prot · G909141 · 1985-12-31 00:00:00 — Av särskild betydelse är då att beaktaintresset av att vidmakthålla en bred kunskap och en allmän överblick över heladet juridiska fältet hos dem som är verksamma inom det ordinära domstolssystemet.Det är av stor vikt att den hitintills höga standarden i dömandet ochrättsvården i övrigt behålls. Detta har vital betydelse inte bara för deenskilda medborgarna utan också för statsverksamheten i stort. Arbetsläget inom de allmänna domstolarna och de allmännaförvaltningsdomstolarna är ansträngt. Att i ett sådant lägeinitiera en omfattande organisationsöversyn är inte alldeles tillrådligt. Detär inte otroligt att det skulle skapa en osäkerhet och oro inom domstolarna somkunde försämra rekryteringen och därmed också standarden i dömandet ochrättsvården. Det finns emellertid andra, mera konstruktiva förslag ochidéer som det är anledning att något beröra. Vi är inte alls så konservativasom säger, utan vi vill behålla det som är bra och förnya ochförbättra där det behövs. 1 det fortsatta reformarbetet bör man sträva efteratt utjämna sådana olikheter mellan processordningarna i de båda slagen avdomstolar som inte är rationellt motiverade och i övrigt verka för en önskvärdcirkulation av domare mellan domstolarna. Vissa av de speciella domstolar som finns för särskildarättsområden tillhör inte ansvarsområde. Möjligheten att görarationaliseringsvinster genom en mera sammanhållen administrativ förvaltningav den offentliga rättskipningen är en sak som kan vara värd att överväga i ettlämpligt sammanhang. En sådan ordning skulle också kunna underlätta en önskvärdcirkulation av domare mellan olika domstolar. En annan fråga som förtjänar att uppmärksammas i detfortsatta reformarbetet är att inom de allmänna domstolarnas ram kunna erbjudaett attraktivt skiljeförfarandeeller annat system som skulle kunna medföra att handläggningen av viktigarättsområden, främst inom civilrätten, skulle kunna återföras till de allmännadomstolarna. Denna fråga har också aktualiserats, enligt uppgift, irättegångsutredningens arbete, ordförande har både här och i ettsärskilt yttrande tagit fasta på att utskottet enhälligt tar avstånd fråntanken på en bred organisationsöversyn, syftande till sammanförande av deallmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna. Handläggningenoch diskussionen i utskottet ledde till detta samförstånd, vilket får ses somett framsteg, eftersom det här är fråga om ett mycket viktigt ämne. Vid en internationell jämförelse uppfyller vårrättskipning högt ställda krav på opartiskhet och självständighet, pårättssäkerhet och effektivitet. Det är resultatet av ett långvarigt, successivtoch omsorgsfullt reformarbete. Den nuvarande ordningen är ändå modern, i vissaganska stora delar av sent datum. Förvisso kan mycket ännu göras för attytterligare stärka rättssäkerheten och rättstryggheten, koncentrationen ochsnabbheten i handläggningen, men det är inte påkallat att eftersträva någradrastiska förändringar i detta system, utan det gäller att fortsättareformarbetet på den inslagna vägen. Det gäller att ständigt eftersträva attstärka den folkliga förankringen och förståelsen för rättskipningen. Med hänvisning till det jag här framförtyrkar jag bifall till justitieutskottets hemställan och avslag på de borgerligareservationerna. 198 (): Jag konstaterar att någon samlad bedömning aveffekterna i stort för domstolsorganisationen av det nuvarande systemet medspecialdomstolar och domstolsliknande organ inte gjorts. Jag kanockså konstatera att allt fler specialdomstolar har kommit till sedanrättegångsbalkens tillkomst. De allmänna domstolarna har tydligen inte varitnågot lockande alternativ. Allt vi kan konstatera är att det sker en successivutarmning av de allmänna domstolarna. Om vi blickar framåt kan vi ocksåkonstatera att olika utredningar har lagt fram förslag som leder till att denhär tendensen tycks fortsätta. Min fråga till är: Hyser intesocialdemokraterna någon oro för den här utvecklingen, som man ser framför sig?För riskerna ökar självfallet för exempelvis olikartad rättstillämpning med ettstort antal dömande instanser. Jag skall ta ett exempel. Närskadeständsfrågorna kan prövas i högsta domstolen, i , iarbetsdomstolen och i bostadsdomstolen i högsta instans, finns det självfalletrisk för prejudikat som pekar åt olika håll. Anser då socialdemokraterna att dethär är ett bra system, att det inte är något som skapar vilsenhet hosmänniskorna och kanske t,o,m, skapar vilsenhet hos både domare och advokater? Anf.199 (): På en punkt skall jag börja med att hälla med Hans GöranFranck. Självfallet är vi eniga om att vår rättskipning vid en internationelljämförelse uppfyller högt ställda krav - där är vi fullständigt eniga. Men sedan sade att han ville att manskulle "fortsätta reformarbetet på den inslagna vägen" - jag tror jagciterar direkt. Då vill jag återigen hänvisa till mitt citat frånförsäkringsöverdomstolen, som säger att utvecklingen "har skett utan vid något fillfälle tagit ställning till de övergripande principer som börstyra domstolsorganisationen". Den inslagna vägen är alltså något av etthoppande på många tuvor, ett slingrande eller vilket vackert bildspråk man änvill använda. Klar och rak är den i varje fall inte. När jag gick hit hade jag tänkt fråga HansGöran om han vet hur många specialdomstolar vi har. De är bl, a,uppräknade i vårt betänkande. Men förstår jag att måsteveta det, för han sade att han inte vill vara med om en översyn som syftar tillatt nedbringa antalet specialdomstolar. Det verkar på mig som om antaletdomstolar skulle vara speciellt heligt för , Så kan det välinte vara - det måste väl ändå vara typerna av domstolar som är huvudsaken? Omvi sedan har 10 eller 15 sorter kan inte i och för sig ha något intresse, sade också att det finns företrädare förhyresgästföreningar och för fastighetsägare - det är ju roligt att höra honomtala om fastighetsägare - som inte vill ha någon förändring när det gällerhyresprocessen. Jag tror att jag skulle kunna skaka fram lika många som villha det, men det är egentligen inte det som är intressant när jag talar iSveriges riksdag, utan vad vill - det är det jag talar för här. Förövrigt kan jag tänka mig att det är mycket möjligt att vi om vi hade skickatmotionen på remiss till ett antal specialdomstolar skulle ha fått litetannorlunda svar. Därmed kommer jag in på det sista av , som gjorde mig mycket undrande. Han vill inte ha en översyn därföratt den skulle kunna skapa oro - sådan oro som vi har talat om förut - inomspecialdomstolarna. Om man för det resonemanget, att man inte kangöra någon översyn när det gäller domstolar, ämbetsverk eller någonting annatsom är anordnat av staten, är det lika bra att vi lägger ner all verksamhet häri , för då kan vi aldrig genomföra några reformer! 200BJÖRN KÖRLOF (m); Debatten mellan' och handlade om att socialdemokraterna bekänner sig till en betydande gradav konservatism. Egentligen borde jag inte blanda mig i den diskussionen, menjag kunde inte undvika att fästa mig vid att sade: Vi villbehålla det som är bra och förändra det som är dåligt. Jag har för mig att detär ett näst intill klassiskt citat från Burkes Reflections on the Revolution inFrance. sade också: inga drastiska förändringar. KarinAhrland var också inne på att diskussionen gäller att det som är, det skallvara och inga förändringar skall äga rum. - Jag kunde inte underlåta att göradessa reflexioner. Jag tror ändå vi är överens om att vårt domstolssystem idet väsentliga måste byggas upp kring de allmänna domstolarna och de allmännaförvaltningsdomstolarna. Det vi tvistar om är den framväxande av olikaspecialdomstolar, hur de är sammansatta och vilka mältyper de skall ha. Hans GöranFranck sade att är mest ivriga att kritisera och Det är ett uttryck som han får stå för själv. Jag vill integärna säga att vi klankar pä specialdomstolarna som sådana, för de försökernaturligtvis inom sitt ansvarsområde göra det bästa möjliga av det som är demålagt. Men det väsentliga är vad som händer med rättskipningssystemet i stortnär vi får många sådana olika domstolar och domstolsliknande organ. Vad händermed det som var inne på: jämnheten och säkerheten irättsutvecklingen? Vi får ju predikat inom samma rättsområde som uppstår inomolika domstolsomräden. Och vad händer med en sammanhållen kvalitetsmedvetenutbildning av domarna, domarkåren och dem som arbetar inom rättssystemet? Detfinns en fara i den här utvecklingen, och det är litet förvånande attsocialdemokraterna inte alls vill erkänna risken av att gå för långt pä den härvägen. gjorde sig litet lustig över att vi hademotsatt oss avskaffandet av krigsrätterna . Det påstås visserligenatt närminnet blir kort, men jag har ett mycket bestämt minne av attvår väsentliga argumentering kring krigsrätterna gällde att socialdemokraternainte satte någonting i deras ställe när de avskaffade dem - de allmännadomstolarna fick inga resurser för att klara av den typen av mål och kunde inteklara av de krav på snabbhet och rörlighet som var starkt uttalade. Vi var ioch för sig inte emot ett avskaffande av krigsrätterna, förutsatt att deallmänna domstolarna fick de resurser och den organisation som gjorde att dekunde klara av denna typ av mål under krigsförhållanden. 201HANS (): Jag skall inte föra någon debatt omkrigsrätterna. Jag kan bara konstatera att när det gäller att göra någontingsom det finns behov av motsätter vi oss inte att avskaffa dessaspecialdomstolar som krigsrätterna var. Vi har en odogmatisk syn på frågan. Detsom vi går emot här är att man har utgångspunkten att ett antalspecialdomstolar skall avskaffas - utan att man gör några preciseringar av sinatankar i den delen. Det är ett faktum att det enda konkreta som sagts i den härfrågan är det som nu talade om, att hon vill avskaffabostadsdomstolen och hyresnämnderna. Det är ett klart besked. Men att som utgångspunkt ha någonting som på det sättethar syftet angivet från början är vi inte med på, och det har vi ocksåklargjort i betänkandet. Däremot har vi sagt att det i fortsättningen gäller attnoga överväga särreglerna på det här området, när det kommer upp frågor om dem.Vi har också ett antal utredningar och överväganden på gång om dessa frågor,där vi konkret kommer att ta ställning. Vi kommer att få ett rikhaltigtmaterial. Det behövs inte någon mastodontutredning för att klara ut ochöverväga dessa frågor. Det finns det inte tillräcklig grund för. Om man tillgriper åtgärder som är för långtgående utan attha tillräckligt att stå på, kan det skapa en viss oro. Det får man naturligtvisstå ut med, men jag vill ändå säga att domstolarna har befunnit sig i ettganska kritiskt läge, och det är viktigt att slå vakt om rekryteringen tilldomstolarna och försöka bibehålla deras goda och höga standard. Det har sketten viss avgång som även vi oroar oss inför. Detta är viktiga frågor.Domstolsväsendet över huvud taget är en viktig och central fråga för helasamhället. De frågorna mäste därför naturligtvis behandlas på ett alldelessärskilt sätt, med tanke på både rättssäkerhet och rättstrygghet. Här är detockså fråga om att kunna behålla en viss form av kontinuitet, som jag tror harvarit viktig, som vi har kunnat förändra successivt. Vi har alltsåtagit fasta på både tradition och förnyelse. 202 (): Jag kan bara notera att det inte går att göra klart förHans Göran att vi inte är så där väldigt förtjusta i den därplottrigheten som han gör sig till tolk för - att man skall göra alltingsuccessivt. Vi har inte begärt en mastodontutredning, , men vihar begärt en översyn, därför att vi tycker att man aldrig har satt sig ned ochtänkt igenom hur man skall ha det med landets alla specialdomstolar. Sedan talas det mycket om att domstolarna befinner sig iett kritiskt läge. Vi är ju, , eniga om att vi inte skall slåsamman de allmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna. Det somvi vill se över är specialdomstolarna. Det betyder ju tyvärr, att även om viskulle komma fram till att vi kan avskaffa en eller annan specialdomstol,kommer inte tvisterna som dessa domstolar har att avgöra att försvinna på sammagång. Tvisterna måste avgöras, och de måste avgöras av jurister, och jag får nog alltid något arbete någonstans, 203 (); Jag får väl erkänna att jag är litet besvikenpå argumentation. Han tycks ju inte vilja föra någon debatti sak, utan han kommer med svepande argument om att vi önskar en mastodontutredning.Jag frågade honom om inte socialdemokraterna känner någon oro för denutveckling som vi har kunnat konstatera, nämligen detta att det kommer fillstånd allt fler specialdomstolar som vi utarmar de allmännadomstolarna. Tyvärr har jag inte fått något svar pä den frågan. kommer att fortsättaarbetet med denna fråga, eftersom vi anser att domstolsorganisationen måsteanpassas till utvecklingen i samhället. Härvidlag måste allmänhetensuppfattning väga tungt, flnns det alltför många typer av domstolar,vilket gör det svårt för människorna att orientera sig. Jag kan sluta med attuttrycka förhoppningen att socialdemokraterna nästa gång har tänkt igenomfrågan litet bättre och därför kommit på bättre tankar. 204HANS (); Jag uppskattar särskildayttrande, som flnns fogat till det här utskottsbetänkandet. Där framhålls, attskall man göra förändringar på detta område, är det angeläget att det sker isamförstånd. I stort sett råder det också samförstånd beträffande de viktigafrågorna på domstolsväsendets område. Det som ivrigt talade om har ju KarinAhrland karakteriserat som detaljer, om än så viktiga, börkanske tänka på vad som har sagts på den punkten. Jag har klargjort vår ståndpunkt i denna fråga, ochutskottsbetänkandet beskriver vår syn på specialdomstolar. Någon allmän oro medanledning av läget känner vi inte, men vi har alltså framhållit att vi ärberedda att avskaffa vissa specialdomstolar, t, ex, krigsrätterna, och vi kommeratt pröva frågorna allteftersom utredningsförslagen läggs fram. Vi har ocksåsagt att vi i fortsättningen skall vara noggranna när det gäller att bedömafrågor om särregleringar. Detta är vår ståndpunkt. Överläggningenvar härmed avslutad, betänkande 26 Punkt 1 Mom. 3(rättshjälp åt asylsökande) Utskottets hemställan bifölls med 262 röster mot 42 förreservation 1 av och i , 1 ledamot avstodfrån att rösta. Mom. 4 (rättshjälp till felbehandlad patient) Utskottets hemställan bifölls med 237 röster mot 67 förreservation 2 av m,fl. Mom. 5 (offentlig försvarare) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avBjörn Körlof m.fl, - bifölls med acklamation. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls, Mom. 1(allmänna domstolar - allmänna förvaltningsdomstolar) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering bifölls med 265 röster mot 39 för utskottets hemställan medgodkännande av den i reservation 1 av och motiveringen. Mom. 2 (speciella domstolar m, m,) Först biträddes reservation 2 av m, fl, med112 röster mot 41 för reservation 3 av och , 152ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 159 röster mot108 för reservation 2 av m,fl, 38 ledamöter avstod från attrösta. 1985/86:16ILO:s konventioner nr 160 och 161 m, m. 1985/86:141) Utskottets hemställan bifölls. Prot.1985/86:141 22 § På förslag av tredje vice talmannen beslöt kammaren medgeatt arbetsmarknadsutskottets betänkande1985/86:17 samt finansutskottets be- Meritvärdering i statlig tjänst m. m tänkanden1985/86:24, 28 och 27 debatterades i nu nämnd ordning och att voteringarna ägderum i ett sammanhang sedan debatten i samtliga dessa ärenden avslutats. Talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar. Föredrogs arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /86:17 om meritvärdering i statlig tjänst m.m. (prop.1985/86:116), 1985/86:24om verkställd granskning av samt disposition av vinst (redog. 1985/86:15 och19), 1985/86:28 om fortsatt valutareglering (prop. 1985/86:143) och 1985/86:27om inrättande av sedeldepåer för hos postverket (förs.1985/86:22). Meritvärdering i statlig tjänst m. m. 205 (vpk): 1 proposition 116 föreslås en förändring av 4kap. 3 § i lagen om offentlig anställning () innebärande att skicklighetskall prioriteras i större utsträckning än andra sakliga grunder. Vi har i reservation till detta betänkande påpekat att detär en uppenbar fara att jämlikhets-, omplacerings- och förtjänstintressetträngs tillbaka. Det handlar också vår motion 387 om, Det är till förmån förden som vi från vpk :s sida har reserverat oss. Jag yrkarbifall till reservationen, 206 (): Vi behandlade frågan om nya principer för meritvärderingvid tillsättning av statligt reglerade tjänster under höstriksdagen 1985, Dårådde en bred uppslutning kring förslaget. Det fanns ingen avvikande mening.Inget nytt har heller framkommit , men har vpk i reservationhävdat att det är en uppenbar fara för att jämlikhets-, omplacerings- ochförtjänstintresset trängs tillbaka. Det är naturligtvis riktigt att förtjänstdelen tonas ned idetta förslag. Men i övrigt har meriteringen breddats. Begreppet skicklighethar bredare innehåll. Med skicklighet avses nu inte enbart teoretiskutbildning, utan även praktisk utbildning samt erfarenhet frän tidigareverksamhet. Lagtexten ger dessutom utrymme för beaktande av andrasakliga grunder än förtjänst och skicklighet. Det kan exempelvis gälla företrädesrätt vid återanställning. Det kan gälla vid omplaceringar, för att bereda arbetshandi kappade sysselsättning och för att främja ökad jämställdhet mellan kvinnor 154 och män. Därför vill jag, herrtalman, sammanfattningsvis hävda att de nu vidtagnaförändringarna tar hänsyn till fler faktorer än enbart förtjänst ochskicklighet enligt den gamla modellen vid tillsättning av statliga tjänster.Därför kan det knappast sägas att förslaget missgynnar jämlikhetsintresset. Detär fler människor som får möjlighet att sökade här tjänsterna , och det kaninte missgynna jämlikhetsintresset. Jag yrkar bifall till hemställan i arbetsmarknadsutskottetsbetänkande nr 17 och avslag på reservationen. Fortsatt v al ut a-reglering, m. m. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter debatten om finansutskottetsbetänkande 27,) Kammaren övergår nu till behandlingen av finansutskottetsbetänkande 24 och finansutskottets betänkande 28, som debatteras i ettsammanhang. Fortsattvalutareglering, m. m. 208LARS (); Den här debatten skall gälla riksbankensförvaltningsberättelse och frågan om förlängd valutareglering. Undersenare år har genomfört en betydande avreglering av kreditpolitikenoch inlett en avveckling av valutaregleringen. Vi moderater har drivit på dennautveckling, och som framgår av reservationen till betänkande 24 anser vi attdet nuvarande gynnsamma läget bör utnyttjas för att avveckla även återståenderegleringar pä kredit- och valutamarknaderna. Dagens meningsutbyte kommer väl i fortsättningen mest atthandla om valutaregleringen, men jag vill först ta upp några frågor medanknytning till verksamhetsberättelse. I en motion påpekade vi moderater att frågan omansvarsfrihet för fullmäktige i visserligen prövas ärligen avriksdagens revisorer och finansutskottet men egendomligt nog utan attriksbankens resultat- och balansräkningar fastställs. Vi föreslog därför attriksdagens beslut om dispositionen av vinst skulle föregås av ettställningstagande till resultat- och balansräkningarna. Ett enhälligt utskott har ställt sig bakom dettaförslag, vilket betyder att kommer attfastställa balans- och resultaträkningar . Meninte nog med detta. Utskottet har dessutom företagit en ändring i riksbankensbokslut, vilket gett ett större överskott. Enligt min meningbör även i fortsättningen på detta sätt i sak pröva riksbankensförslag till ekonomiska dispositioner och därmed ta ett reellt ansvar förförvaltningen , I den moderata motionen påtalades också de problem somuppkommer till följd av senare års beslut om företags och kommuners påtvingadeinsättningar på olika konton i . Problemen uppstår därför attriksbanken ekonomiskt inte är integrerad i övrig statsverksamhet. Vårt förslagatt denna typ av inbetalningar i stället skall göras till riksgäldskontoretåterfinns nu Fortsatt valutareglering, m. m. också i statsskuldspolitiska kommitténs eniga betänkande.Även om utskottsmajoriteten nu har avstyrkt vårt yrkande, förutsätter jag attfrågan därmed-som vi önskar-kommer att övervägas i anslutning till denfortsatta behandlingen av kommitténs betänkande. Sä, herr talman, till frågan om fortsatt valutareglering.Fullmäktige i begärde att tillämpningen avvalutaregleringen skulle förlängas med till , Deborgerliga ledamöterna reserverade sig till förmån för en förlängning medendast , vilket skulle medge att förslag om avveckling avvalutaregleringen under den tiden kunde framläggas och behandlas av , Samma motsättning återfinns nu i betänkande 28 fränfinansutskottet. Anmärkningsvärt nog låtsas inte utskottsmajoriteten om att detunder mellantiden har inträffat betydelsefulla förändringar med avseende på fråganom valutaregleringens framtid. har i ett remissyttrande övervalutakommitténs förslag förordat längre gående och framför allt snabbareavregleringsåtgärder än vad valutakommitténs mera återhållsamma vänsterhälfthade vågat sig på. Regeringen har senare bekräftat detta omtänkande i denreviderade finansplanen, där det talas om en betydande liberalisering avvalutaregleringen som borde inledas och till en början avse kravenpä utlandsupplåning vid företags direktinvesteringar utanför samtsvenskars förvärv av utländska aktier och köp av fastigheter i utlandet. Det ärsom sagt anmärkningsvärt att utskottsmajoriteten, som justerade sitt betänkandenågra dagar efter det att mottagit kompletteringspropositionen, överhuvud taget inte noterat denna förändring i den egna regeringens synsätt. 1 en gemensam reservation uttalar sig finansutskottetsborgerliga ledamöter för att valutaregleringen bör avvecklas möjligt.Avvecklingen bör vara fullständig och definitiv men kan genomföras stegvis.Till de första stegen hör då lämpligen de åtgärder som ochregeringen själva förordat. Det bör emellertid uppmärksammas att samtliga dessaförändringar torde ge upphov till utgående valutaströmmar under ett övergångsskede,då anpassningar äger rum. Det är dä angeläget att balansera dessa med åtgärdersom kan väntas medföra ett valutainflöde. Jag delar regeringens uppfattning ikompletteringspropositionen att det inte bör komma i fråga att använda statligutlandsupplåning som instrument för att mildra de övergångsproblem som kanuppkomma. Men förbudet gäller enligt min uppfattning statlig utlandsupplåning iden bemärkelse som varit aktuell, dvs, upplåning i utländsk valuta.Däremot bör det vara möjligt - för att inte säga ändamålsenligt och nyttigt -att tillåta valutautlänningar att förvärva svenska kronobligationer. En avveckling av gällande valutareglering även beträffandeportföljinvesteringar skulle inte ytterligare inskränka Sverigesekonomisk-politiska handlingsfrihet, som ibland görs gällande. Vårt beroende avomvärldens tilltro till vår förmåga att upprätthålla den svenska kronans värdeär lika stort i båda fallen. Och som framgått av exempel utomlands skulle medstor sannolikhet en avreglering av portföljinvesteringarna möjliggöra en sänkningav den svenska räntenivån. Med vårt förslag, herr talman, att valutaregleringenstillämpning förlängs endast vill vi skapa möjlighet för regeringenatt återkomma till med en redovisning av sina planer förregleringens avveckling. En så snabb handläggning bör vara möjlig om man utgårfrån förslag att någon ny valutalag inte skall antas, förränavregle-ringsarbetet är genomfört och man då kan nöja sig med en mera begränsadberedskapslagstiftning. 1 utskottsbetänkandet behandlas även vissa detaljfrågor omvalutapolitiken som väckts i motioner under den allmänna motionstiden.Utskottsmajoriteten avstyrker dessa med motiveringen att inga lättnader börvidtas förrän ställning har tagits till valutakommitténs förslag.