38 behandlarproposition 140 och ett stort antal motioner. Både betänkandet ochproposifionen har rubriken "om vissa inkomstförstärkningar påstatsbudgeten". Med normalt svenskt språkbruk skulle man ha skrivit"om vissa skattehöjningar" för det är vad det är fråga om. Moderata samlingspartiet har i motioner yrkat avslag påalla här aktuella skattehöjningar, och motionsyrkandena har följts upp i enlång rad reservationer till utskottsbetänkandet. Jag skall inte ta upp kammarens tid med att gå igenomdessa reservationer, för jag finner det föga meningsfullt vid denna sena timmeoch på detta sena stadium av . Jag vill bara göra några kommentarerkring ett par punkter där jag tycker att betänkandet i viss mån innehållernågot nytt i jämförelse med motsvarande betänkande som har behandlatsi kammaren. Det gäller först och främst konstaterandet att allapartier nu tycks vara överens om att det är dags för någon form av översyn avenergibeskattningen. Utskottsmajoriteten föreslår under mom. 14 etttillkännagivande angående en utvärdering av principerna förenergibeskattningen, Vi moderater talar i reservation 10 om en utredning - ochdå menar vi en parlamentarisk utredning- som ett önskemål från vår sida.Folkpartisterna talar i reservation 11 om en allsidig översyn av principernaför energibeskattningen. Vi använder alltså olika uttryckssätt och menar kanskelitet olika saker. Men alla tycks vara inställda på att det är dags för någonform av översyn av energibeskattningen. Det ser vi moderater som någotpositivt, och vi hoppas att det också skall komma något positivt resultat avdetta. Nästa punkt som jag tycker är värd att notera är attindustrins bekymmer med energiskatterna här har fått något större utrymme än itidigare betänkanden. Det beror på att när energiskatterna höjs kommer alltfler industrier med stor energiförbrukning i trångmål. Det är speciellt deföreslagna höjningarna av kolskatten som har föranlett motioner, uppvaktningaroch skrivelser. Det har lett till att utskottet har enats om att föreslå etttillkännagivande under mom. 10 angående nedsättning av energiskatten förkolbränsle. Vi moderater skulle vilja ta ytterligare ett steg och fåen förenkling av hela detta krångliga system med nedsättning av energiskattenför energikrävande industri. Det harviemellerfidinte lyckats med. Det voreönskvärt, menar vi, att kunna åstadkomma något annat än ett system som vifinner vara krångligt, svåröverskådligt och förmodligen också svårt atttillämpa. Vi moderater har som bekant föreslagit skulle gå in för en princip med mervärdeskatt på energiskatteområdet.Liksom har utskottsmajoriteten inte velat gå oss till mötes på denpunkten. Då tycker jag att det är intressant att notera vad som har hänt i vårtgrannland för , där den nu sittandekoalitionsregeringen har föreslagit en övergång till omsättningsskatt påenergiområdet. Jag är medveten om att förhållandena är litet annorlunda - mankan inte i alla Vissa inkomstförstärkningar på statsbudgeten, m. m. avseendendirekt jämföra och , men motivet för förslaget i PrOt.1985/86:164 riksdag är en önskan att underlätta och förstärkafinländsk industris konkurrenskraft. Det vore någonting atttänka på även för majoriteten i vår svenska riksdag, så jag skulle vilja frågautskottsmajoritetens talesman : För det första: Vad lägger man in i tillkännagivandet omen utvärdering av principerna för energibeskattningen? Hur har man tänkt attdenna utvärdering skall gå till, och vad skall den inrymma? För det andra: Är man beredd att göra denna utvärderingförutsättningslöst och på allvar ta upp ett studium av vad Bo Forslundspartivänner i den finländska regeringen föreslår i riksdag? , herr talman, vill jagyrka bifall till alla de reservationer i betänkandet bakom vilka iutskottet har ställt sig. 112KJELL (): behandlade vi här i riksdagenfrågan om skatten på gasol. Till grund härför låg en proposition i vilkenregeringen hade föreslagit en höjning från . per ton till . per ton.I den motion som vi i väckte med anledning av propositionen yrkadevi att skatten skulle fastställas till . per ton, vilket också blevriksdagens beslut. underkände ganska totalt den proposition som dåhade lagts fram. Under debatten påpekade jag bristen på underlag för detidigare energipolitiska besluten liksom bristen på underlag i propositionen.Jag framhöll att behovet av en genomgripande översyn av förutsättningarna ärmycket stort och att regeringen därför borde återkomma till med ettmer genomarbetat förslag. Syftet var givetvis att få ett ordentligt underlagatt fatta beslut på. Speciellt viktigt är detta, om man vill göra en omfattandeoch genomgripande förändring på beskattningens område. kommer regeringen med ett mycketomfattande förslag som gäller de flesta energislagen, och det är detta förslagsom vi debatterar. Men underlaget är precis lika obefintligt somförslaget är omfattande. Regeringen har inte ens försökt att presentera deanalyser som behövs för att man skall kunna göra riktiga bedömningar. Jag villdärför ställa en fråga till socialdemokraternas talesman här: Hur kan manhantera en skattefråga som i sig rymmer de grundläggande förutsättningarna försvensk industri på detta sätt? Beträffande energiinvesteringar inom industrin gäller detatt först och främst ha tekniska möjligheter att genomföra sådana. I regel rördet sig om stora kostnader, och oftast handlar det om bindningar för lång tid.Anledningen till det senare är att kostnaderna ofta är betydande. Speciellt omman vill spara energi, blir det ofta fråga om att växla energikostnader motkapitalkostnader. Det krävs då en lång utnyttjandetid - annars blir kalasetdyrt. Vidare handlar det om försörjningsmöjligheterna.Energitillgången måste säkerställas. Problematiken i detta sammanhang inrymmer omfattande ochsvåra avvägningar för svensk industri. Om nu regeringen inte hade dessa faktaklart för sig när propositionen skrevs, hade man väl ändå kunnat vända sig tillde Vissa inkomstförstärkningar på statsbudgeten, m. in. människorute i kommunerna som har sysslat med dessa frågor. Det är ju många som harprojekterat och arbetat med exempelvis koleldade värmeverk o. d. Någon bordealltså ha kunnat informera regeringen om att det faktiskt handlar dels omväldigt stora pengar, dels om ganska komplicerade överväganden. Det är på gränsen till ekonomiskt lättsinne att hantera enså här viktig skattefråga på det sätt som har skett. Protesterna från de egnaleden har heller inte uteblivit. De människor ute i kommunerna som arbetar meddessa frågor har sannerligen inte varit speciellt blyga när de talat om vilketelände det skulle bli om detta förslag förverkligades. I efterhand har vi, somvanligt, hamnat i det läget att utskottet föreslår att en majoritet i riksdagenskall ge regeringen möjlighet till dispens. Men kan inte godta attvi på detta sätt drivs in i ett dispenssamhälle med lösa och godtyckliga regleri stället för fasta spelregler. Det är sent. Jag skall därför nöja mig mednågra korta kommentarer till en del av reservationerna. Syftet med de skattehöjningar som föreslås är attfinansiera de familjepolitiska åtgärder som regeringen i ett annat sammanhanghar föreslagit. Vi anser att det är orimligt att på detta sätt koppla ihopenergiskatterna, vilka är av betydelse för svensk industri, med finansieringenav insatser inom familjepolitiken. De familjepolitiska åtgärderna måstenaturligtvis få utgöra ett eget område, och de måste vara beständiga. Ävenskatterna måste på sitt sätt vara beständiga. Men måste mansjälvfallet ta hänsyn till att oljepriset på nytt kan rusa i höjden. Om det gördet, måste man sannolikt återigen göra justeringar i fråga om energiskatterna. Reservation 3 handlar om energiskatten på kolbränslen. ISverige har vi ju kommit ganska långt då det gäller fluidiserad förbränning avbl. a. pulvriserat kol. Här finns möjligheter att utveckla en teknikgren.Sverige kan på det sättet få en exportindustri. Även då det gäller rökgasreninghar vi kommit dithän att förbränningen av kol t.o.m. får mindremiljökonsekvenser än förbränningen av olja. Om vi skall kunna dra nytta av vårakunskaper på detta område får vi inte helt obetänksamt göra sådana häroöverlagda skatteförändringar, för då riskerar vi - som sagt - att en svenskteknikgren som kan vara av stort värde slås ut. Regeringen har verkligen tagit till en rejäl höjning avskatten på gasol. underkände tidigare en höjning till . ochfastställde den till . Men det hindrar inte att regeringen kommertillbaka med ett förslag om höjning till . höll vid dendebatten ett anförande där han påvisade vad en sådan skattehöjning skulleinnebära för svensk industri. Jag kan i huvudsak hänvisa till det anförandet.Gasolanvändningen innebär en bättre miljö för 12 000 anställda inomstålindustrin. En sådan straffskatt som det förra förslaget innebar skulle förBergslagens del betyda ca 40 milj. kr. vid den då aktuella nivån. Nuskulle det naturligtvis bli mycket besvärligare. Jag har påstått att finansministern har underskattatkonsekvenserna för svensk industri när han föreslagit de här skattehöjningarna.Jag tycker därför att det hade funnits skäl att se över de regler förskattenedsättning som gäller för svensk industri så att de inte fortlöpandeförsämras. ett ganskaolyckligt hot mot sysselsättningen i . Vi har som sagt begärt en utredning och vitycker nu att regeringen måste ta vårt förslag på allvar och tillsätta enutredning som ser över hela detta problemkomplex, särskilt de effekter somenergibeskattningen och andra skattehöjningar får på svensk industri, Alla deenergipolitiska beslut som har fattats har faktiskt haft ett ganskabristfälligt underlag. I skatteutskottets betänkande 38 behandlas också ettförslag om höjning av omsättningsskatten till vid aktieförsäljning. Jagerinrar mig den debatt vi hade första gången vi behandlade denna fråga. Dåfanns början till en utformning som sedan visade sig vara den som gällde. RuneCarlstein, som då var skatteutskottets talesman, råkade nog försäga sig när hansade att detta var en utomordentligt försiktig start. Men oj vad han blevsannspådd! Jag vet inte om det som kommer skall kallas en utomordentligtförsiktig fortsättning. Min fråga är i så fall: När kommer nästa utomordentligtförsiktiga fortsättning? Det här är ett ganska allvarligt problem. I nuvarandesituation kan det naturligtvis tyckas att marknaden tål denna höjning. Men allavet att aktiemarknaden inte ständigt är lugn och sansad eller attvärdestegringen inte alltid går uppåt så rejält som den har gjort . Detkommer också tillfällen då börskurserna faller. Därför är det egentligenorimligt att den som sparar i aktier, och därmed tar en risk, förutom attvederbörande vid vikande börsvärde kanske förlorar stora pengar, skall betalaskatt till staten vid försäljning av sina aktier. Det är helt orimligt att pådet sättet beskatta kapital som medborgare indirekt ställer till industrinseller rättare sagt hela folkhushållets förfogande. talade om folkpartietsinställning till vinstandelssystem. Vi tycker att man skall underlätta för deanställda att bli delägare i det företag där de arbetar. Då är ettvinstandelssystem en mycket bra metod. Därför vill vi också stärka den. Vimenar därför att vinstandelar inte skall beläggas medsocialförsäkringsavgifter, vilket aviserats i den proposition vi nu debatterar.En sådan åtgärd kommer helt enkelt att betyda att vinstdelningen slås ut sommetod. Förmodligen är regeringen ute efter detta. Men självfallet kan vi frånfolkpartiets sida inte acceptera det. Så några ord om avdrag för representation.Socialdemokraterna har en märklig förmåga att missgynna små företag. läggerman fram ett förslag som innebär en begränsning av möjligheterna att göraavdrag för representationskostnader. Det kommer att drabba huvudsakligen demindre och medelstora företag som inte själva har möjlighet att bjuda kunder.De stora företagen, som har egna stora matsalar och flotta anläggningar dit dekan ta kunderna, kommer inte att märka detta, men små företag kommer att på ettganska besvärande sätt få en kostnadsökning om de vill visa rimlig gästfrihet motsina kunder. Vi tycker att detta är orimligt. Möjligen lurar socialdemokraternasig själva genom att restaurangbranschen blir lidande så att skatteintäkternainte blir de avsedda. Jag yrkar bifall till alla de reservationer som bär mitt namn. Vissa inkomstförstärkningar pä statsbudgeten, in. 13 protokoll 1985/86:163-164 Vissa inkomstförstärkningar på statsbudgeten, m. m. Anf.113 (): I skatteutskottets betänkande 38 behandlas proposition140, där bl. a. föreslås vissa höjningar av energiskatterna. Således höjsskatten på eldningsolja med . Motivet är den stora förändring som skettpå prissättningen på olja på världsmarknaden. Priset är knappast mer änhälften mot och är nu nere i en sådan nivå att konkurrenskraften hostillgångar som tagits fram hotas allvarligt. En tillfälligsänkning av oljepriset får inte äventyra de ansträngningar som har gjorts - ienlighet med beslut - för en förnyelse av energisystemet. Därför kanman med skäl säga att den föreslagna höjningen av oljeskatten står helt i linjemed vad har uttalat. I en partimotion från , där höjningen avoljeskatten godtas på grunder som jag redan nämnt, betonas också vikten av attförändringar i energibeskattningen kombineras med åtgärder som stimulerar tillinsatser i enlighet med de riktlinjer som tidigare också harfastlagt. I centermotionen begärs bl. a. att ett bidrag om förinvesteringar till eldningsanläggningar för biobränsle skall utgå /87. Vidare krävs att nuvarande bidrag för investeringar isolenergianläggningar och små vattenkraftverk bibehålls t. o. m, budgetåret1990/91 och att ett särskilt stöd till prototyp- och demonstrationsanläggningarför halmeldade anläggningar införs. säger i sitt yttrande tillskatteutskottet att man delar motionärernas uppfattning att energisystemetsförnyelse skall fullföljas enligt beslut och att det kommer attkrävas en kombination av åtgärder för att säkerställa detta. För dessa åtgärderbör exempelvis inkomster från de "särskilda energiskatterna" kunnatas i anspråk. skriver vidare: "Det bör ankomma påregeringen att noga följa utvecklingen och vidta åtgärder eller återkomma tillriksdagen med förslag till insatser som krävs för att förnyelsen avenergisystemet skall fortgå utan avbrott". föreslår också att vad utskottet anförtskall ges regeringen till känna. instämmer i näringsutskottets yttrande ochföreslår att detta ges regeringen till känna. Vad beträffar skatten på naturgas följer såvälnäringsutskottet i sitt yttrande som skatteutskottet förslag och.föreslår att skatten på naturgas fastställs till , vilket också innebäravslag på propositionen i denna del. Beträffande gasol tillstyrks ocksåcentermotionen, vilket innebär att skatten fastställs till . per ton.Också på denna punkt innebär skatteutskottets förslag ett avslag påpropositionen. Också när det gäller nedsättning av energiskatten förindustriföretag har skatteutskottet i viss utsträckning gått motionärerna tillmötes när det gäller industriföretag med hög förbrukning av kolprodukter.Näringsutskottet har på denna punkt anfört att höjningen av kolskatten skallinkluderas i underlaget för beräkning av skattenedsättning för dessa företag. utgår för sin del ifrån att regeringen vidsin prövning av nedsättningsärendena beaktar de synpunkter näringsutskottetanfört och utformar nedsättningsbesluten så att berörda problem sä långt möjligt undviks.Och utskottet tillägger: "Om det skulle visa sig erforderligt harutskottet inget att erinra mot att, liksom , hela kolskatten fårmedräknas då det gäller att fastställa nedsättningens storlek. Vad utskottetanfört bör ges regeringen till känna." Liksom beträffande förslaget till inkomstskatteregler harsocialdemokraterna lyssnat och tagit hänsyn till de förslag som framförts fråncentern. Vi noterar detta med tillfredsställelse och ser det som en framgångför uppfattning såväl i sak som när det gäller en ökad förståelse ochrespekt för andra partiers uppfattning. Jag kan däremot inte dela den uppfattning som framförs isammanfattningen i skatteutskottets betänkande, där förslag på väsentligapunkter i propositionen betecknas endast som detaljändringar. Men nog om detta. Utöver energibeskattningsfrågan behandlas ytterligare ettantal ärenden i detta betänkande. I några av dem har haft en avvikandemening, som redovisas i tre reservationer. I reservation 12 berörs frågan om beskattning av etanol,producerad av svenska produkter. Enligt uppfattning borde etanol,tillverkad av inhemska råvaror, befrias från skatt i likhet med vad som gällerför andra inhemska bränslen. Vi anser att det finns tillräckligt underlag föratt nu begära att regeringen lägger fram förslag av denna innebörd. Enetanolpro-duktion på inhemska råvaror skulle vara en utmärkt beredskapsåtgärd;den skulle skapa förutsättningar att hålla åkerjorden i brukbart skick, vilketvid en avspärrning är av oerhört stort värde. Jag yrkar därför bifall tillreservation 12. I reservation 14 berörs höjningen av omsättningsskatten påaktier, I partimotion nr 442 yrkas att regeringen lägger fram förslagsom främjar en sund utveckling av aktiemarknaden. Snabba klipp och kortsiktigtägande, vars motiv endast är spekulation, måste mötas av åtgärder som begränsardenna utveckling. En höjd omsättningsskatt är enligt vår uppfattning inte entillfredsställande åtgärd, och den löser inte de problem som jag här berört. Omsättningsskatten på värdepapper gör det svårare attåstadkomma en effektiv andrahandsmarknad för riskkapital och försämrarmöjligheterna för stora delar av näringslivet att anskaffa kapital. Risk föreliggerockså att utländska placerare drar sig undan den svenska marknaden. I reservation 18 berörs frågan om avdrag förrepresentation. Representation är ett naturligt led i kontakten mellan säljareoch kunder. En begränsning av rätten till representationsavdrag innebär att endel av företagens marknadsföringskostnader inte blir avdragsgilla. Riksdagenhar redan tidigare infört begränsningsregeln att kostnader för alkohol intelängre är avdragsgilla, ett beslut som jag är helt till freds med. Men att nubegränsa avdragsrätten ytterligare är högst diskutabelt, dels från företagenssynpunkt - en till synes nödvändig utgift skulle inte längre vara heltavdragsgill - dels med tanke på vilka konsekvenser det skulle innebära förrestaurangnäringen. Otaliga samtal från oroade restaurangägare bekräftar detta.En väl utbyggd restaurangrörelse har sin betydelse, inte minst för att öka vårattraktionskraft för utländska turister. Konsekvenserna av förslaget ipropositionen borde ha blivit föremål för en mera ingående analys innanförslaget lades fram. Vissa inkomstförstärkningar på statsbudgeten, m. m. Vissa inkomstförstärkningar på statsbudgeten, m. m. I reservation 20 behandlas frågan omvinstandelsstiftelser. Vi har i sedan behandlat enliknande motion. Min uppfattning -liksom reservationen - är oförändrad, varförjag icke skall förlänga debatten. Jag skall endast yrka bifall till reservation20. Med utgångspunkt i vad jag anfört yrkar jagbifall till de reservationer där mitt namn förekommer och i övrigt tillutskottets hemställan. Anf.114 (vpk): Det här betänkandet handlar ju om inkomstförstärkningar.Vårt parti har under allmänna motionstiden lagt fram våra förslag omdet. De har behandlats tidigare, och en del av dem har vi så att säga blivittvungna att upprepa i det här sammanhanget. Det gäller framför allt de förslagsom rör omsättningsskatten på aktier, som - det noterar vi medtillfredsställelse - nu skall ökas. Det är vårt förslag från början, och detgläder oss att framför allt socialdemokratin har accepterat det ochförst infört den här skatten och sedan ökat den. Vi är från vårt partis sidanaturligtvis måna om att fortsätta att driva upp den - det tål börsen vid. Jagdelar inte de farhågor som framförts här tidigare från företrädare för deborgerliga partierna att det skulle vara särskilt skadligt för de svenskaaktiespekulanterna om de fick betala litet omsättningsskatt på sitt handlandeoch vandlande på börsen. Det är alltså en del av det här betänkandet somhandlar om inkomstförstärkningar som vi accepterar och tycker är bra. Vi skullei det fallet vilja gå litet längre än regeringen vill. Jag vill med detta yrkabifall till vår reservation 15. Innan jag kommer in på energiskatterna, som betänkandethuvudsakligen handlar om, vill jag beröra ytterligare några punkter ibetänkandet som gäller just förstärkningar av statsbudgeten. Vi kan ställa upppå de förslagen. Det gäller till att börja med representationsavdraget, där viockså vill gå litet längre än regeringen. Vi noterar att man äntligen, eftermånga års pläderande från vårt parti, är beredd att ingripa mot dettaavdragssystem, som verkligen undanhåller statsbudgeten en mängd pengar. Jagskall inte utveckla det ytterligare utan yrkar bifall till vår reservation 19. somkräver en skärpning på denna punkt. Jag vill säga några ord också om tobaksskatten. Det ärförvånande, tycker vi, att inte övriga partier har velat utnyttja möjlighetenatt höja den skatten. Det kommer naturligtvis förr eller .