prot · G90922 · 1985-12-31 00:00:00 — Detär viktigt att skolan inte motverkar de goda vanor som barnen fått med sighemifrån, särskilt när det som här kan få livshotande följder. Barn gör som mangör och inte som man säger. I skoltaxin struntar chauffören ofta i sittbilbälte, och säkerhetsutrustning för barn saknas. För en sjuåring är skolanauktoritet, och barnet kan på noHtid få för sig att det mamma och pappa harsagt är fel, om skolan handlar efter andra normer. Detär oerhört viktigt att alla vuxna kring barnet signalerar samma budskap, både iord och i handling i det här faHet, Annars har vi som föräldrar ingen chans attförmå våra ungdomar att använda bilbälten och att inte sitta för många ibaksätet när de susar i väg i sina bilar med färska körkort i fickan. Dengruppen utgör en betydande del av de ca 125 som dödas och ca 5 000 som skadasvarje år på gmnd av att de struntar i bilbältet. Överläggningenvar härmed avslutad. 42 § Svar på fråga1985/86:71 om tidpunkten för tillsättande av utredning om internationellaadoptioner har frågat när regeringen avser att tillsätta enutredning om kostnaderna för internationella adoptioner. Frågan föranleds avatt socialutskottet vid sin behandling av betänkandet (SoU 1984/ 85:17) omvissa anslag till omsorg om barn och ungdom besvarade de särskilda yrkanden somframlagts i frågan med att utskottet erfarit att regeringen avsett atttillsätta en utredning i denna fråga. Mitt svar på ChristerEirefelts fråga är att regeringen har för avsikt att Omutvidgat bilstöd åt handikappade tillsätta enutredningsman som skall se över olika alternativa lösningar inom området. Anf.132 (): som jag tackar statsrådet för svaret vill jag passa på ochönska lycka till med den nya viktiga arbetsuppgiften. Bakgrundentill min fråga är uppenbar: Kostnaderna för att adoptera ett utländskt barn harstigit mycket kraftigt . Så sent som lågden genomsnittliga kostnaden runt , är den aktuella summandubbelt så hög. Faktum är att det förekommer uppgifter om både 50 000 och . Dethar gjort att ekonomiskt svaga grupper nu riskerar att helt utestängas frånmöjligheten att adoptera, och dessutom att många adoptivbarn inte får någrasyskon. Är det svårt att klara kostnaden för ett barn bhr det naturligtvis nästintill omöjligt att adoptera ett andra barn. Vihar i uppmärksammat den här situationen ochföreslagit ett ökat stöd, ett stöd som vi menar måste gå direkt till familjensom adopterar. Konkret har vi sagt att medel bör avsättas som gör det möjligtatt sänka adoptionskostnaderna med , per adoption. Tyvärrhar intresset från regeringens sida inte varit särskilt stort. aviserade man i alla fall en utredning,och detta tog fasta på när frågan var uppe tiH behandling. Nufår vi än en gång veta att regeringen har för avsikt att tillsätta enutredningsman. Jag utgår ifrån, statsrådet, att det den här gången verkligensker och sker omgående. Hösten är ju redan ganska långt kommen. Jag villsärskilt göra statsrådet uppmärksam på att inte beställde enförutsättningslös utredning utan begärde ett konkret förslag om hur stödetskall konstmeras. Jag förutsätter att det kommer att framgå av direktiven. Överläggningenvar härmed avslutad. 43 § Svar på fråga1985/86:125 om utvidgat bilstöd åt handikappade har frågat mig, hur långt utredningsarbetet har kommit ifråga om bilstödet och när regeringen avser att lägga fram ett förslag tillriksdagen om utvidgat bilstöd. Utredningsarbetetpågår inom med sikte på förslag till så snart sommöjHgt, Anf.134 (): Jag tackar statsrådet för svaret och önskar lycka till ifortsättningen. Jag hoppas på ett gott samarbete när det gäller de socialafrågorna. Jagkan kanske inte känna mig så särskilt nöjd med svaret. Historien om bilstödetär lång och fylld med löften och förhoppningar, men det är också ett skolexempel på hurlånghalningar och politisk ovilja tillåter att en angelägen fråga skjuts påframtiden. Tvåtunga skäl talar för en utbyggnad av bilstödet som ett komplement ochalternativ till färdtjänsten. Egen bil innebär för handikappade störrerörlighet och oberoende; det sista är något som färdtjänsten inte kan ge. Enegen bil medför dessutom redan med måttlig resandevolym lägre samhällskostnaderän färdtjänsten. reservation till socialförsäkringsutskottets betänkande till debatten den 25april föreslog , och att regeringen, medanledning av motionerna och det beredningsarbete som gjorts, skulle få iuppdrag att snabbt lägga fram ett förslag, så att vi åtminstone till årsskiftet1985-1986 skulle kunna åstadkomma förbättringar, i varje fall så pass mycketsom tidigare hade stäHt i utsikt. Vadvi då hoppades på var att det skulle finnas socialdemokrater som hadetillräckligt socialt ansvar och politiskt kurage för att rösta förreservationen i fråga. Så blev nu trots allt inte fallet, när det blevomröstning. Däremot ställde sig vpk-ledamöterna i bakom denborgerliga reservationen, vilket innebar att det blev en vinst för denborgerliga gruppen i utskottet och för reservationen. Detär detta som vi hoppats skulle ge resultatet att regeringen skulle följariksdagens bestämda åsikter i det här fallet och lägga fram ett nytt förslag,som skulle innebära en förbättring från . Därför, herrstatsråd, kan vi inte nöja oss med ett svar som innebär att förslaget kommer såsnart som möjligt. Prot, 1985/86:22 Omutvidgat bilstöd åt handikappade Jag måste reagera en smula på uttrycket politisk ovilja. Det varfaktiskt så att mot det förslag som vann genom att borgarna och vpk gicktillsammans fanns ett förslag från vår sida om ett ökat innehåll i det bilstödsom redan fanns utan att ändra på själva uppbyggnaden av stödet. Jag vill erinra om att den enighet som låg tillgrund för reservationen ändå var ganska bräcklig. Det inser man när man nubörjar granska hur förhållandet faktiskt var. , som fördereservanternas talan, betecknade bilstödskommitténs förslag som otympligt ochmenade att det knappast kunde ge den önskade effekten. Margö , somtalade för vpk, uppmanade att glömma bort bilstödsutredningensförslag. Det var mycket dåligt enligt vpk:s mening. Vad man alltså var enig omvar att ett nytt förslag behövs. På den punkten vill jag ansluta mig till denmening som kommit till uttryck. Jag tycker att bilstödet behöver ses över.Utredningsarbete pågår . Vi är alltså eniga. 136 (): Jag är tacksam för det senaste beskedet. Jag hoppas att det skall geresultat . Vi har alltså sagt att bestämmelserna skallgälla från . Beträffandeden politiska oviljan är det faktiskt så att man nu hållit på medutredningsarbete i den här frågan . Då tyckte vi att man borde kunnakomma fram till någonting också. Det är mycket riktigt att vi i viss mån hade olika åsikteri våra motioner. Vi ansåg att nivån i det förslag som hade lagts fram avsocialdemokraterna var för låg. skulle man få för att köpa en bil.Men vi vet att man i princip måste ha en ny bil för att klara problemen. Vityckte också att inkomstgränserna - . med avtrappning vid 76 000 - varpå för låg nivå. Det var dessa saker som vi reserverade oss för. Det var dettabeslutet gällde. Jag vill bara erinra om att det här faktisktär ett mycket komplicerat material. Jag har räknat att det är nio olika formerav stöd som bilstödet egentligen innehåller, varav flertalet är statiiga stödav olika slag och ett är ett landstingsstöd. Dessutom tillkommer frågan ompersonkretsen. Jag menar att det fortsatta utredningsarbetet skall utgå frånatt det är utvidgning av personkretsen som vi diskuterar. Därutöver skall vi seom vi kan åstadkomma en förenkling och en större effektivitet när det gällersjälva bilstödet. 138 (): Det som statsrådet här säger är helt riktigtoch var skälet till att vi inte blev överens med socialdemokraterna om detförslag som var framlagt. Vi ansåg att det hela var för bräckligt. Vi tyckteatt man efter så långt utredningsarbete borde ha kommit med ett förslag som varacceptabelt för oss alla. Vi är säkert alla eniga om att det behövs enordentlig genomgång av stödet. Jag hoppas nu att en sådan genomgång görs ochatt vi kan närma oss i det här fallet, för de handikappade väntar. Överläggningen var härmed avslutad. 44 § Anmäldes och bordlades 1985/86:22Avgifter i ärenden om lokala kabelsändningar m. m. 1985/86:55Sammanhållen skatteförvaltning, m. m. 1985/86:58Jämkningar i skyldigheten att lämna kontrolluppgifter 45 § Meddelande om interpellation Meddelades att följandeinterpellation framställts 1985/86:42av () till arbetsmarknadsministern om ungdomsarbetslösheteni ; tillhör de län som högsta arbetslösheten i landet. Det mest oroväckande för vidkommande är den mycket höga Vidutgången av september månad var av ungdomarna i åldern 16-24 årarbetslösa i . Endast är värre drabbat med enungdomsarbetslöshet på 7,. Dessutom har en mycket stor andelungdomar i åldern som är engagerade i ungdomslag. Enligtuppgift från länsarbetsnämnden i har 1 514 personer erhållitarbete . Det är emellertid endast 608 personer som harerhållit ett riktigt jobb. Resterande har beretts arbete genomarbetsmarknadspohtiska åtgärder. Blekingehar en negativ befolkningsutveckling. Den har sin grund i ettväxande födelseunderskott, beroende på att yrkesverksamma unga människor harflyttat från länet. Denna tendens förstärks av att ungdomar måste flytta frånlänet för att få ett riktigt jobb. Det har gått så långt, attarbetsförmedlingen i länet rekommenderar ungdomarna att flytta, därför att jobbsaknas. Detär uppenbart, att arbetsmarknadssituationen i är oroande. Den ärnaturligtvis värst för dem det drabbar, den enskilda människan som blir utanarbete eller inte kan få något riktigt jobb efter avslutad utbildning. Den äremellertid också en allvarlig fara för länets framtid. Genom att våra ungdomarnödgas söka sig till andra regioner för att få ett riktigt jobb försvårasmöjligheten även på lång sikt att vända den negativa befolkningsut-veckHngen. Medhänsyn till vad ovan anförts är ungdomsarbetslösheten i mycket högtrots goda konjunkturer och olika former av arbetsmarknadspohtiska åtgärder. Jag vill därför ställaföljande fråga till arbetsmarknadsministern: Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta föratt förbättra möjligheten för ungdomar att få ett riktigt jobb? Prot, 1985/86:22 46 § Meddelande omfrågor Meddeladesalt följande frågor framställts 1985/86:164av () till finansministern om gränsen mellan beskattning ochkonfiskation: I jämförelse med övriga nordiska länder framstården svenska arvsbeskattningen som konfiskatorisk - till vissa delar även densvenska inkomstbeskattningen. Detta allvarliga förhållande har bl, a,föranlett ett ökat antal svenskar att flytta utomlands. Med anledning häravvill jag fråga; I vilken utsträckning är finansministern beredd attmedverka till en rimlig gränsdragning mellan beskattning och konfiskation vadavser arvs- och inkomstbeskattningen? 1985/86:22 1985/86:165 av () till finansministern om ideella 7november 1985 föreningars skyldighet att betala arbetsgivaravgift föridrottsutövare: Meddelande om frågor Med anledning av utslag iregeringsrätten kan idrottsföreningar bli skyldiga att betala arbetsgivaravgiftför idrottsutövare som erhållit ersättning för sina insatser eller andratjänster utförda för föreningens räkning. Avgiftsskyldigheteninträder om ersättningen utgjort en stor del av totala inkomsten och därmed kanjämställas med inkomst av förvärvsarbete. Enligtgällande lag kan avgiftsuttaget ske retroaktivt och omfatta itiden, öm så sker innebär det för många idrottsföreningar en stor ekonomiskbelastning, som ej har kunnat förutses i budgetarbetet. Det förefaller orimligtatt ett utslag i regeringsrätten som innebär en ny tolkning av en lagstiftningskall få den effekten för föreningarna. Är finansministern beredd att ta initiativ till atten retroaktiv avgiftsskyldighet inte drabbar de ideella föreningarna? 1985/86:166av Per Stenmarck (m) till kommunikationsministern om ordningen förgodkännande av privatägd teleutrustning: upphörde monopol påtelefonapparater. Granskning och godkännande, både av egna ochkonkurrenternas telefoner sker emellertid av en enhet inom . Dennaordning är oacceptabel. Risk för sammanblandning av olika uppgifterkan inte uteslutas. Regeringenhar nu tillsatt en utredningsman, som enligt ett pressmeddelande frånkommunikationsdepartementet bl, a, skall "granska den nuvarande ordningenatt godkänner privatägd teleutrustning". Vidare sägs att"ledstjärnor för utredningsarbetet och förslagen skall vara attmyndighetsutövningen skall vara kompetent och opartisk". Delar kommunikationsministern det från borgerligthåll framförda förslaget att godkännandefunktionen bör brytas ut urteleverket? 1985/86:167av () till finansministern om åtgärder för att underlättagenerationsskiften i familjeföretag: Vilka åtgärder tänker regeringen vidtaga för attunderlätta generationsskiften i familjeföretag? 1985/86:168av () till industriministern om befolkningskoncentrationen iStockholms län: Befolkningskoncentrationen till länfortsätter i snabb takt som de s, k, skogslänen avfolkas. Under åretstre första kvartal har folkmängden i ökat med drygt 11 000personer. Den kraftiga ökningen beror främst på stor inflyttning från andradelar av landet. Ökadbefolkningskoncentration innebär att såväl somglesbygdslänen får problem. De belastningar som t, ex, trafikproblemen ledertill för människor och miljö i storstadsregionen är mycket betungande. Därtillkommer köerna till bostäder och ett ökat tryck på arbetsmarknaden somskogslänens situation kraftigt försämras. Med anledning härav vill jag ställaföljande fråga till industriministern; Vilka åtgärder är industriministernberedd att vidta för att minska befolkningskoncentrationen till länoch stoppa avfolkningen av skogslänen? 1985/86:169av () till justitieministern om behandlingen iregeringsrätten av visst besvärsärende: Vid sammanträde med m.fl,församlingars kyrkliga samfällig-hets kyrkofullmäktige utsågsledamöter i det samfällda kyrkorådet. Enär framställt yrkande om proportionelltvalsätt inte upptogs till behandling inlämnades besvär till kammarrätten, somsedermera upphävde kyrkofullmäktiges beslut. Kammarrättens beslut överklagadesdärefter till regeringsrätten, som ännu inte avgjort ärendet, trots attmandatperioden snart är slut. Medanledning härav vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Vilka åtgärder är justitieministernberedd att vidta för att påskynda ärendebehandlingen i regeringsrätten? 47 § Kammaren åtskildes kl, 17,54,