prot · G90927 · 1985-12-31 00:00:00 — Vidare har förbundet fått stöd från Allmännaarvsfonden för inköp av kontorsutrustning. Inom ramen för nuvarande bestämmelser finns däremot intemöjligheter till organisationsstöd för familjehemsorganisationer, av den typsom utgår till bl, a, nykterhetsorganisationer, länkorganisationer ochsammanslutningar för stöd och hjälp åt narkotikamissbrukare. En faktor att ta hänsyn tHl är att det finns flera olikaorganisationer inom detta område, dels familjehemsorganisationer, dels andraorganisationer som arbetar med barn- och ungdomsfrågor. Jag är inte nu beredd att föreslå sådana förändringar ibidragsreglerna som skulle erfordras för att gå frågeställaren till mötes.Efter vad jag inhämtat är dock beredd att ge fortsatt stöd ytterligare utveckla dess utbildningsinsatser, 83 (); Jag tackar statsrådet för svaret. Givetvis ärjag inte glad att statsrådet inte kan ge något löfte om hjälp med statsmedel.Det är dock en mycket bra insats som gör. bildades och ärett religiöst och politiskt obundet och enskildasom arbetar med familjevård inom . har ca 1 500medlemsfamiljer uppdelade i lokalavdelningar och länsavdelningar. Tre nyalänsavdelningar är för tillfället under uppbyggnad. Medlemmar är familjehem, stöd- och kontaktfamiljer,socialförvaltningar, socialsekreterare och andra intresserade. Föreningen har genomgått enomfattande utveckling, både organisatoriskt och verksamhetsmässigt. Denna utveckHnghar endast varit möjlig genom de projektmedel som nämnts här och som manerhållit från och Allmänna arvsfonden. Utvecklings- och utbildningsarbetet har varit mycketframgångsrikt och det har resulterat i att man har kunnat starta tolv nyalänsföreningar . I alla frågor har man ett mycket närasamarbete med resp. kommuner, vilket har varit mycket positivt och intressant. Inom föreningen är man helt medveten om att huvudansvaretför den här verksamheten ligger på kommuner och landsting. Tyvärr fungerar detinte lika bra överallt med utbildningen. Det är fortfarande endast ett fåtalkommuner som har kontinuitet i utbildningen av medlemmar av familjehemmen. Trots att familjevården är en stor samhällsresurs satsasdet mycket litet på utveckling av den vårdformen. Det är alltså heh nödvändigtmed statliga stimulansinsatser för att man skall kunna få till stånd enkvalitativ utveckling av familjehemsvården. är somintresseorganisation en stor resurs i detta arbete. Jag hoppas innerligt attsocialministern med tiden finner någon utväg, så att man inom ramen för denuvarande bestämmelserna kan ge den hjälp som föreningen behöver för att denskall kunna fortsätta med sin utbildningsverksamhet. Överläggningen var härmed avslutad. Om statligt stöd till 6 protokoll 1985/86:26-30 1985/86:2714 november 1985 Om åtgärderför att trygga A TP i framliden 25 §Svar på fråga 1985/86:176 om åtgärder för att trygga ATP har frågat mig vilka åtgärderjag avser föreslå i syfte att trygga ATP . Regeringen har i en proposition lagt fram förslagom avgiftsuttaget till ATP. Förslaget innebär att avgiftsuttaget är oförändrat,10,för , och att det höjs till för . Genom höjningenmotverkas tendensen till ökade skillnader mellan avgiftsinkomster ochpensionsutgifter. Fonden bedöms också för dessa båda år få en viss real ökning. Avgiftsuttaget för åren därefter får prövas mot bakgrundav pensionsberedningens arbete. Pensionsberedningen skall enligt direktivenbl.a, behandla reglerna för värdesäkring av pensionerna, reglerna förintjänande av ATP och efterlevandepensioneringen och den bör också ge sin synpå hur den framtida finansieringen bör tryggas, 85 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret påmin fråga. Men jag är inte särskilt nöjd. Orsaken till att jag ställde frågan är den rapport som komfrän AHmänna pensionsfondens styrelse innevarande år, såledesför . Av den skrivelsen framgår mycket klaralarmsignaler från styrelsen. Jag citerar, herr talman, direkt ur skrivelsen; "Den pågående förändringen i ATP-systemetsfunktionssätt, som illustreras i dessa kalkyler, innebär att fondernas avkastningbetalar en stigande andel av pensionerna eller - omvänt att avgiftstäckningensuccessivt sjunker, 1980 hade fonden ännu ett avgiftsöverskott, som uppgicktill ; 1982 var avgifter och pensioner lika stora och 1985 har kvotensjunkit till 80, vilket innebär att en femtedel av ATP-pensionerna i årbestrides med fondens avkastning," Om man tar fasta på denna utveckling, finner man attfondstyrelsen pekar på att enbart enligt mellanalternativet täcks avavgifter 1991, Det här är alarmerande, och det är därför som jag har ställtfrågan. Vidare kan jag peka på att fondstyrelsen även på andrapunkter har varnat för utvecklingen. Statsrådet hänvisar dels tillpropositionen, dels till pågående pensionsutredning. Men i propositionennämner statsrådet ingenting om sådana här varningssignaler. Jag vill därförfråga: Anser statsrådet att varningssignalerna från fondstyrelsen äröverdrivna? Vidare vill jag fråga: När kommer pensionsberedningen att behandlaATP-frågan? Den utgör ju en oerhört viktig del av utredningens arbete, Låt mig säga att när AP-fondens styrelsegjorde detta uttalande hade regeringens proposition ännu inte lagts fram - denhar kommit . Jag tror att man är ganska till freds, även om man inte ärhelt nöjd med förslagen i propositionen. Däremotkan jag inte svara när det gäller tidsplanen för de olika delarna av de frågorsom pensionsberedningen har att behandla. Jag vet alltså inte exakt närberedningen tar upp den här frågan. 87 (): Jag är förvånad över att statsrådet inte ipropositionen har tagit med någonting om varningssignalerna från fondstyrelsen.Jag har också svårt att förstå att fondstyrelsen kan vara till freds medpropositionen, för den stämmer ändå ganska dåligt överens med deställningstaganden som fondstyrelsen har gjort. Jag vill citera ytterligare ett avsnitt i fondstyrelsensrapport. Det lyder som följer: "Om framtidsbedömningen av tillväxten ävenom är mycket osäker eller pekar mot en prolongering av ,tvingas sannolikt fram en omstrukturering av hela ATP-systemet," Det är sannerligen fråga om mycket långtgående varningar,och det är därför jag menar att regeringen måste agera mera kraftfuHt, Vi harbyggt upp väldigt mycket av trygghetssystemet för de gamla kring det ATP-systemsom finns. Då får man inte glida undan när det gäller dessa varningar från denstyrelse som har ansvaret för de pengar som skall trygga pensionerna iframtiden. Om ny lagstiftning om medicinteknisk säkerhet 88Socialminister : Herr talman! Jag vill få till protokolletnoterat att jag uttrycker min tacksamhet över stöd förATP-systemet, 89 (); Det var i och för sig inte särskilt unikt. Vihar fått det system som vi måste ha efter ett majoritetsbeslut i . Men jag vill ställa ytterligare ett par frågor tillstatsrådet; Hur stor bedömer statsrådet risken vara när det gäller grundernaför ATP-systemet, utifrån de varningar som fondstyrelsen har framfört? Det ärju detta saken gäller. Och föranleder de här varningarna några speciella direktivytterligare till den pensionsberedning som arbetar? Enligt de varningar somfinns i rapporten måste vi mycket snabbt ta itu med de här frågorna. Det äralltså under de närmaste fem eller tio åren som problemen ökar inom ramen fördet trygghetssystem för de gamla som vi har i ATP-systemet, Överläggningen var härmed avslutad. 26 § Svar på frågorna 1985/86:177 och 178 om nylagstiftning om medicinteknisk säkerhet har frågat om jag är bereddatt tillsätta en utredning eller ge redan tillsatt utredning tilläggsdirektivför att klarlägga påtalat behov av ny lagstiftning om medicinteknisk säkerhetoch klargöra roll och ansvar i sammanhanget. Prot,1985/86:27 Om ny lagstiftning om medicinteknisk säkerhet åtgärderjag är beredd att vidta rörande centrala krav på medicinsk utrustning. Regeringen bemyndigade mig att tillkallaen särskild utredare med uppdrag att se över frågor kring den medicintekniskasäkerheten. Utredningen startade och arbetet beräknas bli slutförtunder , EnHgt direktiven skall utredaren undersöka om enobligatorisk typprovning eller kontroll av medicinteknisk utrustning börinföras och vilka produkter den bör omfatta. Även andra former avsäkerhetshöjande regler skall undersökas. Utredaren skall också föreslå hur eneventuell provnings-och kontrollverksamhet bör vara utformad och organiserad.Vidare skall krav på utbildning analyseras. Till utredningen har ocksåöverlämnats för övervägande i arbetet frågeställningar rörande ansvar för denmedicinska utrustningen. Jag finner inte behov föreligga att vidtaytterligare åtgärder på området. 91 (): Jag tackar statsrådet för svaret på frågan. Av svaret framgår ju att det rör sig om en särskildutredare. Till den här utredaren bör då någon form av referensgrupp varakopplad. Får jag fråga; Har det till utredaren knutits klinikchefer ochpersoner med medicinteknisk fackkunskap som kan belysa de faktiskaförhållandena ute i sjukvården? Det upplevs som angeläget att denmedicintekniska personalen får besked. Jag har ställt två frågor, och den ena gäller säkerhet vidanvändandet av medicinteknisk apparatur. Den andra frågan gäller lagstiftning som klargörsocialstyrelsens roll och ansvar när det gäller användningen av sådanutrustning. Att en kartläggning behövs framgår av min provinstidning , som berättar att personalen vid harförsökt få fram vem som egentligen har ansvaret vid användandet av medicintekniskutrustning. Det här är en mycket angelägen fråga. Det står i svaret att utredningen skall vara färdig under1986, vilket man väl får anse vara en ganska snabb handläggning. Efter att ha tagit del av brev som är skickade tillsocialstyrelsen, där det framgår att de enskilda sjukvårdshuvudmännen hittillslämnats helt fria händer att själva bestämma säkerhetsnivåerna och utformautrustningen, ställer man sig frågan: Står det inte helt klart att vi behöverha centrala bestämmelser om detta? Jag har också hört att det i våranordiska grannländer ställs större krav på medicinteknisk utrustning än detgörs i . Jag frågar mig vad det kan bero på. Vi behöver väl ha sammaförutsättningar personellt och resursmässigt här som i våra grannländer? Det är precis de här frågorna som utredarenhar att studera. Vi har ju på grund av olika händelser kommit underfund med attdenna utredning behövs, och därför tillsatt den. Närdet gäller frågan varför det bära är en utredare vill jag säga att det ju idirektiven står att man också får besluta om huruvida sakkunniga sekreterare,experter osv. Jag känner inte exakt till vilka det är som ärsakkunniga och experter. Jagär däremot helt överens med om problemen som sådana, och denutredning som pågår skall vara klar . Anf.93 (): I slutet på svaret står: "Till utredningen har också överiäm-natsför övervägande i arbetet frågeställningar rörande ansvar för den medicinskautrustningen." Får jag tolka detta som att det har getts tilläggsdirektivtill utredningen, som vi kan få ta del av? Beträffandesäkerheten finns det redan nu på skilda områden tillförhtlig-hetsteknikutformad så att en apparat själv kan stänga av sig vid fel, etc. Är det intemycket underligt att man inte inom sjukvården redan har fått fram sådanapparatur? Jag tror att det rent tekniskt finns möjligheter till detta. Vad kandet bero på att man inom svensk sjukvård inte har fått fram sådan utrustningsom de här experterna från i ett brev efterlyser och som de sägerborde kunna finnas? Överläggningenvar härmed avslutad. Prot, 1985/86:27 OmCAD/CAM-utbildning för k vinnor 27§ Svar på fråga 1985/86:175 om CAD/CAM-utbildning för kvinnor har frågat mig när Industriellt utvecklingscentrum(lUC) i kan vänta ett beslut angående en framställan om medel förviss försöksverksamhet i enlighet med riktlinjerna i proposition 1984/85:130 omkvinnors villkor på arbetsmarknaden. Ärendet bereds i arbetsmarknadsdepartementet.Beslut i ärendet kommer att fattas . 95CHRISTINA (); Jag tackarstatsrådet och jämställdhetsministern för svaret på min fråga. Eftersombeslut ännu inte är fattat rörande den fråga jag tagit upp, vill jag begagnatillfället till att understryka det starka behov och de specifika skäl somligger till grund för den framställning som gjorts av lUC i tilljämställdhetsministern rörande möjligheten att erhålla särskilda medel ur dens, k, 8:e mars-propositionen för att i starta försök med utbildningi CAD/, dvs, datorstödd konstruktion för industri och företag. ISkellefteå pågår en mycket snabb datautveckling. Katalysatornför den alltmer avancerade datatekniken, för utbildning, UtveckHng ochteknikspridning har varit och är lUC. Dennya tekniken inom företagen, framför allt CAD/, kräver att de som anställseller redan ar anställda genomgår avancerad utbildning för att Om åtgärderför att förhindra franskt flottbesök kunna tillämpa bl.a. nya konstruktionsmetoder och nyteknik. Det är sorgligt att konstatera att kvinnorna intehar deltagit i denna UtveckHng och utbildning trots att många kvinnor redanarbetar som konstruktörer, ritbiträden eHer i verkstadsarbete. Hur många avdessa riskerar egentligen arbetslöshet? Arbetslösheten bland kvinnorna iSkellefteå är fortfarande hög, och därför är det mycket oroande att s. k.framtida utbildningar och arbetstillfällen redan från början är helt utankvinnor och att snedrekryteringen verkar förstärkas inom framtidaindustriell teknik om inte särskilda åtgärder vidtas. När kvinnor inteåterfinns inom denna avancerade teknik saknas också positiva förebilder föryngre kvinnor inom det reguljära utbildningssystemet, och det försvårar dessasotraditionella yrkesval. Sammanfattningsvis vill jag tacka för svaret ochunderstryka behovet av ett positivt beslut när det gäller att starta ett försökmed CAD/CAM-utbildning särskilt riktad till kvinnor vid lUC i , Överläggningen var härmed avslutad. 28 § Svar på fråga 1985/86:170 om åtgärder för att förhindrafranskt flottbesök har ställt frågan omjustitieministern, mot bakgmnd av de handlingar som franska militäramyndigheter genomfört utanför , är beredd att ta initiativ till attförhindra ett planerat flottbesök. Frågan haröverlämnats till mig. Regeringens inställning tillörlogsbesök från andra länder är principiellt positiv. Utbytet på detta områdeär ett naturligt led i våra kontakter med andra nationer, har vänskapligaförbindelser med , Det finns därför ingen anledning att vidta åtgärderför att förhindra det redan godkända franska flottbesöket. Anf,97 (vpk): Jag ber att få tacka försvarsministern för svaret. Men jagmåste säga att jag är ganska upprörd över flatheten - för att inte säga depositiva ordalagen - i svaret när det gäller sättet att betrakta det franskaörlogsfartygets kommande besök i , För ungefär en månad sedan stod jag och häri talarstolen och efterlyste den syn på denterrorverksamhet som den franska regeringen redan hade erkänt - nämligenattentatet mot Rainbow Warrior och , Vi efterlyste i den tystnad somlänge hade rått den syn på attentatet, och vi visste att vihade många med oss i det här landet som verkligen ville veta den svenskaregeringens inställning. Det varinte mycket till svar den gången heller, uppriktigt sagt, är det enda land som använder sin koloniala makttill att utföra kärnvapenprov utanför sitt lands gränser. Den franska staten ärockså ansvarigför det terrordåd mot Greenpeacefartyget som jag nämnde tidigare, där enbesättningsmedlem dödades, har visat en total avsaknad av respekt förandra nationers lagar och för de internationella regler och konventioner somgäller. Om det franska öriogsfartyget tillåts att besökaStockholm, innebär detta att välkomnar en militär representant för den som har utfört terrorhandlingen. Det betyder också att tar risken att låta kärnvapen införas i det här landet - om än på tillfälligt besök, , som så påtagligt har erfarit de franska aktionerna, vädjar nu till dem som har makt och myndighet att stoppa det franska marinbesöket, har som neutral stat ett särskilt ansvar att visa ett kraftfullt agerande gentemot den som i likhet med -- 98 TREDJE VICE TALMANNEN; Taletiden är slut. Överläggningen var härmed avslutad. 29 § Svar på fråga 1985/86:173 om den beredskapen har med grund i etttidningsuttalande av kustflottechefen frågat mig om jag anser attNorrlandskusten kan skyddas från fortsatt utiändsk verksamhet som visänker vår beredskap genom att ta bort de flytande enheterna utefterNorrlandskusten, Jag tar bestämt avstånd från varje tanke på att helalandet inte skall försvaras. Försvaret av är avsett att genomföras medarmé- och flygstridskrafter liksom stridskrafter, I kustförsvaret utgörkustartilleriet en grundpelare. Våra kvalificerade stridskrafter, däriblandsjöstridskrafterna, är avsedda att flyttas till den kuststräcka som är mesthotad inför ett eventuellt angrepp. Inga flytande enheter, dvs. örlogsfartyg,är på väg bort från . För att förstärka ubåtsskyddet har betydande ekonomiskaresurser planerats för kommande femårsperiod. Däri ingår även åtgärder förNorrlandskusten. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. Anf.100 (): Jag tackar försvaret! Regeringsförklaringen slår fast: "Vi har skapatrespekt för vår beslutsamhet att värna vårt lands territoriella integritet medalla till buds stående medel." Har vi det, herr statsråd? Är det verkligenmöjligt att vårt försvar av skapat respekt? Är det vad som iregeringsdeklarationen Om behandlingen i regeringsrätten av visst besvärsärende kallas beslutsamhet som vi dokumenterar i vårt försvar avNorrlandskusten, den kust som nästan helt saknar enheter mellan och ? Är kritiken från amiralen och chefen för kustflottan ClaesTornberg, när han säger att vi har för få enheter och att vi har lagt avNorrland och , bara den lilla synliga delen av en djupare kritik inomflottan? skall ju vara låset till . Det ärett bräckligt lås, eftersom vi då måste lita till vårt grannland försvar- eller hur? De finska farlederna i är ju lika inbjudande som desvenska att använda sig av. De incidenter vi haft i och hur bräckligt detta lås är. Inte minst veckans och till med just den härdagens händelser i visar på ett avslöjande sätt hur nakna vi står ochhur liten respekten, som det talas om i regeringsförklaringen, i verklighetenär, hur lätt vår integritet skändas. Föranleder veckans, ja, dagens, händelser iSundsvallsområdet några initiativ från försvarsministerns sida i akt och meningatt skapa respekt även efter ? Överläggningen var härmed avslutad. 30 § Svar på fråga 1985/86:169 om behandlingen iregeringsrätten av visst besvärsärende har frågat mig vilka åtgärder jag ärberedd att vidta för att påskynda ärendebehandlingen i regeringsrätten. Enligt vad jag har inhämtat är bakgrunden följande. Vidsammanträde med m.fl. församlingars kyrkliga samfällighetskyrkofullmäktige utsågs ledamöter i det samfälldakyrkorådet , Beslutet överklagades genom besvär tillkammarrätten i , som genom dom upphävdekyrkofullmäktiges beslut. Kammarrättens dom överklagades i sin tur tillregeringsrätten, som meddelade prövningstillstånd för målet.Skriftväxlingen i målet avslutades , Målet kommer attföredras i regeringsrätten . Mål om val har normalt inte förtur i regeringsrätten menbör naturligtvis ändå avgöras utan onödigt dröjsmål. Att handläggningen i dethär fallet har dragit ut beror bl, a. på att målet av regeringsrättenhar bedömts som så principiellt intressant att det borde beviljasprövningstillstånd. Det är ju nämHgen numera så att regeringsrätten i de allraflesta fall är en ren prejudikatinstans. Jag kan självfallet inte ingripa i handläggningen av ettenskHt mål i regeringsrätten. Låt mig bara konstatera att regeringsrätten -liksom kammarrätterna - har en mycket besvärhg balanssituation. Det är engrannlaga uppgift för regeringsrätten att under sådana förhållanden prioriteramellan målen. Men man måste givetvis söka undvika en sådan tidsutdräktatt saken förlorar sin aktualitet innan målet avgörs, 102 (); Jag ber att få tacka justitieministern försvaret, även om han inte direkt har svarat på min fråga vilka åtgärder hanavser att vidta för att minska ärendebelastningen och påskyndaärendehanteringen i regeringsrätten. Jag ser mycket allvarligt på de långa handläggningstidernaför den typ av besvärsärenden som jag har tagit upp. Det återstår just , omjag har räknat rätt, endast av mandatperioden, och regeringsrättensbeslut i ärendet har ännu inte fattats. Att döma av justitieministerns svarkommer det kanske , men det är inte till särskilt stor hjälp förde människor som i det aktuella kyrkorådet kommer att ha varitunderrepresenterade under kanske hela mandatperioden. Jag begär givetvis inte att justitieministern skall hållaupp en pekpinne för regeringsrätten i ett enskilt ärende, utan det är närmastprincipfrågan som jag vill ta upp. Om denna typ av ärenden, somjustitieministern säger, bedöms vara principiellt intressant, borde det hafunnits anledning att påskynda ärendebehandlingen. Regeringsrättens dom kommersannolikt att sammanfalla med kammarrättens beslut. Det skulle innebära attsocialdemokraterna och vpk kommer att ha varit överrepresenterade i det aktuella kyrkorådet. Det är inte tillfredsställande urdemokratisk synpunkt. En fråga som inställer sig är; Är det någon idé förmänniskor att besvära sig i denna typ av ärenden, om dessas behandling blir såutdragen? Jag vill än en gång fråga; Avser ändå inte justitieministern attvidta någon åtgärd för att påskynda behandlingen av denna typ av ärenden? Detär en oerhört viktig demokratisk fråga. Prot, 1985/86:27 Om rätten till insyn i offentlig verksamhet Överläggningen var härmed avslutad. 31§ Svar på fråga 1985/86:182 om rätten till insyn i offentlig verksamhet Utgångspunkten för fråga är att ett antalbilar som polisen använder för spaningsändamål är registrerade på ett särskiltaktiebolag. Polisens spaningsverksamhet måste givetvis kunna bedrivaspå ett effektivt sätt. Som har uttalats i förarbetena till den nya polislagenligger det i spaningens natur att den ibland måste ske i dolda former, omverksamheten skall vara meningsfull. En konsekvens av detta är att polisen kanha ett legitimt intresse av att i vissa situationer dölja att ett fordonanvänds för polisiära ändamål. Självklart måste emellertid formerna för ett sådantarrangemang stå i överensstämmelse med gällande lagstiftning och även i övrigtvara lämpliga från allmänna synpunkter. Om SJ:s subventionering av studeranderesor Om det förhåller sig så i det fall som tarupp i sin fråga är förmål för utredning. Det är därför förtidigt för mig att ta ställning till om några särskilda åtgärder kan varapåkallade på området. Då är förhindrad att vara närvarande, medgerjag att får ta emot svaret. 105 (): Frågan är naturligtvis föranledd av att vi genom massmediahar fått reda på att har ett aktiebolag som är så hemligtoch så illa skött att polisen och skattemyndigheterna i ett inledande skede harutgått från att det handlat om organiserad, grov brottslighet. Jag tackar justitieministern för det svar som han haravgivit. Vi är nog så här långt överens. Enligt de uppgifter som framkommit har dockbolagets enda syfte varit att dölja bilarnas verkliga ägare, dvs. polisen, föratt därigenom underlätta spaningsverksamheten. Jag har naturligtvis ingenting emot att polisen tillgriperudda metoder för att bekämpa grov brottslighet, men självfallet måste detta skeinom ramen för våra lagar och - det är det viktiga i detta sammanhang - det fåraldrig ske utan parlamentarisk insyn. Vi vet att ledamöterna i inte har varitinformerade. De har inte ens haft ovillkorlig rätt att få information, eftersomverksamheten har bedrivits i aktiebolagsform. har inte känttill saken. Vad som uppdagats visar att den offentliga insynen imyndigheternas verksamhet mycket lätt kan reduceras till ett intet, ochmyndigheter och verk har i ökad omfattning bildat aktiebolagför att sälja olika former av tjänster. Tycker statsrådet inte att det är dags att inta en merrestriktiv hållning till myndigheternas bildande av aktiebolag, mot bakgrund avden här historien? Överläggningen var härmed avslutad. 32§ Svar på fråga 1985/86:163 om SJ:s subventionering av studeranderesor SJ har infört nya rabattregler.