prot · G90949 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:49 1 § Kompletteringsval till fullmäktige i AnL 1 TALMANNEN: Som ny suppleant för fullmäktig i efterIngemar har socialdemokratiska riksdagsgruppen anmält EgonJacobsson, Talmannen förklarade vald till suppleant för fullmäktig i EgonJacobsson (s) 2 § Justerades protokollet för den 3 innevarande månad. 3 § Föredrogs och hänvisades 4 § Föredrogs och hänvisades 1985/86:240-249till utbildningsutskottet 5 § Föredrogs men bordlades åter Konstitutionsutskottetsbetänkande /86:12 betänkande 1985/86:8 Utrikesutskottetsbetänkande /86:14 betänkande 1985/86:6 Trafikutskottetsbetänkande /86:6 1985/86:4 ombeställningsbemyndiganden till det militära försvaret (prop, 1985/86:25delvis). Prot.1985/86:49 utbildningsutskottets betänkande 11 december1985 1985/86:5 om den statliga personalpolitiken (prop, 1984/85:219delvis). Beställningsbemyndigandentill det militära försvaret 1985/86:2 om förlängd tillämpning av allmänna prisregleringslagen (1956:236) (prop,1985/86:21), 1985/86:8om tulltillägg (prop, 1985/86:41), 1985/86:9om schablonavdrag för egenavgifter i inkomstslaget tjänst, m. m. 1985/86:45) och 1985/86:11 om fortsatt giftighet avlagen mot skatteflykt (prop. 1985/86:49). Beträffande försvarsutskottetsbetänkande 4 biföll kammaren talmannens förslag att ärendet skulle avgörasefter endast en bordläggning. AnL 2 TALMANNEN: betänkande 4, utbildningsutskottets betänkande5, finansutskottets betänkande 2 samt skatteutskottets betänkanden 8,9 och 11kommer att debatteras i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhangefter avslutad debatt. Först upptas alltså försvarsutskottets betänkande 4 ombeställningsbemyndiganden till det militära försvaret. Beställningsbemyndiganden till det militära försvaret AnL 3 (): Vi befinner oss som bekant inne på mitten avdet fjärde året i en femårig planeringsperiod. Man kunde kanske räkna med attde försvarspolitiska frågorna i stort sett skulle vara avgjorda. Så ärnaturligtvis fallet i allt väsentligt. Men den kompletteringsproposition som vinu har att behandla och den proposition som lades fram har bägge visatatt det fortfarande finns inte så få och ganska väsentliga punkter därfullständig enighet inte råder. Det förekom, som de ledamöter som särskilt har följt dettaärende är medvetna om, inte så små motsättningar . Det gällde framförallt tolkningen av fyrpartiuppgörelsen, där det i praktiken visade sig attanvändningen av åtskilliga hundra miljoner kunde bedömas på olika sätt. I dennu föreliggande kompletteringspropositionen finns det icke oväsentligameningsmotsättningar på ett par punkter. Det må kanske synas som varandeteknikaliteter eller av relativt liten aktuell betydelse, men de är avbetydelse trots allt vad gäller den mera långsiktiga inriktningen av försvaretsutformning. Det gäller de kompletterande beställningsbemyndiganden som äraktuella på grund av de beslut som fattades . Det gäller vidare den s.k. överplaneringens roll och fyrpartiuppgörelsens tolkning beträffande oförändradköpkraft. Från litetolika utgångspunkter har de tre oppositionspartierna, moderata samlingspartiet,och , kommit fram till en gemensam reservation. Jagskall, herr talman, be att få yrka bifall till den reservationen. Den gällerpunkterna 1 och 3 i utskottets hemställan, medan vi på de grunder som ärredovisade godtar punkten 2. Helt kortfattat skall jag ange hur vi som inte haranslutit oss till propositionen har sett på dessa problem. Läget när det gällerbeställnings-bemyndigandena är att fattade beslut om attgodkänna endast hälften av vad som rätteligen borde falla på detta budgetår,1985/86. Det nu aktuella beloppet rör sig om ungefär 3 miljarder. Det är frågaom en icke oväsentlig minskning i förhållande till överbefälhavarens äskanden.Det kan naturligtvis vara en poäng när det gäller utskottsmajoritetensståndpunkt att ÖB nu finner att han av planeringsskäl och annat inte kanmedhinna mer än vad som i stort sett finns med i propositionen vad gällerbeställningsbemyndiganden. Det innebär alltså en nedgång med ungefär 300miljoner. Bakgrunden är helt enkelt, enligt vår mening, att manrätteligen borde ha fattat detta beslut . Då hade de militäramyndigheterna haft rimligt utrymme tidsmässigt och i övrigt att genomföra ensådan planering så att det totala beställningsbemyndigande som de militäramyndigheterna önskar hade kunnat fyllas ut. Vi vill från oppositionens sida uttrycka den fastaförhoppningen och förvissningen att ytterligare sådana här uppskov ochuppdelningar inte skall ske, utan att man redan vid ett budgetårs ingång skallkänna till hur omfattande de totala beställningsbemyndigandena kan beräknasbli. Den andra punkten som jag skulle vilja understrykasärskilt även i detta sammanhang är innebörden av fyrpartiuppgörelsen. Man kansäga att det väsentliga inslaget i många hänseenden i denna uppgörelse varutfästelsen om oförändrad köpkraft. Vi kan nu konstatera att det råderosäkerhet om hur utskottsmajoriteten och regeringen egentligen tolkar detta.Det talas inte mycket om oförändrad köpkraft, men det talas desto mer omnominellt oförändrad ram. Vi vill för vår del klart utsäga att riktpunkten fördet kommande budgetåret, 1986/87, som är det sista i femårscykeln och somomfattas av fyrpartiuppgörelsen, skall vara oförändrad köpkraft. Jag har avsiktligt varit förhållandeviskortfattad. Det blir ett par korta deklarationer även från ochcenterpartiet. Vi kommer med säkerhet tillbaka till dessa frågor , ochdå rör det sig naturligtvis i första hand om budgetpropositionen.Överläggningarna om nästa försvarsbeslut kastar för övrigt redan nu sin skuggaöver oss. Avslutningsvis vill jag säga att det ingalunda kan sägasvara någon sorts självändamål som har dikterat vår markering på denna punkt.Såväl när det gäller oförändrad köpkraft som när det gäller den allmännainriktningen av försvaret är den reservation som har fogats till betänkandetett uttryck för att vi inte är beredda att acceptera den svala inställning somkommer till synes från regeringens sida i kompletteringspropositionen. Beställningsbemyndiganden till det militära försvaret AnL 4 (); Vi i har vid upprepade tillfällenframhållit vikten av att försvarsbeslut fullföljs i enlighet med denfyrpartiöverenskommelse som träffades 1984. Beställningsbemyndiganden tilldet militära försvaret Vissa avsteg har gjorts genom regeringens handlande. Denbegränsning av försvarets priskompensation som drevs igenom 1984 var ett sådantavsteg. Beslut om att tills vidare frysa vissa medel inom försvarsgrenarnasmateriel-och byggnadsanslag kan bli ett nytt avsteg, om inte medlen inom ennära framtid får användas för de ändamål som de är avsedda för. Vi har från genom en fråga här i riksdagenpåtalat detta och noterade med tillfredsställelse att försvarsministern isvaret aviserade att ändring skulle ske. Vi vill nu med anledning av uttalanden och förslag i såvälbudgetpropositionen som i den nu aktuella propositionen 1985/86:25 återigenframhålla vikten av att fyrpartiöverenskommelsen hålls. Vi pekar särskilt påden del av överenskommelsen som rör planeringen enligt principen om oförändradköpkraft. Vi yrkar därför att ger regeringen till känna vad vi anförtom fullföljande av försvarsbeslut. I proposition 1985/86:25 har regeringen föreslagit enbegränsning av försvarets bemyndiganden. Frågor om försvaretsbeställningsbemyndiganden hänger samman med att försvarsmateriel tar lång tidatt utveckla. Beställningar behöver göras innan materielen levereras.Riksdagen ger därför bemyndiganden till regeringen och myndigheter att beställamateriel. Denna skall sedan betalas med anslag som beslutar om underett antal kommande år. konstaterade i sin försvarspolitiska motionföregående år att det är rimhgt att får reell handlingsfrihet vid detillfällen vi fattar försvarsbeslut, nämligen . Det får intefinnas alltför stora bindningar in i följande försvarsbeslutsperiod. fanns sådana farhågor årsförsvarsbeslut. Beställningsbemyndigandena kunde bli så stora att riksdagenvar mer eller mindre uppbunden i förväg inför det femåriga försvarsbeslutet.Folkpartiet stödde därför regeringens förslag att hålla inne en del av debemyndiganden för innevarande budgetår som överbefälhavaren då begärde. Det ärviktigt att betona att handlingsfrihet inte bara gäller hur stora försvarsramarsom skall kunna fastställa. Det måste också finnas en betydandehandlingsfrihet och möjlighet att fördela resurserna inom varje ram pä ett sättsom 1987 uppfattas som rationellt. När nu regeringen i sin tilläggspropositionredovisar nya överväganden, som visar att det finns en tillräcklighandlingsfrihet års försvarsbeslut, har vi i motion 1985/86:155föreslagit att överbefälhavaren tilldelas de begärda bemyndigandena. Vi har sedan under utskottsbehandlingen fått rimligaförsäkringar om att de avsedda beställningarna kan läggas ut även vid denmindre reducering av bemyndigandena som föreslås i tilläggspropositionen. Ingetav de större objekt som är aktuella för beställning äventyras. Vi har mot den bakgrunden funnit det möjligt att godta deangivna beloppen. Vi förutsätter dock att regeringen återkommer till riksdagensenare under budgetåret om det uppstår problem. Eftersom utskottsmajoriteten inte tillmötesgått dettakrav, har vi i en trepartireservation ställt detta yrkande. Vi i har ägnat stortintresse åt att diskutera och belysa säkerhetspolitiska situation. inför nästaförsvarsbeslut har noga övervägts. ställer sig bakom bedömningarna i rapportenfrån försvarskommitté. Man betonar där riskerna för att tidigtkan dras in i en konflikt. Utvecklingen i det nordeuropeiska och nordatlantiskaområdet har ökat påfrestningarna och riskerna för vårt land. Det är nödvändigt att säkerhetspolitik utformasså att den fungerar väl också i detta mer utsatta läge. Det är mot dennabakgrund man får se deklarerade uppfattning - genom ett anförandeav för sedan - att planeringsinriktningen inför 1987års försvarsbeslut bör utgå från den övre av de tre ekonomiska nivåer somfunnits i regeringens hittillsvarande planeringsdirektiv till de militära myndigheterna.Samtidigt måste försvarets omfattande rationaliserings- och besparingsprogramfullföljas. Det gäller alltså att få ut största möjliga försvarseffekt ur depengar som anslås. Vi har kunnat konstatera flera allvarliga kvalitativabrister i försvarsorganisationen gällande förband i alla försvarsgrenarna.Våra soldater måste veta att de har bra vapen och ett gott skydd samt att detfinns tillräckliga sjukvårdsresurser. De kvalitetsförbättringar som ter sigofrånkomliga för att ge större trovärdighet åt svenskt försvar kan enligtfolkpartiets mening inte förverkligas om medeltillsdelningen till försvaretbara fortsätter på nuvarande nivå. Vi ser detta som ett fullföljande av 1982års försvarsbeslut. Jag yrkar bifall till reservationen iförsvarsutskottets betänkande. Beställningsbemyndiganden tilldet militära försvaret AnL 5 i (c); Det som var inne på om denövergripande synen på säkerhetspolitiken kan det vara viktigt att säga någraord om. Jag tycker att den situation som har rått sedan försvarskommittén ladefram sitt säkerhetspolitiska betänkande visar att intresset för detnordeuropeiska området har ökat, att intresset för har ökat och gerkänningar för det svenska totalförsvaret samt att det svenska samhälletssårbarhet starkt försämrat vår förmåga att ha beredskap när det gäller decivila delarna i det militära försvaret. När det gäller den nivå som vill attmedelstilldelningen skall ligga på har vi sagt att det finns anledning attfundera vidare innan vi är beredda att fatta beslut om några nivåer.Försvarskommittén avser att lägga fram sitt betänkande omkring den 1 december1986. Det är alltså kvar dit, och vi tycker att det nu är någottidigt att ta ställning. I fråga om beställningsbemyndigandena finns det skäl atterinra om att företeelsen överplanering har en viss historisk bakgrund. Detprisregleringssystem som gällde tidigare innebar att man i slutet av periodenkanske fick pengar över. Då var det viktigt att man hade materiel på lager somman kunde beställa av. har vi i och för sig ett nytt prisregleringssystem,men det finns tydligen inget prisregleringssystem som fungerar, oavsett hurmånga professorer som tillfrågas. Det är därför angeläget att man har en vissberedskap. Från sida tycker vi inte att det innebär någothot mot försvarsbeslutet om bifaller reservationen. Man kan ha ensådan ordning som vi reservanter anger. Beställningsbemyndiganden tilldet militära förs v aret Vi centerpartister har avstått från att motionera. Skälettill detta är att så sent som diskuterade denna fråga. Dåfanns det en reservation från och , medansocialdemokraterna och hade en annan syn. är situationen delvisförändrad, eftersom också stöder reservationen. Det finns en sak som här borde poängteras. Det gällerriksdagsbehandlingen av försvarets materielprojekt. Jag efterlyser faktisktmer och bättre information från departement och myndigheter om störrematerielprojekt. Vi i skall inte bara diskutera flygplansbeslut ochdärefter ingenting alls. Det vore bra om vi mer ingående diskuterade också endel materielprojekt. Det är viktigt att de partier som behandlar dessa frågorgör klart för sig huruvida det aktuella beslutet strider motfyrpartiöverenskommelsen. Från sida anser vi att det inte gör det. Åandra sidan fanns det ingenting i fyrpartiöverenskommelsen som gav utrymme föratt vidta den åtgärd som regeringen nu har föreslagit. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall tillreservationen i försvarsutskottets betänkande nr 4. AnL 6 (); I betänkande nr 4 från försvarsutskottetbehandlas frågan om det militära försvarets beställningsbemyndiganden. Jag villpå en gång yrka bifall till hemställan i det föreliggande betänkandet. Som kammarens ledamöter säkert minns hade vi inte minstförra hösten en mycket besvärlig situation när det gällde statens finanser.Försvarsministern menade då att det var nödvändigt att försvaret visade vissåterhållsamhet med nya materielbeställningar i förhållande till denöverplanering som överbefälhavaren hade gjort. Efter en del turer blevriksdagens beslut att man skulle lägga ut bara hälften avmaterielbeställningarna. skulle sedan regeringen återkomma tillriksdagen för att vi skulle fatta beslut om att lägga ut resterandebeställningar. Det är närmast detta förslag som vi behandlar. Man kan utan överdrift säga att det förslag som regeringennu lägger fram helt och hållet bygger på det försvarsbeslut som togs 1982 ochden fyrpartiuppgörelse om det militära försvaret som träffades . Jaghar inte hört att någon av oppositionens företrädare här har försöktifrågasätta detta. Varenda krona av de pengar som man i denna uppgörelse var överensom faller alltså ut. Det vi diskuterar här är hur mycket överbefälhavaren skallbehöva planera för utöver de givna ramarna. hade vi nöjet att ha med oss när detgällde detta. Då ansåg det vara viktigt med en handlingsfrihet. Ensådan bedömdes vara till stor glädje för den sittande försvarskommittén, somskall presentera sina överväganden . Man undrar vad det är somegentligen har hänt inom . Kan hapåverkats av valvinsten, har man behov av att profilera sig eller vad är detsom gör att det , efter valet, faktiskt är somställer de högsta kraven? representant talar ju t.o. m. om vilken ram man bör inrikta sig på, innan försvarskpmmittén gjort sinaställningstaganden. Jag tycker nog att den linje som i Gävleföreträder, nämligen att det är skäl att vänta med att bestämma den ekonomiskaramen för nästa femårsperiod, är mera verklighetsförankrad. Om vi i allapartier skulle gå ut och säga att vi vill ha plus 400 miljoner, attvi vill ha minus 400 miljoner eller att vi vill följa överbefälhavarens ram, dåvore hela det seriösa arbete som nedläggs i försvarskommittén av intet värde. Vi har för vår del sagt att det är självklart att varendadel av den nya försvarsöverenskommelsen skall bygga på realism. Vi vet hur detläge är som vi befinner oss i, och i det säkerhetspolitiska betänkandet är allapartier eniga i sin bedömning av den situation vi lever i. Det är självklartatt denna, kopplad till det civila samhällets resurser, kommer att bildaunderlaget för de ekonomiska ramar som överbefälhavaren har att arbeta med . Eftersom ingen av de föregående talarna gickdjupare in på själva tekniken när det gäller att fastställa vad som ärbeställningsbemyndigande kontra vad som är reella pengar skall inte heller jagförsöka redogöra för den. Det skulle kräva bra mycket längre taletid än de femminuter jag har till mitt förfogande. Låt mig bara än en gång upprepa att debemyndiganden som vi nu talarom ligger helt inom ramen både föröverenskommelsen 1984 mellan de fyra partierna och för det beslut som fattades1982. Därmed, herr talman, vill jag än en gång yrka bifall tillutskottets hemställan i betänkande 4. Beställningsbemyndiganden till det militära försvaret AnL 7 (): vice ordförande erinradekortfattat om de tidigare diskussionerna om beställningsbemyndiganden, och jagtycker att man bör komplettera bilden så till vida att man återger vad herrGöransson sade här i kammaren , då frågan senast diskuterades.Uttalandet är av viss betydelse. försvarade då uppskovet medja-signal till ytterligare ungefär hälfen av de totalabeställningsbemyndigandena och sade; "Om det längre fram skulle visa sig attöverbefälhavarens planering är riktig, har ju ÖB bara att lägga ut debeställningar han planerat. Ingen skada har alltså skett, möjligen med undantagatt förändringen har inneburit ett visst administrativt merarbete." Vi menar nog att det har skett en skada. Det avspeglas junu i att ÖB inte har haft möjlighet att tidsmässigt klara av att ge underlagför beställningsbemyndiganden inom ramen för sina totala äskanden. Mot denbakgrunden beklagar jag att vi inte nådde enighet kring de bäggeförutsättningar som angavs från vårt håll, nämligen att det skulle finnasmöjlighet att komma tillbaka och att det i det sammanhangetnaturligtvis skulle vara vägledande att beställningarna gjordes på grundval avvad som slagits fast i försvarsöverenskommelsen. Jag delar den uppfattning som vice ordföranden iförsvarsutskottet framförde, att det kan synas väl tidigt och överflödigt attnu diskutera olika nivåer. Jag tror inte att det gynnar sakfrågan attfolkpartiet nu har gått ut med ett slags bud. Det får nog mest karakteriserassom en svaghet för det massmediala. Beställningsbemyndiganden till det militära försvaret AnL 8KERSTIN (): Jag tycker att det är rimligt, ,att man bedömer en fråga efter de förutsättningar som finns. Det ärdet vi har gjort; det är inte något annat som avspeglar sig i våraställningstaganden. Förra budgetåret var det helt klart att man inte skulle fåhandlingsfrihet, om man gick emot regeringens yrkande, och det var därför viställde upp på era förslag. däremot har försvarsministern sagt i sinproposition att det finns tillfredsställande grad av handlingsfrihet inför 1987års försvarsbeslut. Man konstaterar också att överbefälhavaren i den nyaprogramplanen minskat kostnaderna med ca 700 milj. kr. genom senareläggningaroch ambitionsminskningar. Men det underliga är att försvarsministern sedan intefullföljer detta utan ändå vill hålla inne med bemyndigandena. Det verkar som omman inte tror på vad man själv säger. Vi har ansett att i det läge där detfinns handlingsfrihet skall man låta ÖB göra de beställningar som han anservara viktiga. Det är alltså fråga om två olika utgångslägen. Sedan har vi underutskottbehandlingen fått garantier för att det inte kommer att ställa tillnågra bekymmer för överbefälhavaren, och därför har de tre partierna ansett attjust detta kan man gå med på. Men när vi inte får garantier för att regeringenskall komma tillbaka till , om det uppstår bekymmer, måste vireservera oss. Jag tycker att det vore bra om tittade påvarje fråga och bedömde efter det sakförhållande som då gäller. AnL 9 (); Det citat som herr ordföranden av vad jag sade om detta stämmer helt - det skall jag erkänna.Det är självklart att det blir ett administrativt merarbete när vi skall beredaen fråga två gånger. Jag tror emellertid att detta dubbelarbete, om vi fårkalla det så, också har lett till att överbefälhavaren har kunnatgå ut och säga att han har ett sådant grepp över sin planering att han inte nulängre behöver de 285 milj. kr. till sitt förfogande som vi nu tar bort. Dåmenar jag att vi trots allt har kommit litet närmare det förhållande som vivill ha, nämligen en god redovisning av vilka pengar som erfordras i denlöpande verksamheten. i tog här tidigare i sitt anförande uppbehovet av att vi i får en bättre information om vad det är förstörre materielplane-ringar som ställs upp. Det är självklart att även en sådanbearbetning och redovisning för kammaren blir bättre om man gör den två gångerän enbart en. Ja, , det är väl inte mycket mer att tilläggaän att bara konstatera att den handlingsfrihet ni eftersträvade anserni inte längre vara behövlig. För vår del vill vi ha kvar handlingsfrihetentill försvarskommittén och till försvarsbeslut. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslutetredovisas efter debatten om skatteutskottets betänkande 11,) Kammaren övergår nu till att debatterautbildningsutskottets betänkande 5 om den statliga personalpolitiken. Betygeni lärarutbildningen m. m. AnL 11 (): föreliggande betänkandenr 5 handlar om meritvärdering vid tillsättning av lärartjänster inom detstatligt löneregle-rade området. Det som särskilt tas upp är betygen ilärarutbildningen. Betänkandet knyter alltså nära an till detarbetsmarknadsutskottbetänkande, om den statliga personalpolitiken somavhandlades i går. Den viktigaste frågan är den som gäller begreppenförtjänst och skicklighet, där propositionen framhäver skicklighetensbetydelse. Om detta råder väl i princip inte några störremeningsskiljaktigheter, även om jag gärna i och för sig skulle ha velat knytaan till den diskussion som fördes i går. Jag vill särskilt peka pä det somAnders Högmark sade, bl, a, hans betoning av att forskarutbildningensmeritvärde bättre bör komma till sin rätt inom den statliga förvaltningen. Detbör bli klarare var forskarutbildning krävs och var den inte krävs. Men den stora tvistefrågan gäller självfallet - och dettar sig uttryck i det här betänkandet - betygen inom lärarutbildningen. Om detnu är på det viset att man vill framhäva skicklighetens roll i förhållande tillförtjänsten - vilket propositionen vill göra - borde naturligtvis konsekvensenvara att man fick ännu bättre urvalsinstrument vad gäller skickligheten vidbedömningen av lärare än man har . Med andra ord: Man skulle väntasig en ännu mer nyanserad betygsskala. Men, herr talman, något sådant förslagföreligger ingalunda, I stället får vi här bevittna en av de mest fantastiskalogiska kullerbyttor som man över huvud taget kan skåda. En majoritet iutskottet vill, i likhet med regeringen, ta bort den nuvarande graderingen avbetygen. Man vill ta bort Väl godkänt och i stället bara ha betygen Godkänteller Underkänt, Helt fromt hoppas utskottet på att, som det heter, kravet pågodkänt sätts så högt att en god kvalitet garanteras. Barnatro, skulle man vilja utbrista i det sammanhanget. Omman tar bort den enda morot som finns, har man inga som helst garantier förkvalitet i fortsättningen, Å andra sidan kanske det bara är en logisk följd avdet som så ofta har getts uttryck för från i synnerhet socialdemokratins sida,nämligen att kvalitet och kompetens är någonting som intet skall betyda iframtiden, I stället sätts flummigheten i högsätet. Kanske det är det allmänna kunskapsföraktet som vi ännu engång får se gå igen. Man är så fången i detta att betyg och kvalitet ärnågonting som till varje pris skall bort, att man helt och hållet blundar förden opinion som tycks var samstämmig inom det svenska folket, nämligen att detsjälvfallet skall finnas möjligheter att bedöma och belöna prestationer avolika slag. Senast kom detta till uttryck, herr talman, i en Sifo-undersökning,som visade att anhängarna av betyg i vår grundskola har ökat till ,