prot · G90947 · 1985-12-31 00:00:00 — Men jagtvingas konstatera att den helhetssyn på livsmedelskedjan somjordbruksministern nu säger att vi behöver saknades såväl i det jordbmkspoHtiskabeslutet som i direktiven. Man tar det i etapper och har utrett baraen del. Jagär den förste att erkänna att det är bra med det nyvaknade intresset förforskning om djurhälsa och miljö, men det är ett något sent uppvaknande. Jagtror nämligen att mycket av dessa problem bottnar i den storskalighetssyn somhar präglat inte minst den tidigare förda socialdemokratiska jordbmks-pohtiken,I motion 1978/79:1449 sägs: "Särskiltinom fjäderfä- och äggproduktionen har stordriftens fördelar kommit tilluttryck, vilket medför det ur konsumentsynpunkt värdefulla att produkterna fåtten hög och jämn kvalitet, som är så stora attförpackning och marknadsföring kan ske direkt från företaget har också denavgjorda fördelen att varan är absolut färsk när den går ut i handeln," Litet längre fram stårdet; "Genomatt de större företagen är lättkontrollerade och har bättre resurser attuppfylla de av myndigheter ställda kraven, torde en produktion i denna form urmånga synpunkter vara att föredra," Min fråga till jordbruksministern är om han taravstånd från dessa tankegångar när grunden skall läggas för enny jordbrukspolitik under resten av 1980-talet, Jag tolkar det så att det ärnödvändigt för jordbmksministern att ta avstånd från dessa gamla tankegångar omdet skall finnas täckning för talet om familjejordbmk, om bättre djurmHjö, omlivsmedelskvalitet osv. Dessutom måste resursgivningen till jordbruket ske såatt jordbraket inom ramen för minskade krav på rationaliseringar kan anpassasig till de krav på begränsningar som miljö och resurser ställer. Jag konstaterar att vi aldrig kan lösa några frågor genom att barageneralisera och tala om dels stora företag, dels små företag, och om nackdelaroch fördelar uteslutande med den ena eller med den andra företagsformen.Jag är för min del övertygad om att vi i det här landet även i fortsättningenkommer att ha både stora och små företag. Hur företagsformerna utvecklaskommer att vara beroende bl, a, av förutsättningarna i olika områden. Men detsom skall vara vägledande är naturligtvis att ingen produktionsformfår medföra sådana negativa konsekvenser på t, ex, omsorgen om natur och djuratt vi får en oförmånlig utveckling i de företagsformer vi arbetar med. Jagtror också att vi skall vara ärliga och säga att vi alltid skall vara bereddaatt förutsättningslöst utvärdera verksamheten och att vi skall vara en smulaödmjuka inför sådant som vi ännu inte känner till, så att vi kan ta till ossnya kunskaper och erfarenheter och på den vägen få en gynnsam utveckling förframtiden. Jag berörde inte i mitt förra inlägg att inkomstmålet försvann i det jordbrukspolitiska beslutet i våras.Detta är fel. Inkomstmålet har icke försvunnit. Skillnaden är att vi i ställetför den övergripande målsättningen jordbrukspolitiska beslut, därman slog fast att huvudsyftet med jordbrukspolitiken skuHe vara inkomstutvecklingenför jordbrukarna, nu har slagit fast att huvudsyftet med jordbrukspolitikenoch livsmedelspolitiken måste vara att trygga vår livsmedelsförsörjning. Dettaskall ske under förutsättning dels att konsumenterna skall kunna få livsmedelav god kvalitet till rimliga priser, dels att de som arbetar i jordbruket skallkunna ha en standard som motsvarar standarden för andra grupper i samhället.Det är detta som är skillnaden. 49PER-OLA (); Jordbruksministern säger att ingaproduktionsformer får medföra negativa konsekvenser, och så långt är jag bereddatt hålla med honom. Men då är det också viktigt att vi får såväl en ekonomiskpolitik som en långsiktig jordbrukspolitik som inte leder tiH en situation därjordbruket får lov att använda produktionsformer och ingredienser, t, ex,kemikalier, som innebär en hård press på djur och miljö. Jag menar att dessavackra ord om hushållning, god miljö och bättre produktionsformer måste följasav en jordbrukspolitik som leder till att dessa vackra ord får ett ordentligtinnehåll. Jag troratt vi måste slå fast fem mål för jordbrukspolitiken. För det första; Jordbrukspolitiken måste ha till mål ochsyfte att trygga försörjningen av bra livsmedel i alla delar av landet. För det andra: Jordbrukspolitiken måste vara ettinstrument för att man skall nå regional balans när det gäller jord- ochskogsbruk så att man skapar sysselsättning, får en bättre resurshushållning ochmed ett livskraftigt jordbruk bevarar en god miljö i vårt avlånga land. För det tredje: Alla de människor som arbetar i jordbruketi hela landet måste få en med andra grupper jämförbar och likvärdig ekonomiskstandard. Detta är oerhört viktigt om vi skall ha råd att behålla ett jordbruki det här landet. För det fjärde: Jag tror att det är viktigt att vi dämparrationahseringstak-ten så att vi inte slår ut familjejordbruken och så att viinte steg för steg bygger oss in i ett industrijordbruk med allt längre mellangårdarna och med allt längre mellan olika förädlingsindustrier i det härlandet. För detfemte: Slutligen måste vi också tillgodose konsumenternas önskemålom bra livsmedel till rimliga priser. Får vi dessa mål uppfyllda behöver vi inte aktioner frånförfattare och andra som ropar på grund av att djurmiljön är dålig, attlivsmedelskvaliteten är dålig och att produkterna körs över det här avlångalandet i många typer av transporter. Jag tror att det är dags att vi allamedverkar till att vi får en jordbrukspolitik som stämmer överens med vad såvälkonsumenter som jordbrukare efterlyser. Efter sista inlägg måstejag säga att jag inser att han har läst på förslagen och direktiven förHvsmedelspohtiken. De fem mål han räknade upp var egentligen bara verbalanyanser av vad vi skrev och uttalade i detta sammanhang i samband medriksdagsbeslutet. Den fjärde punkten handlar om rationaliseringen och skall behålla familjejordbruken. Visst skall vi behålla familjejordbruken,det har vi också uttalat. Rationaliseringen fortsätter i den mån som vi finnerär till fördel bl, a, för att skapa familjejordbruk, I dagens läge finns detfortfarande jordbrukare som vill köpa ytterligare en bit mark för att tryggasin försörjning inom jordbruket. Dessa jordbrukare får försörja sig medhjälp av årslånga arrenden. De kanske får löfte om att få bruka ett stycke jordför att försöka trygga sin försörjning. Jag såg därför inte några problem idenna programförklaring. Till slut vill jag dessutom konstatera enannan sak som var riktig i anförande, nämligen att detsjälvfallet finns ett klart samband mellan den allmänna ekonomiska poHtiken ochutvecklingen på jordbrukets område. Den nuvarande situationen - och där förmodarjag att vi är överens om att förutsättningen för en ändring är att föra enekonomisk politik som gör att vi kan komma fram till en rimligare räntenivå-skapades icke av den socialdemokratiska regeringen, utan den är trots alltfrukten av att de borgerliga regeringarna misslyckades med att hantera denekonomiska pohtiken på ett bra sätt. Talmannen anmälde att Per-OlaEriksson anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Föredrogs och hänvisades 1985/86:238till försvarsutskottet 1985/86:239 till finansutskottet 9 §Föredrogs men bordlades åter betänkanden /86:6 och11 betänkande 1985/86:15 Justitieutskottetsbetänkande /86:6 Prot. betänkanden1985/86:8 och 9 Socialförsäkringsutskottetsbetänkanden /86:3, 4 och 9 betänkande 1985/86:8Utbildningsutskottets betänkanden /86:5 och 6 Jordbruksutskottetsbetänkande /86:10 betänkande 1985/86:6Arbetsmarknadsutskottets betänkande 1985/86:6 Jagfår meddela att på morgondagens föredragningslista uppförs utbildningsutskottetsbetänkande 6 främst bland två gånger bordlagda ärenden. 11§ Anmäldes och bordlades betänkanden /86:1 Att överföratillverkning och utgivning av mynt till riksbank(prop, 1985/86:4) 1985/86:2 Förlängd tillämpning av allmännaprisregleringslagen (prop, 1985/86:21)1985/86:3 revisorers verksamhet /85 (redog, 1985/86:2) 1985/86:8 TuHtillägg(prop, 1985/86:41) 1985/86:9 Schablonavdragför egenavgifter i inkomstslaget tjänst, m,m, (prop,1985/86:45) 1985/86:10 Ändring i lagen om punktskatter ochprisregleringsavgifter (prop. 1985/86:24)1985/86:11 Fortsatt giltighet av lagen mot skatteflykt (prop, 1985/86:49)1985/86:18 Allmänt ombud inom folkbokföringen (prop, 1985/86:56) 1985/86:9 Anslag påtilläggsbudget I (prop. 1985/86:25 delvis) 1985/86:10 Avgifter för granskningav filmer och videogram m.m, (prop, 1985/86:36) 1985/86:8 Upphävande av fyra lagar på det statligaarbetsgivarområdet (prop, 1985/86:39) 1985/86:3 Försöksverksamhet med samordnad länsförvaltning (prop, 1985/86:5)1985/86:4 Översyn av länsstyrelseinstmktionen m, m. 1985/86:5 Åndring ibyggnadsstadgan - skyddsanordningar på tak (prop, 1985/86:44) 119 Prot.1985/86:47 1985/86:6 Fukt- och mögelskador i småhus (prop. 1985/86:48) 9december 1985 1985/86:7 Ändring i ledningsrättslagen och anläggningslagen (prop, 1985/86:37) 1985/86:8 Ändring i lagen om påföljderoch ingripanden vid olovligt byggande m, m, (prop, 1985/86:35) 12 §Meddelande om interpeUation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1985/86:82 av () tillkommunikationsministern om ett permanent nordiskt ungdomsresekort; I samband med världsungdomsåret1985 infördes ett nordiskt ungdomsresekort. Kortet gäller för ungdomar under26 år, och ger möjlighet för ungdomar att enklare och billigare resa med tågoch buss i , Det finns ett motsvarande kort som gäller i flertalet av deeuropeiska länderna. Efterfrågan på detta kort har varit mycket stor. Antaletsålda Nordresekort har tyvärr varit litet. En viktig orsak är bristandemarknadsföring. En stor del av ungdomsorganisationer har varitpådrivande för att kortet skulle införas. De vill uppmuntra ungdomar att resa iNorden och lära känna sina nordiska grannländer. Det är mycket positivt att ett ungdomsresekort för Nordeninförts. Genom en förbättrad marknadsföring kan det fylla en viktig funktiongenom att komplettera det europeiska kortet och stimulera det nordiskaintresset hos ungdomar, Nordresekortet bör ses som en del i det nordiskasamarbetet. Detta samarbete har lång tradition och djup förankring i denordiska länderna. Att uppmuntra ungdomar att resa mer i och attunderlätta utbyte mellan föreningar, skolor och vänorter är en bra väg attvinna nya generationer för det nordiska samarbetet och den nordiskasamhörighetskänslan. Med anledning av det anförda vill jag tiHkommunikationsministern stäHa följande fråga: Har kommunikationsministern föravsikt att vidtaga åtgärder för att permanenta Nordresekortet och för attbättra informationen om kortet? 13 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1985/86:274 av ()till jordbmksministern om användningen " av rötslam inom jordbmket: Genom spridning av rötslam från kommunala reningsverkförstörs vår åkerjord,anser många. Det är främst den orimligt höga tillförseln av Prot.1985/86:47 tungmetaller som successivt ger åkern försämrad kvalitet, Flera enskilda, inte minst jordbrukare, kräver nu attslamspridningen skall stoppas. Vilka åtgärder ärjordbruksministern beredd vidta mot bakgrund av framförda farhågor och krav? 1985/86:275 av () till statsrådet om bevarande av viss kyrkoruin i ; , en av vårt lands äldsta ochfinaste städer, har aktivt engagerat sig i bevarandet av äldrebyggnader och miljöer, vilka har stort kulturhistoriskt värde inte bara förstaden utan även för landet. Kostnaderna för dessa angelägna bevarandeåtgärderhar för kommunens del uppgått till . Under de arkeologiska undersökningarna i kvarteret S;tClemens påträffades ruiner av en stor kyrka , Lunds kommunanslog ett belopp på nära 10 milj, kr, för att bevara kyrkoruinen, och eftersomden var av stort allmänt intresse ansökte kommunen om bidrag till projektet. Ansökan avslogs av regeringen utan attriksantikvarieämbetet hade fått den på remiss. Jag vill därför fråga statsrådetvilka bedömningar som låg till grund för att projektet med kyrkoruinerna i Lundinte fick bidrag, 1985/86:276 av Per () till statsrådet om behandlingen av visst asylärende: Två polska bröder -14resp, - har begärt politisk asyl i , Enligt uppgifter frånTT har föräldrarna fråntagits vårdnaden av bröderna genom ett polsktdomstolsutslag. vill utvisa bröderna till , Ärendet haröverlämnats till regeringen för avgörande. Finns detnågra bärande skäl för ett avslag på ansökan om politisk asyl? 14 §Kammaren åtskildes kl, 15,01, In fidem