prot · G909106 · 1985-12-31 00:00:00 — Utskottsmajoriteten tror helt enkelt inte atf def ärmöjligt atf uppnå den likformighet i beskattningen som reservanterna kräver.Jag yrkar avslag pä den reservationen också, I reservation nr 5 slufligen begär de fre borgerligapartierna atf regeringen skall fortsätta aff förhandla med de nordiskagrannländerna i syfte atf få till stånd lättnader i förbudet mot mervärdeskattefriförsäljning i flygplatsernas transithallar. Det här är en gammal fråga som regeringen vid ett flertalfillfällen har aktualiserat med just grannländerna. De liar vid samtligafillfällen avvisat tanken. Eftersom infe ensidigt kan genomdriva en sådanförändring, finns def ingen anledning aff kräva nya åtgärder från regeringenssida. yrkar avslag också på den reservationen och bifall fillutskottets hemställan i Prot. 1985/86:106 dess helhet. 163 (vpk): Vi kryper inte alls baklänges eller häller påatt ändra oss i fråga om synen på momsen och vilka effekter matmomsen har.Tvärtom är vi med inslag i den motion som vi nu har lagt fram - där vi visar pämöjligheterna att i tre steg ta bort momsen på mat genom att i de två förstastegen använda ökade subventioner, för att i def tredje steget helt ha klaratav effekterna av att ta bort matmomsen - inne pä samma linje som vi företrädderedan i 1972 års skatteutredning. Vi upprepade också samma förslag och visadepå den här möjligheten i mervärdeskatteutredningen . Det äralltså ingen ny linje vi föreslår. Däremot är den så konkretiserad att defborde vara möjligt för dem som har insett att svenska folkets majoritetfaktiskt ser detfa som eft mycket rättvist och bra förslag att ställa upp påvpk:s principer om matmomsen och inte av prestigeskäl se sig tvingade atf helafiden regelmässigt, som det sades tidigare, gå emot vpk;s förslag. Det ärsnarare den oboffärdiges förhinder. Det handlar allfid om hinder som har medteknikaliteter att göra. Det handlar om vilken skattepolifik och vilkenekonomisk politik man skall föra. Som sade i finansdebatten tidigareär detta den mest rättvisa och den bästa väg man egentligen kan gä. Då var detfråga om vad samhället hade råd att betala och hur snabbt. Vpk tror att det starka stöd vi har bland svenska folketkommer att få genomslag här i kammaren sä småningom. 164 (): Jag skall börja med momsfrågan beträffandeflygplatserna. Jag tror att det ändå är värt att ta ytterligare kontakter i denfrågan. Den danske handelsministern har hänvisat till samma skäl som manhänvisar till i , så det har kanske litet med kontaktsvårigheter attgöra i alla fall. När det gäller matmomsen avvisar vi inte en sänkning, menvi vill att frågan skall utredas så att man får in fler aspekter än som kanskekom fram i den förra utredningen. Vi anser fortfarande att det enklaste sättetatt klara denna fråga är via livsmedelssubventionerna. Vad gäller konkurrensen mellan tågoch flyg tycks utskoftsmajoriteten anse att det är mindre allvarligt med deolika konkurrensförutsättningar som skapas för flyg- och tågtransporter genomolika mervärdesbeskattning. Den uppfattningen har jag svårt att förstå. Om detär några transportmedel som på främst medeldistanser konkurrerar hårt inomlandet så är det tåg och flyg. När tåg och buss konkurrerar handlar det oftareom samma huvudmän. Dessutom är tåg och buss mer att se som komplement tillvarandra, i varje fall borde det vara så. Vi tycker alltså att denna fråga äraktuell fortfarande. 165LARS (); säger att vpk inte har ändratsig när det gäller momsen. Utgångspunkten för mitt resonemang var att vpk förraåret hade en bestämd uppfattning om hur man skulle aweckla momsen. Det skulleske i form av en trestegsraket. är det i stället fräga om någonting somskall ske 11 Riksdagensprotokoll 1985/86:105-106 Prot.1985/86:106 pä sikt, och det tyckte jag var mera diffust. Men är def nu såsomni säger, är 2 april1986 det bara att konstatera att ni infehar ändrat uppfattning, och def är faktiskt ,. . ,1 , r. litet synd. En parlamentarisktsammansatt utredning har-om man undantar Mervardeskattefragor j t- & vpk-representanten- i stort sett varit överens om att det är svart, för att inte säganästan omöjligt, att genomföra differentierad moms. Det skulle bli för Manberäknade kostnaderna till . betydligteffektivare metoder att uppnå bättre fördelningspolifiska effekter, t. ex.genom direkta stöd fill barnfamiljerna i form av höjda barnbidrag och Det är också vad den socialdemokratiska regeringen harföreslagit vid ett flertal fillfällen. Man konstaterade ocksä i den parlamentariska kommittén aftden reform vpk föreslår är mycket krånglig atf adminiisf rera. Det kan man seexempel på i andra länder där man har genomfört en differentiering av momsen,t, ex, i , Det skulle enligt kommittén också kunna leda till ettskatteundandragande på grund av att det är så svårt aft dra gränser. Sedan vill jag också konstatera aff intesvarade på min fråga hur man skall dra gränsen mellan barn- och ungdomskläderoch vuxenkläder. Det kanske hon kan återkomma till. Beträffande inlägg när det gällerfrågan om erläggande av moms på flygplatser vill jag säga atf det har förtsmänga och länga förhandlingar med våra nordiska grannländer om den saken. Våranordiska grannländer har därvid sagt eft mycket bestämt nej. Man kan inte hållapå i evigheter och tjata om detta, utan man måste förr eller senare accepterade nordiska grannländernas inställning. Annars finns det uppenbara risker fördef gränshandelsavfal som har träffats mellan de nordiska länderna, 166 (vpk) replik: gör misstaget aft hänga upp sigpå några ord i en mening i stället för atf undersöka vad vpk har sagt tidigare,när han nu vill dra en sädan parallell. hade vi exakt samma förslagi fråga om momsen och i fråga om subventionerna på baslivsmedel - så är det medden saken. När def gäller feko och barn- och ungdomskläder ber jag omursäkt för atf jag i min första replik glömde svara på den frågan. Återigen kanman konstatera att och skaffeufskoffet, som hänvisartill teknikaliteter, inte inser en så enkel sak som att det är skillnad mellanbarn-och ungdomskläder å ena sidan och kläder för vuxna å den andra. a. ärbarn- och ungdomskläder självfallet mindre plagg. Men också om det finns gränsfall tror jag aft de problemenskulle kunna lösas, bara viljan finns. 167 HANS i (vpk): Jag begärde ordet för atf reda ut några begrepp kring den s. k.momsutredning som gjordes, eftersom jag var den representant som det här har hänvisats fill och somreserverade sig. Jag hade en annan uppfattning än majoriteten, men den varinte märkvärdigare än att den uppfattningen mycket väl täckfesin av 1"2 anförande här i kammaren när vi hade finansdebaff. en annan uppfattning än deandra partierna om vem det gynnar om man slopar matmomsen beror på att vi serpä finansieringen på ett annat sätt. Utredningsdirekfiven sade att man skullehöja momsen pä andra varor för att finansiera sänkt moms på livsmedel. Hurmycket man tjänar på sänkt matmoms beror dä självfallet på vilkenkonsumfionsblandning man har. Utredningen visade aft även ett sådant ganskadåligt förslag skulle ge barnfamiljer och låginkomsttagare vissa lättnader. Menvår ståndpunkt är att man skall sänka momsen på mat och beskatta kapital ochförmögenheter som ett inslag i en rikfig fördelningspolitik, enfördelningspolitik som stöds av en stor mängd människor , närfördelningspolitiken och de gångna tio årens överföringar från fattigt folktill förmögna diskuteras . Om man sänker momsen på mat och beskattarkapital och förmögenheter åstadkommer man väldiga förbättringar förbarnfamiljer och låginkomsttagare. Det visar sig nämligen att låginkomsttagaremed flera barn - jag generaliserar nu något, eftersom jag inte har de exaktasiffrorna i huvudet - lägger ned av sina utgifter pä matinköp,medan höginkomsttagare utan barn eller med få barn lägger ned av sinautgifter pä matinköp. Alltså skulle det relativt sett väsentligt gynnalåginkomsttagare med mänga barn. Såfill det här med tiden, det långa eller korta perspektivet. har vi kämpat förborttagande av momsen på livsmedel i ungefär . Argumenten emot förslagetförnyas inte särskilt, utan man gräver ned sig i teknikaliteter och fördjuparsig i tekniska problem och försöker visa atf det inte går i andra länder. Mensanningen är att det går i andra länder och att de förfrågningar somutredningen gjorde visade att det i vissa länder gär väldigt bra. Våra egnaundersökningar i visar att man där är ganska nöjd med sitt systemoch inte kan tänka sig att ha en likadan skatt på mat som man har på andravaror. Nuföreslår vi aft matmomsen skall slopas i tvä steg. Första steget lämpligen i årmed extra i subvenfioner för att ytterligare förbättra någotnär det gäller de vikfigaste varorna. Nästa steg, en tredjedel av de 18miljarder som def kostar maximalf, skulle alltså vara 6 miljarder som läggs utpå tidigare subventionerade livsmedel plus grönsaker och fisk. Då får man fillen kostnad som är något mer än hälften av den totala ändå stora effekter förvanhga inkomsttagare som köper av de vikfiga basvarorna. Jagkan säga direkt att jag inte skall låsa mig i en sådan prestige som nisocialdemokrater gör - och även en del andra - utan jag säger så här: Vill nigå med i två steg och säga att det tredje är omöjligt, då skall vi tacka för detvå stegen. Två steg, alltså fill slopad matmoms, som nästan till 100 %gynnar de viktigaste varorna, är vikfiga på vägen mot att slopa matmomsen, ochsedan skulle vi fortsätta med att arbeta för det tredje steget. Nikan inte med hänvisning till tekniska problem eller utredningsresultat, som ärbaserade på direktiven för hur man skall finansiera det hela, säga att reformenär omöjlig. Det är ett försök aft smita undan frågan om att det faktiskt är enmycket bra fördelningspolitik och rättvisepolitik att sänka matpriserna. Villeni nägot, skulle ni göra nägot. Det är den politiska oviljan som är orsaken,inte de tekniska problemen. Prot.1985/86:106 Anf. 168 (); 2 april1986 Herr talman! Mycket kort.Utredningen visade ganska klart atf beskatt- ning avkapital och förmögenhet på intet sätt räcker till för atf skaffa fram de 15miljarderna - eller om det var 17, jag vef inte sä noga. Man mäste helt enkelthöja momsen på andra varor, och då är det synneriigen tveksamt om det skullegynna barnfamiljerna. När det gäller den fördelningspolitiska aspekten vill jagsäga att utredningen visade också att det är höginkomsttagarna som kommer atfgynnas av vpk:s förslag beträffande moms pä maten. Sänkningen av momsen kommerju att kunna utnyttjas också av höginkomsttagarna. Det blir t. o, m, sä aft defär höginkomsttagarna som i kronor och ören tjänar på den reformen. De kommeratt tjäna på den också av den anledningen atf en sänkning av momsen på matgynnar högförädlade och dyra varor, och det är i första hand höginkomsttagarnasom köper sådana. Om jag för min del hade haft de , såinte skulle jag använda dem för att sänka skatten för höginkomsttagarna, somvpk vill göra. Inte skulle jag använda dem för att genomföra en reform som ärkrånglig, som är dyr och som är orättvis, 169 HANS i (vpk); Om sänkta matpriser skulle missgynnabarnfamiljer och låginkomsttagare, kan man ju fundera över om höjda matpriserskulle gynna dem. Det måste ju vara så, om man skall följa densocialdemokratiska logiken, men jag tror inte att det är så, I så fall kunde man rikta precis samma krifik mot att höjabarnbidragen, för det är helt onödigt för höginkomsttagarna. Man skulle kunnarikta samma kritik mot massor av generella åtgärder som ni socialdemokrater äranhängare av. Och man skulle kunna rikta sjufaldig kritik mot era skatteförslagoch era förändringar i skatteskalorna som kommer att diskuteras inom en näraframtid. Där gynnar ni avsiktligt höginkomsttagare genom att låta kommunernabetala. Miljarderna skulle kunna användas bättre, säger . Ja, 17-18 miljarder räknar vi med. 3 ä 4 miljarder kanske skulle gåtillbaka genom att den offentliga sektorns matinköp blir billigare. 3 miljarderligger redan nu i subventioner. De här siffrorna är ändå inte större än att nisocialdemokrater kunde kosta på er 9 miljarder den underbara natten för attsänka skatten för höginkomsttagare, en reform som över huvud taget inte komfattiga människor till del. Tvärtom fick många låginkomsttagareskattehöjningar. Så är det med er moral när det gäller skattepolifik. Detär alltså presfigen i matmomsfrägan och inte rättvisesynpunkterna som färavgöra. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om skafteufskoffetsbetänkande 36.) Kammaren övergår nu till atf debattera skaffeufskottefsbetänkande 36 om 164 tullen pä trädgårdsprodukter m, m. 171 BO (): Jag skall försöka fatta mig så kort sommöjUgt med vederbörlig hänsyn till frågans dignitet. Defta betänkande far upp de principiellt vikfiga frågornaom hur handel skall bedrivas. Def finns såvitt jag kan förstå en stor enighetom, åtminstone en stor majoritet i kammaren för, att principen för handel börvara att utnyttja frihandel så långt möjligt. Man skall för att göra avstegfrån frihandelsprincipen ha synnerligen starka skäl. Utskottet skriver i betänkandet "atf sforförsiktighet bör iakttas med införande av nya eller höjning av befintligatullhinder". Det är någonfing som bör understrykas i det här sammanhanget.Utskottet säger också atf man när def gäller vissa frädgårdsprodukfer samfidigt"bör vara beredd aff med lämpliga medel hindra företeelser som undergräverförutsättningarna för en sund produkfion inom landets gränser". Man kundemöjligtvis vara ytterligare något restriktiv och säga att det är fråga om aftman skall ha en möjlighet att konkurrera på lika villkor. För jordbruksproduktionen och trädgårdsnäringen finns irealiteten ingen fri marknad. Äv beredskapsskäl regleras jordbruksnäringenmycket starkt i alla länder. De överskott som uppträder försöker man göra sigav med på olika sätt, ofta pä eff säff som inte tar hänsyn tillproduktionskostnaderna. Det kan bli fräga om subventionering eller ren dumpningvid försäljningen. Man måste ändå slå vakt om en fillräcklig jordbrukssektor avberedskapsskäl. Samma sak gäller också för trädgårdsnäringen. Det finns ingenfri marknad i västvärlden för frädgårdsprodukfer. Det finns olika typer av handelshinder. En typ är detariffära handelshindren: tullar, direkta restriktioner i form av importkvoteroch motsvarande. Där kan vi konstatera atf tillhör de länder somensidigt har förhållandevis låga tullar och andra handelshinder när det gällerträdgårds-produkter. Det finns också icke-tariffära handelshinder. Exempel påsädana är den typ av hinder som uppträder när ett land förbjuder användningenav vissa bekämpningsmedel i den inhemska produktionen, medan andra länderfillåfer dem och möjligheterna atf kontrollera detta vid import är fä elleringa alls. Då uppstår också ett osunt konkurrensförhållande. befinner sig i ett underlägegentemot andra länder i detta avseende. De överskott på trädgårdsprodukter somuppkommer i västvärlden och i första hand i försöker man naturligtvisgöra sig av med fill def land där det är lättast atf få in varorna och atfsälja dem. Där ligger på grund av våra förhållandevis låga tullsatseroch vår inställning till frihandel bra till för den som vill göra sig av medöverskott, Def är en inställning som naturligtvis bör prägla vår politik på dethär området. Men vi fär infe låta det ske genom aff vi fillåfer en felakfigprissättning eller låter andra skillnader mellan den svenska och den utländskaprodukfionen som innebär kostnadsökningar för den svenska produktionen släigenom så atf svensk trädgårdsnäring slås ut. Det skallvara en konkurrens på lika villkor. Det är en förutsättning för att 12 Riksdagensprotokoll 1985/86:105-106 man skallha likartade handelsbestämmelser. Vi har inte det förhållandet för närvarande.EG-länderna har betydligt högre tullar än vi, och därför styr andra länder sittöverskott till . Regeringen har med utgångspunkt i en utskoftshemställanför tagit upp trädgårdsnäringens situation och föreslagitförändringar på vissa områden. Det konkreta förslaget gäller minimifullen pätomater. Den förändring som innebär en begränsad höjning tillstyrker vimoderater. Men vi menar att det inte räcker med de åtgärder som regeringen vidtagit.Man måste ta upp nya förhandlingar med EG i syfte atf reducera EG;stullar. Det är i den riktningen man bör gä. Man bör alltså sträva efter atfreducera tullarna i för att få lika villkor snarare än atf vidirekt ökar våra handelshinder. Om sådana förhandlingar, som bör komma till stånd,infe resulterar i en förändring från EG:s sida, blir det ofrånkomligt för oss iSverige atf justera våra tullsatser. Def bör naturligtvis vara en sak som defupplyses om i förhandlingarna. Det är självklart, Def finns de som säger aft konsumenten skulle förlora påen sådan politik. Jag vill erinra om aff konsumenten förlorar än mer på atf manaccepterar osund konkurrens och dumpning av produkter i som slår ufsvensk trädgårdsnäring och medför atf vi får insfabil tillgäng päfrädgårdsprodukfer av god kvalitet. När väl dumpningen, som skett vid enstakatillfällen, slagit ut svensk trädgårdsnäring, kommer den långsiktigaproduktionen atf rubbas på ett sätt som gör atf den inte tillfredsställersvenska konsumenter. Mot bakgrund av det anförda yrkar jag bifall till denmoderata reservationen i utskottets betänkande. 172LEIF (): I proposition 1985/86:60 som behandlas iskafteufskoffets betänkande nr 36 talar statsrådet om aft stor försiktighet ärnödvändig när det gäller att införa nya handelshinder eller öka de nu rådande. Denna målsättning tycker vi i är bra. Vi trorpå frihandel och vill därför arbeta för atf handelshindren minimeras. De tullarsom finns bör vara så få och låga som möjligt, I har vi således denuppfattningen att konsumenter fritt skall få välja de varor man villha efter var och ens möjligheter och önskemål. En av handelns huvuduppgifter är ju aff se fill affkonsumenterna får de bästa varorna både kvalitefsmässigt cch prismässigt. Om vihöjer tullar begränsar vi handelns möjligheter att tillföra konsumenterna såbra och billiga frädgårdsprodukfer som möjligt. En sådan begränsning är förövrigt ej heller bra för folkhälsan, då vi enligt många experter borde äta merfrukt och grönsaker. Jag delar utskottets uppfattning aft def är angeläget atfså mycket som möjligt avveckla de internationella handelshindren. Jag hälsaräven med fillfredsställelse atf en beredningsgrupp tillsatts inom kanslihusetför att kartlägga de icke tariffära handelshindren i , Likaså är defviktigt att dessa frågor tas upp på det nordiska planet i syfte atf utvecklasvensk export av olika frädgårdsprodukfer till våra grannländer och att överhuvud taget öka samhandeln i , Motionerna1985/86:207, Sk551 och Sk568 med begäran om en ny översyn av tullskyddet förträdgårdsnäringen för aff tillgodose konsumenternas behov av och krav på färskafrädgårdsprodukfer fill rimliga priser året om ställer vi i ossbakom. Jag yrkar därför bifall till reservation 3. I proposition 1985/86:60 föreslås bl. a. aft minimitullen för tomaterhöjs fill . för fr. o. m. den 1 julit.o.m. Som skäl för denna höjning av tullen på tomater angersåväl regeringen som majoriteten i jordbruksutskottet i yttrande 4 ochskatteutskottet i sitt betänkande 36 ett behov av ökat skydd för den inhemskaproduktionen av tomater. Folkpartietanser inte atf en höjning av fullen pä tomater gagnar vare sig konsumentereller producenter i , En förhöjd prisnivå på såväl import som inhemskprodukfion strider mot ansträngningarna aff hälla nere pris-ochkostnadsutvecklingen i värt land. Trotsaff vi i konsumerar alltmer tomater, vilket är bra, har importvolymernapraktiskt faget varit oförändrade eller t,o,m, haft en nedåtgående tendens desenaste åren. Vi äter alltså mer svenskodlade tomater pä bekostnad av importen. Marknadsandelenför svenska tomater beräknas ha ökat även . Omvi fill detta lägger det faktum att svensk tomfatodling, liksom vårträdgårdsnäring i övrigt, bedrivs rationellt och med modern teknik, anser viinfe skäl föreligga att ytterligare skärpa tullarna på tomater ens undersommarmånaderna. Vi anser således infe atf imporfpriserna utgör något hot mofinhemsk produktion. Detär ju genom produktutveckling, bättre produktionsmetoder och anpassning tillsvensk marknad och efterfrågan som trädgårdsnäringen har lyckats tamarknadsandelar från importen. Och det är också genom denna utveckling som vianser atf konkurrens bara kan vara fill gagn för konsumenterna och därigenomutan tvivel även för producenter. Konkurrensen stärker ju näringensförmåga atf tillfredsställa de svenska konsumenternas önskemål om färskagrönsaker. Vikommer förvisso aff även i fortsättningen köpa svenska tomater även ikonkurrens med tomater utifrån. Skälen för atf avslå förslaget om en höjning av tulltaxan när defgäller tomater är enligt mening många och tungt vägande, varförjag yrkar bifall även fill reservafion nr 4, 173 BO ()replik; Jag vjH bara ställa tvä frågor fill , Om man skall hakonkurrens, är def då rimligt atf def skall vara konkurrens på lika villkor?Den andra frågan lyder: Är def rimligt aft ensidigt, som föreslås ireservafion 3, skall avskaffa sina tullar på frädgårdsnäringsprodukfer samtidigtsom EG har kvar sina redan nu högre fullsafser? 174LEIF () replik: När det gäller frågan om dumpningen, som BoLundgren tar upp, är det såvitt jag förstår så, att man enligt den i daggällande förordningen om dumpning och subventioner har möjlighet att införa enprovisorisk anfidumpningstull, som skall kunna tas ut även dåundersökning pågår. Vi förnekar inte att billiga produkter kan hota dyrareprodukter. Det är självklart atf konkurrensen skall vara på lika villkor.Enligt min mening är det minst lika viktigt atf man inte genom nägot slagskonstgjord konkurrenskraft försöker minska konsumenternas rätt fill billigalivsmedel. 175 BO () replik: Jag fick inte någotsvar. Är def rimligt atf ensidigt skall sänka eller avskaffa sinatullsatser som EG;s högre tullsatser är kvar? Det varden andra fråga som jag ställde. Sedan gär jag tillbaka till den första; Är deflika konkurrens när man har olika fullsafser? 176LEIF () replik: En gäng fill. Jag har fattat saken så, affman har försökt att verka för att dels få i gång en ny , dels ocksåfå förhandlingar med EG om handelsregler och annat. Därför kan jag infe seannat än atf detfa skulle innebära en belastning i ett känsligthandelspolitiskt läge, t, ex, med tanke på kommande förhandlingar, 177 (); I skafteufskoffets betänkande nr 36 behandlas en delmotioner som berör fullskyddet för svensk trädgårdsnäring,' Trädgårdsnäringeni intar en särställning i , eftersom det här inte finns någraregler som kvantitativt begränsar importen. Detta gör atf vi då och då blirutsatta för vad man kan kalla direkt dumpning. Är gränserna stängda för exportfill andra länder men öppna fill försfär var och en - om han villförstå - atf varorna hamnar här. har därför i mofioner krävt en översyn avnuvarande regler och även ifrågasatt behovet av eft helt nytt system för atfbegränsa eller rättare sagt stoppa dumpningimport. De nuvarande reglerna för aftstoppa dumpning går knappast atf tillämpa, i varje fall infe för att snabbtstoppa en import. Det har sagts mig atf med nuvarande regler far det månaderför att få dumpningreglerna i funktion, och då förstår var och en atf de intehar stor betydelse när def gäller aff försöka skapa rimliga förutsättningar försvensk trädgårdsnäring. begärde en översyn av def svenskafullskyddet för trädgårdsnäringen, Skaffeufskoffet, som hade aff behandla mofioner omförstärkt tullskydd för vissa frädgårdsprodukfer, anförde bl, a, följande: "Vad gäller ätgärder på fullsidan villskatteutskottet för sin del ånyo betona aff ufskoffef är medvetet om dehandelspolifiska problem och hanferingsmässiga och kontrollmässiga svårighetersom ett bifall fill de av mofionärerna föreslagna åtgärderna skulle innebära.Utskottet finner def emellertidmotiverat atf tillgripa åtgärder inom tullområdet för att värna omträdgårdsnäringen, t, ex. för aft komma till rätta med besvärande lågprisimportmed åtföljande marknadsstörningar.