prot · G90945 · 1985-12-31 00:00:00 — Det finns både iden undersökning som refererar tiH och i den somarbetsmarknadsstyrelsen har gjort mycket sifferberäkningar över vad ohkaåtgärder kostar, t. ex. hur stort inkomstbortfallet blir, vilka skattintäkterresp. skattebortfall som uppstår för kommuner och stat osv. Jagskulle i detta sammanhang också vilja säga att för att belysa dessa frågor harvi ett särskilt institut som kort uttryckt kallas EFA, Det har ett särskiltforskningsprogram som handlar om många olika saker på arbetsmarknaden och därman både direkt och indirekt kommer in på frågor som rör arbetsmarknadenskostnader i olika avseenden och också vad man kan få ut av olika åtgärder. Manbelyser sådant som jag förstår att är ute efter, dvs, vadpositiva åtgärder kan få för ekonomiskt utfall. Så jag tror att det redan finnsganska mycket upplysningar av det här slaget, 31 (vpk): Jag tror ocksåatt det finns mycken kunskap om kostnader för arbetslösheten, bl, a, i form avanslag till de ohka stödåtgärderna, men poängen skulle vara att ta ett samlatgrepp på problemställningarna och grundligt genomlysa frågorna. Jag försökerdra den positiva slutsatsen av vad arbetsmarknadsministern säger, att när dettamaterial finns och man tar itu med det skulle man kanske kunna få en samladbild av situationen och då gärna med inriktning på frågan om andra former avstöd skulle ha större effekt. Detfinns naturligtvis också dolda kostnader, t, ex, de psykiska och andrakonsekvenser som arbetslösheten för med sig och som kan ha verkningar långt ini framtiden. Jag tror att även om det redan finns mycket material så finns detbehov av att gå vidare och analysera dessa frågor. Omen undersökning av de samhällsekonomiskaföljderna av arbetslösheten ömplanerad utbyggnad av älv Låt mig helt kort informera om att så sent som i förra veckananordnades under de s.k, läkardagarna ett symposium om just de andra effekternaav arbetslöshet. Det finns ett antal forskare som fortgående arbetar med attutreda de negativa effekterna på människor av arbetslöshet, 33 (vpk): Det gläder migatt det pågår ett sådant arbete. Den undersökning som har gjorts medforskningsresurser i Motalafallet är så intressant att man bör utföra en sådanför samhället i dess helhet. Jag hoppas att den undersökningen kan stimuleratill en ordentiig kartläggning efter riksmåttstock. Överläggningen var härmedavslutad. 10§ Svar på fråga 1985/86:237 om planerad utbyggnad av älv har frågat statsministern vilket motiv som har varitavgörande för regeringens beslut att föreslå en utbyggnad av älv. Arbetet inomregeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Detav beslutade utbyggnadsmålet för vattenkraften uppgår till /år,För att uppnå detta mål har fattat beslut om en plan för fortsattvattenkraftsutbyggnad, I denna plan ingår utbyggnadsprojekt som berör vissadelar av , I den bedömning gjort ingår, förutomenergipolitiska aspekter, även en översiktHg bedömning av möjligheterna attgenomföra olika projekt med hänsyn till motstående intressen samt kommunens ochlokala intressens synpunkter. Det rådde stor politisk enighet i bådevattenkraftberedningen och om att föra vissa utbyggnadsprojekt iRåneälven till planen. Endast kommunisterna motsatte sig detta,I propositionen framhölls att planen inte föregriper en vattenlagsprövning. Närriksdagen behandlade planen för vattenkraftsutbyggnad betonades vikten av attplanen genomförs på ett sådant sätt att man uppnår en geografiskt samlad och itiden utsträckt sysselsättning. Vidare skall vid utformningen av planen engrundläggande utgångspunkt vara att den skall innebära minsta möjligamiljöpåverkan. Avgörandeär således en energipolitisk bedömning som redan gjorts av samt enprövning enligt vattenlagen som kommer att ske. Om projekten bedöms möjliga attgenomföra med hänsyn till vattenlagsprövningen har statsmakterna såledesställt kraven på företagen att projekten skall medföra bästa möjligasysselsättningseffekt för den bygd och region som berörs och genomföras medstor hänsyn tagen till lokala opinioner och bevarandeintressen. 35BRITTA BJELLE (fp): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. är det enda återstående outbyggda vattensystemetinom Bodens och kommuner och är i storleksordningen den femte avNorrlands outbyggda älvar. En utbyggnad innebär ett omfattande och definitivtingrepp i älven och därmed förlust av ett stort stycke sammanhängande natur.Eftersom de motstående intressena för älvens bevarande är så starka när detgäller älv är det särskilt viktigt för debatten att alla berörda vetvilket som är regeringens skäl till att älven byggs ut. Beträffande älv har det förekommh dubbla budskap frånregeringen. Först har vi statsrådets olika uttalanden i , vilka gårut på att vi skall bygga ut älv av sysselsättningsskäl, I regeringensproposition /86:25 heter det i det avsnitt som handlar om att statensvattenfallsverk skall överta fallhöjder i älv från BÅKAB: "Enutbyggnad av skulle innebära en direkt sysselsättning om 950 manåroch skulle således förbättra sysselsättningsläget för vattenfallsverketsbyggnadsorganisation inom ," Mot det står vad statsministern sagt, nämligen att haninte kan tänka sig bygga ut någon av de orörda älvarna enbart avsysselsättningsskäl. Det svar jag nu har fått av statsrådet tolkar jag så attstatsrådet numera menar att endast en energipolitisk bedömning skall ligga tiHgrund för prövningen av om älv skall byggas ut eller ej. Detta kommer atthyfsa debatten. Då frågar jag statsrådet: man av svaret också dra denslutsatsen att vattenkraftsutbyggnad ej kan accepteras av sysselsättningsskäl? öm planerad utbyggnad av älv Den som noga hade tagit reda på vadstatsministern, jag och andra medlemmar av regeringen verkHgen sagt - muntligti anföranden eller skriftligt i propositioner - skulle ha haft klart för sigatt det aldrig rått något tvivel om att det är energipolitiska bedömningar ochprövning enligt vattenlagen som avgör om utbyggnad skall ske. Sedan är det enhelt annan sak att vi dessutom ställer kravet att den utbyggnad som faktisktkommer till stånd skall utföras på ett sådant sätt att den blir till nytta. Detär om detta som den proposition citerar handlar - inte om fråganom skall byggas ut eller inte. Jag vill också upplysa kammaren omatt faktiskt var med om att föra till planen, både ivattenkraftberedningen och när behandlade planen. 37BRITTA BJELLE (fp): Om det nu enbart är en energipolitiskbedömning som ligger till grund för att regeringen vill bygga ut älvkommer debatten att bli renare. Då kan man konstatera att älv ger endast0,i energitillskott. Detta mycket marginella energitillskott skall ställasi relation till älvs alternativvärde: En vacker skogsälv som vi i Luleåoch Bodens kommuner behöver för den fortsatta utvecklingen av turismen, en älvsom outbyggd har stor betydelse för rennäringen. 3 protokoll 1985/86:45-47 Ommiljön på södra i älven underbar för fiskeoch paddling. Det är en älv som ger den utrotningshotade uttern och dessutomflodpärlsmusslan möjligheter att överleva. Vidden jämförelsen blir valet givet: älv bör ej byggas ut. Detta är enståndpunkt som jag utgår från att statsrådet också kommer att inta nu närsysselsättningsskälen inte längre skall påverka bedömningen. Överläggningenvar härmed avslutad. 11 § Svar på fråga1985/86:248 om miljön på södra i har frågat miljöministern vad han avser att vidtaför åtgärder för att tillse att miljön på södra inte försämras pågrund av det eventuella uppförandet av en ny museibyggnad för regalskeppetWasa, Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara påfrågan. Inledningsvisvill jag påminna om att regeringen fattade beslut om attlämna uppdrag till att projektera det nya medskeppet placerat i Galärvarvsdockan, Detta förslag hade behandlatsav tävlingsjuryn för arkitekttävlingen och , där frågan ommuseets placering och utformning varit föremål för ingående studier.Beredningen av projektet har skett i nära kontakt med . Ensammanvägning av alla faktorer, såsom påverkan av miljön i området, deutställningsmässiga fömtsättningarna, investeringskostnaden m,m, har talat föratt museet placeras i Galärvarvsdockan, Förslaget har även varit utställt förallmänheten i , Frågan om museets placering ochutformning har således redan varit föremål för aHsidig beredning, 39 (); Jag ber att fåtacka statsrådet för svaret. Jag vill börja med att säga att jag beklagar attmiljöministern inte tagit tillfället i akt att visa sitt intresse för eninnerstadsmiljöfråga av mycket stor dignitet. Jagvet att ett flertal statsråd - , och - blev föremål för en uppvaktning av en lång radorganisationer i , miljöorganisationer, hembygdsorganisationer ochföreträdare för fyra i representerade partier,dvs, , , socialdemokraterna och . Jagär således inte glad över svaret, , Jag skulle vilja fråga:Lyssnar inte regeringen på opinionen? Här står en lång rad organisationer ochber om en omprövning. De är oroliga för Stockholmsmiljön, Vad händer? Är manaldrig beredd att ompröva ett ställningstagande och konstatera att man gjort enfelaktig bedömning? Är man beredd att köra vidare trots den oro och alla deprotester som framkommit? Jagskulle vilja fråga statsrådet; Anser inte att en översiktligplanläggning borde ha föregått hela planeringen av det här miljökänsligaområdet på södra ? Anser inte att det finns storarisker för att , som är ett så viktigt rekreationsområde för stockholmarnaoch som kostat skattebetalare så mycket pengar, kommer attförstöras? Den kommer att delas i två delar. Man planerar vidare att såsmåningom eventuellt placera i detta område. Vad blir dåkvar för stockholmarna av denna fina miljö för deras rekreation? Dessutomhar vi just invigt en minneslund i anslutning tiH Galärvarvskyr-kogården. Hurbhr det med miljön där när detta bygge kommer till stånd? Och vad kommer atthända med , denna fina riksbyggnad? Ommiljön på södra i Jag hoppas att jag inte uppfattas som mästrande, om jag upprepar denfråga som ställdes till miljöministern och som jag har besvarat: Vilka åtgärderavser miljöministern vidta för att tillse att miljön på södra inteförsämras på grund av det eventuella uppförandet av en ny museibyggnad förregalskeppet ? Fråganhandlar alltså om vad som händer: Vad gör ni för att skydda miljön om ni uppförhuset i ? Jag har sagt att miljöfrågorna är som andra frågorberedda i förberedelsearbetet. Detta är alltså inte någon fråga som inte harvarit föremål för diskussion. Detfinns betydande grupper som tycker att det har fattats ett dåligt beslut. Dehar självfallet all rätt att förfäkta sin uppfattning och har senast vid enuppvaktning inför mig i förrgår redovisat sin syn på frågan. De har lämnat inen skrivelse med krav på omprövning av beslutet. Den skrivelsen har jag tagitemot, I har jag därutöver svarat på fråga, Anf.41 (): Naturligtvis uppfattas inte det säger som mästrande. Vissthar vi rätt att förfäkta vår uppfattning, men man lyssnar inte alls på oss.Finns det inte en risk för att rätten att förfäkta sin uppfattning mister sinudd om man gång på gång får veta att det som skall göras är allaredan gjort? Vitycker inte att den riksdag som sitter och de tjänstemän som är verksammai dag skall ha på sitt samvete att förstöra miljö på det sätt som såmånga i anser håller på att ske. Låt mig bara ytterligare tillfoga att jag hoppas att det inte skallläggas mig till last att jag besvarat den fråga som ställts, 43 (): Jag är tacksam för att ville svara, eftersom IngvarCarlsson inte ansåg att det var hans bord - det anser däremot jag att det var. Omökat bidrag till läromedel åt synskadade skolelever Vikommer naturligtvis att fortsätta att arbeta för miljö och hoppasatt få regeringen över på vår sida. Överläggningenvar härmed avslutad. 12 § Svar på fråga1985/86:255 om ökat bidrag till läromedel åt synskadade skolelever har frågat mig om jag avser att verka för attrikscentralen för pedagogiska hjälpmedel åt synskadade får ökade resurser föratt tillgodose synskadade elevers behov av läromedel. Rikscentralernaför pedagogiska hjälpmedel för handikappade har en väsentiig funktion att försehandikappade elever med läromedel. Dennuvarande organisationen för rikscentralerna genomfördes ,Anslaget för verksamheten har ökat från 3,8 milj, kr, tiH 13,2 milj,kr. Detta innebär en, också i reala termer, betydande ökning avrikscentralernas resurser. Enligtriksdagens beslut tillämpas för innevarande budgetår ett reducerat huvudförslagom under anslaget till rikscentralernas verksamhet. Även i detta avseendeär således rikscentralerna gynnade i förhållande till vad som gäller förflertalet myndigheter. Vadgäller anslag tHl rikscentralerna för nästa budgetår återkommer jag ibudgetpropositionen , Anf.45 (vpk): Jag tackar statsrådet för svaret, men det är inte mycket att ta fastapå för de synskadade. Läromedelsbristenskapar stora problem för studerande inom den obligatoriska skolan, liksom inomhögskolan. Trots att utvecklingen mot att synskadade elever undervisas ivanliga klasser har pågått kvarstår bristen på läromedel. Deotillräckliga resurserna medför dels att läromedlen levereras , delsatt de har dålig kvalitet, är dåligt redigerade eller helt enkelt för gamla. Bristenmedför att synskadade elever tvingas avbryta planerade studier eller väljalinjer och utbildningar där man kan få nödvändiga läromedel. Denvälvilja som visas handikappade i valtider byts ofta snabbt till Hkgiltighetnär regeringspolitiken skall omsättas i handling - vad vi har råd till, hur virangordnar våra utgifter, hur viktiga vi anser att de är. Tyvärr framgick detav svaret att de synskadade elevernas läromedel inte är särskilt viktiga, anser att rikscentralerna är gynnade i förhållande till många andramyndigheter. Det hjälper inte de synskadade elever som är utan läromedel. Det är angeläget för mig att med bestämdhet slå fast att regeringen medstöd av den allra största delen av har anslagit betydande resurserför handikappades hjälpmedel. Utvecklingen av hjälpmedelscentralerna visardetta. Sedanmåste jag till uttala ett beklagande av att jag inte har möjlighetatt ändra rutinerna för regeringens presentation i av budgeten så attden passar då ersätter den vpk-ledamot som möjligenkan få ta emot det besked regeringen har att lämna när budgeten presenteras ijanuari, Anf.47 (vpk): . Det sista andas en viss positiv inställning. Jag skall be att SvenHenricsson noga bevakar denna fråga. Överläggningenvar härmed avslutad. Omtemaforskning vid kring barns förhållanden 13§ Svar på fråga 1985/86:235 om temaforskning vid kringbarns förhållanden har frågat mig vilka åtgärder som övervägs för attförverkliga planerna på temaforskning kring barns förhållanden (Barntema) viduniversitetet i , Universitets-och högskoleämbetet har i årets anslagsframställning föreslagit ett nyttforskningstema, Barn, vid i , Regeringensställningstagande till detta förslag kommer att redovisas budgetproposition. Som min principiella uppfattning vill jag betonaatt det är viktigt att den kunskap som finns inom olika discipliner kan samlasoch användas på ett effektivare sätt för fortsatt forskning om barn. Mångaväsentliga problemområden faller mellan de etablerade disciplinerna. Etttvärvetenskapligt arbete ger möjHgheter att åstadkomma en helhetssyn och attkomma åt ny kunskap' om barn och deras livsvillkor. Behovet av ytterligarekunskaper är stort inom många samhällssektorer, inte minst inom skola ochförskola. 49CHRISTER (): Jag ber att fåtacka utbildningsminister för svaret på min fråga, ett svarsom jag uppfattar som klart poshivt. Vivet för litet om barns förhållanden, deras uppväxtmiljö och deras socialabakgrunder. Därför är det viktigt att vi får en forskamtbildning och enforskning på detta verksamhetsområde, som i bästa fall kan sammanvävamedicinska och humanistiska aspekter. Visserligenfinns forskning utomlands, men denna forskning kan inte utan vidare omsättastill svenska förhållanden, eftersom bakgrunderna är olika. Jag ser fram emot enpositiv skrivning i den kommande budgetpropositio- Omutredning om ansvaret för säkerheten hos tekniska implantat nen, och jag hoppas att vii bästa fall har en forskning i kring temat barn 1987. Överläggningenvar härmed avslutad. 14§ Svar på fråga 1985/86:240 om fastighets- och bostadsförvaltning somhögskoleutbildning Anf,50 Utbildningsminister : Fra talman! har frågatmig om jag avser att fullfölja förslag från en arbetsgrupp ibostadsdepartementet resp, UHÄ rörande högskoleutbildning inom områdetfastighets- och bostadsförvaltning, UHÄ:sförslag bereds i med sikte på att förslag i frågan skallkunna läggas fram för budgetproposition, 51 (): Jag tackar utbildningsministern för svaret på minfråga. Anledningentill att jag ställt frågan är att det har förflutit rätt sedan den härsaken första gången aktualiserades i riksdagskorridorerna och i departementet.Det finns ett klart uttalat behov av denna utbildning inom området fastighets-och bostadsförvaltning. Även från forskningssidan är man klart intresserad aven sådan utbildning. Bostadsdepartementettillsatte en arbetsgrapp , Den arbetade föredömligt snabbtoch lade fram ett förslag . I arbetsgruppen ingick enrad representanter för hyresgäster, kooperation, ,osv. Därefter fick UHÄ regeringens uppdrag att utreda frågan. Detsvar jag har fått är positivt. Det är bra att utbildningen kommer tillstånd och att därmed en lång följetong avslutas. Och det är bara att gratulerabranschen och de elever som skall genomgå denna utbildning, som branschenropar efter. Jag är mycket nöjd med det svar som utbildningsministern har lämnat häri dag. Överläggningenvar härmed avslutad. 15 § Svar på fråga1985/86:245 om utredning om ansvaret för säkerheten hos tekniska implantat har frågat mig om jag givit utredningen om denmedicintekniska säkerheten de direktiv som krävs för att utreda frågor som rörsäkerheten för tekniska implantat, t. ex, hjärtklaffar. Utredningenom den medicintekniska säkerheten har bl. a. fått i uppdrag att undersöka om enobligatorisk typprovning eller kontroll av medicinteknisk utrustning börinföras och vilka produktgrapper den i så fall bör omfatta. Som ett exempel på enproduktgrapp med mycket allvarliga följder för Prot. Om älgjaktens framtida utformning patienterna om de intefungerar nämns i utredningsdirektiven omplantat, t, ex, hjärtklaffar, eftersomdessa inte är tillgängliga för fortlöpande kontroll, reparation eller utbyte. Utredningenskall också föreslå hur en eventuell provnings- och kontrollverksamhet börvara utformad och organiserad. Utredningens arbete skallvara avslutat , Anf.53 (): Jag är mycket glad över socialministems besked att den sittandeutredningen har fått tilläggsdirektiv om att utreda de tekniska implantatenssäkerhet. Möjligtvis skuHe man kunna ställa frågan varför det har tagit så långtid att komma fram till denna åtgärd. Den tid som har gått förlorad har haftsin inverkan på vanligt folks tilltro tHl sjukvården. Av olika skäl har någonav parterna inte tagit ansvar, och därför har också olyckorna kunnat ske.Materielen har inte håHit den kvalitet som man borde ha kunnat förvänta sig.Denna fråga har en etisk dimension och har betydelse för människors tilltrotill hälso- och sjukvården. Ingreppengjordes , och klaffarna drogs inte in av tillverkaren ,trots att man - enligt vad som har kommit fram -visste att kvaliteten inte var den perfekta. Jagär dock, som sagt, oerhört tacksam för svaret och för beskedet att utredningenom den medicintekniska säkerheten kommer att ta upp dessa frågor. Överläggningenvar härmed avslutad. 16§ Svar på fråga 1985/86:252 om älgjaktens framtida utformning har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för enallsidig och rättvisande undersökning om jägarnas inställning tiil samordnadresp, helt reglerad jakt. Denav regeringen tillsatta utredningen om upplåtelse av jaktmark för älgjakt börenligt sina direktiv bl, a, göra en uppskattning av hur många jägare som haranledning att söka sig nya jaktmöjligheter till följd av en ytterligaresamordning av älgjakten. För att få underlag för en sådan uppskattninggenomför utredningen en undersökning bland jägare i tre län. Avsikten är attundersökningen skall ge en så rättvisande och allsidig information som möjligtom de frågor som utredningen har att belysa. 55 'VENSSON (c): Jagber att få tacka jordbruksminister för svaret. Jag kan mycketväl tänka mig att en och annan förvånas över att jag ställer frågor om älgjakt.Men saken förhåller sig så, att ganska många små jordägare både före valet ochefter valet undrade hur det blir och vilka beslut som kommer att fattas. Mankänner alltså oro för sina egna rättigheter knutna till jordägandet. I tidningen redovisade partierna före valet sina olikauppfattningar om samordnad älgjakt. talesman ochcenterpartiets deklarerade då att man vill behålla densamordnade älgjakten. Som jag uppfattat saken var det en omsvängning frånfolkpartiets sida om man jämför med vad förutvarande jordbruksministern sade i de här frågorna, Ibörjan av året uttalade också statsminister att man skuHe varaförsiktig med att förändra i jaktformerna. Det var statsministerns uppfattningatt systemet med samordnad älgjakt fungerade bra. Därefter lades ju också jakt-och viltvårdsberedningens förslag på is. Detär mot bakgrund av detta som jag är förvånad om nu villdriva fram ett beslutsunderlag som är tillrättalagt för att man skall kunnaavskaffa den samordnade älgjakten. Jag hoppas verkligen att så inte är fallet.Det vore beklaghgt om socialdemokraterna gjorde upp om den här sakentillsammans med de stora jordägarna. Detvore verkligen önskvärt att jordbmksministern redan nu kunde undanröja den orosom tusentals jägare mnt om i vårt land känner. En klar deklaration att den samordnadeälgjakten skall behållas vore ett rakryggat besked, som skulle uppskattas avdet s. k, småfolket. insinuerar både i formuleringen av sin fråga och i sittinlägg nu att den undersökning som är påkallad från jordbruksdepartementetssida så att säga skulle göras mot bakgrund av någon typ av förutfattad mening iregeringen. Så är naturligtvis inte fallet, säger att den härundersökningen bör genomföras på ett objektivt sätt. Han hänvisar tiH vissarykten i sammanhanget. Jagskulle vilja säga att den här undersökningen skall genomföras på ett objektivtsätt, inte bara bör. Sådant är alltså läget. Undersökningenhar kommit till just för att pröva vilka konsekvenser som skulle uppstå förvissa minoriteter vid den ena eller den andra formen av jakt. Inte minst kommit till för att man skall kunna utröna i vilken mån exempelvis marklösajägare skulle ställas utanför möjligheten att jaga, Anf.57 (): Insinuationerna tycker jag knappast att jag skall behöva stå för. Deexisterar alltså i sinnevärlden. Statsrådet bör känna en viss liten ynkligtacksamhet över att han har fått det här tillfället att ta död på dem. Jagär glad om undersökningen görs på ett objektivt sätt - och jag förväntar att såsker. Det är väl ändå inte orimligt att påstå att hållningen varitnågot vacklande från regeringens sida, Det senaste påståendet får stå för räkning. Överläggningenvar härmed avslutad. 17 § Svar på frågorna1985/86:257 och 258 om åtgärder mot tillverkning av djurfoder innehållandesjälvdöda djur Jag besvarar frågorna från och iett sammanhang. Jagvill för det första slå fast att det är ett ansvar för foderproducenten att setill att det foder som används som djurföda är av hög kvalitet och självfallettjänligt för sitt ändamål och kan användas utan fara för djur och människa. Jagvill vidare framhålla att det naturligtvis är oacceptabelt om självdöda djur,som inte är besiktigade, eller döda hundar och katter, mals ner för attanvändas som proteintillsatser i fodermedel. Detta måste upphöra. får vi en ny foderlagstiftning. Den innehåller bestämmelser omskärpta krav på kontroll av foder. Jaghar haft kontakt med lantbruksstyrelsen, som svarar förfoderkontrollen. Lantbruksstyrelsen kommer att se till att de förhållanden somnu lagts inte kommer att upprepas. Utöverdetta kan tilläggas att på eget initiativ förklarat sigberett att inte utnyttja denna typ av avfall som råvara för fodertillverkning, Anf.60 ():