prot · G909107 · 1985-12-31 00:00:00 — Vad ni sade omdef då kan vi glömma, eftersom jag finner en ny ton och en ny realism iarbetsmarknadsministerns beskrivning . , fru talman; Jag beklagar kortsiktigheten iarbetsmarknadsministerns anförande, I nästa replikomgång hoppas jag atf vi fårchans atf diskutera framtidsperspektivet, så atf debatten infe bara baseras påarbets- marknadsverketskvartalsrapporf, Def är def långsiktiga perspektivet som är oroande. Vi behövermängder av fler jobb i en annan ekonomisk politik för aft klara def hela, ochjag hoppas aff def blir detta som vi kan diskutera. Under detfa anförande överfogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar, 22 () replik: Arbetsmarknadschefens omdöme atfbudgetpropositionen var ett provisorium har stärkts av def inlägg somarbetsmarknadsministern har gjort. Hon säger atf regeringen skall återkomma ikomplefferingsproposifionen därför aft man infe har tänkt färdigt. Jagupplever def som en aning illavarslande. Det är ju angeläget attarbefsmarknadspolifiken inte bara blir något som registreras utan ocksåförebygger def onda som arbetslöshet innebär. Sedan har jag samma uppfattning som föregående falare affdef hölls i en föredömligt ödmjuk för aff inte säga diskret ton, detta lillafina propagandatal. Vi kan instämma i mycket, och arbetsmarknadsministerntecknade läget i ljusa för att inte säga rosa färger och sade atf problemetegenfligen är atf det inte gär tillräckligt fort, Def är klart, fru statsråd, att om färdriktningen vore denrätta, då kunde vi nöja oss med def. Men problemet är aft en hel del är på vägåf fel håll, Def är ett bekymmer både för oss här i och, hoppas jag,för . Sedan litet om stoltheten över ungdomslagen: Denlagsfiftningen blev, herr talman, faktiskt något bättre efter den kompromisssom skedde mellan de icke-socialistiska partierna och socialdemokraterna. Menden har haft brister, främst därför atf den inriktning mof def enskildanäringslivet som vi drev fram infe har kommit till sin rätt, Def negafiva harvarit, som jag antydde i mitt anförande, aft man från socialdemokratiskt hållså ofta sitter fast i något av en byråkratisk kramp där man tror att det ärjust de offenfliga arbetsplatserna som är den bästa fillgången. Sedan lifef om fördelningspolitiska spörsmål i dennadepartementspromemoria: Jagtrordet är bra att defta kommer med-det har infefått slå igenom fillräckligt, och det ser vi också i betänkandet i dag.Handikappfrågorna trycks undan alltför hårt av den socialdemokrafiskamajoriteten. Lät mig ställa en fräga på en punkt som jag hade med i mittanförande, Def gäller förslaget till nytt bilsföd, var riksdagsledamot 1982 och var med omett enhälligt uttalande om aff bilsföd borde införas - def finns juett färdigt förslag. har det gått nära , och harsuttit med i regeringen. Men fortfarande ligger förslaget i byrålådan. Kan vi infe få eff konkret löfte ominifiafiv inom regeringen, så att defta riksdagsbeslut om aft eftbilstöd för handikappade i en reformerad tappning kan bli verklighet? Jag troratf def vore ett gott bevis för aft man menar allvar när man pratar om aftstärka de svaga på arbetsmarknaden. 23BÖRJE () replik: När akfivt arbetade för enkompromiss om ungdomslagen och gick med på bestämmelsen om halvtid och en rättsnäv skrivning när def gällde def privata näringslivet, gjorde vi def därföratt vi trodde att statsrådet efter något halvår eller år skulle komma tillbakamed ett förslag till en bättre fingens ordning. säger aft en i alla fall ganska storgrupp av de som slutar i ungdomslagen går till eff fast arbete, Def är bra. Menom vi hade en modell där den unge själv fick välja sin arbetsplats som ett ledi den egna yrkesutbildningen, en prakfikplats, kanske av de somskulle gå denna väg fick ett jobb eller plats på rätt utbildning, Def är därförsom vi föreslår aft dagens ungdomslag byts uf mof eff sysfem med yrkespraktik, berörde också förnyelsefonderna ochsade: Här finns pengar till utbildning för dem som bäst behöver utbildning. Mentyvärr arbetar den stora majoriteten företag i detta land med så dåliglönsamhet, många med förlust, atf de inte kan avsätta pengar till vare sig utbildningeller annat, Det tycker j ag är ett stort problem, Risken är ju att detta ledertill färre jobb, eftersom man får svårt aft tekniskt och ufbildningsmässigffölja med. Jag tror atf och regeringen i övrigt har storanledning aft tänka på denna del av arbetsmarknaden. Det är faktiskt en sforandel av det totala antalet sysselsatta som det är fråga om. Avslutningsvis: I prognosen fränlänsarbetsnämnden i mitt hemlän sägs atf arbetslösheten kommeratf öka fill 3,, men också atf vi får en fortsatt stor utflyttning. Det är en dålig prognos. 24LARS-OVE (vpk) replik: Vi håller pä atf hamna i den egendomligasituationen aff moderata samlingspartiet blir en sädan tillgäng för regeringenatt t,o,m, framöver kanske blir litet mer lågmäld isina inlägg, Def är något nytt i riksdag. Arbetsmarknadsministern säger atf regeringen är otåliginför den arbetslöshet som finns, men hon anmäler inga större avvikandeproblem. Regeringen fortsätter med sin kvartalspolifik, och aff situationen i förhållande fill länsarbetsnämndernas prognoser frän ihöstas har ljusnat litet grand. Om det är den typen av arbetsmarknadspolitikoch framsynthet som är kännetecknande för regeringen, då försfår jag än bättrevarför regeringen, trots talet om full sysselsättning, är nöjd med 120 000öppet arbetslösa och 180 000 i arbetsmarknadspolifiska åtgärder. Regeringenverkar vara oerhört defensiv, Def är naturligtvis mycket subjektivt vad som är mörka ochljusa sidor, Åven i ett mörker kan man ju se ett litet ljus, och det ärtydligen så regeringen uppfattar det. Beträffande de mörka sidorna borde välarbetsmarknadsministern, även om def är hon som har hand omarbetsmarknadsområdet, anmäla till de andra i regeringen aft def finns problemnär def gäller industrisysselsättningen och investeringarna i landet. Hur blirdet med sysselsättningen i de utsatta regionerna? Arbetsmarknadsministern sägeringet om detfa. Hon säger infe heller något om aft tekniken skapar storaproblem vid den strukturomvandling som sker , aft en arbefstidsförkort- ning måstegenomföras och atf den offenfliga sektorns bantning utgör ett problem försysselsättningen, Inga av dessa saker far arbetsmarknadsministern upp. Det ärde mörka sidorna i dagens ekonomiska polifik och arbetsmarknadspolitik. Får inte ungdomarna arbete hamnar de i ungdomslag, Def ärregeringen stolt över. Man är stolt över atf ungefär 30 000 ungdomar av ochtill befinner sig där. Detta är problemet. Frän början var 40 000 ungdomar iungdomslag, nu är det 30 000, Det visar bara aff def är 30 000 ungdomar somskulle ha eff fast arbete, men det finns inte några arbeten. Trotshögkonjunkturen har antalet ungdomar i ungdomslag minskat med bara 10 000, Defär en enkel matematik. Men det är ju fasta arbeten som behövs. Några andrakonstruktioner kan inte lösa dessa problem. Dessutom får ungdomarna baraarbeta fyra fimmar per dag i ungdomslag. Jag vill därför frågaarbetsmarknadsministern: sociala skäl borde man väl ändå föreslå aftungdomarna skall fä arbeta i ungdomslag , så atf de ändåsocialt klarar sig och känner aft de har kvar sin anständighet? tycker jag aft det var bra atfarbetsmarknadsministern tog upp , Men vilka slutsatser drararbetsmarknadsministern av arbetsförhållandena där och fackföreningensställning då det gäller atf förbättra arbetsförhållandena? Jag vill säga nägot om . Han anser atf den tekniska förändringen i arbetslivet hör fill de mörkasidorna av arbetsmarknaden. Det är ganska oroande när både nuoch i sitt fidigare inlägg ger eff intryck av fientlighet mot ny teknik, Jagtycker att defta ocksä avspeglades när han citerade def fal höllvid den nordiska fackliga samorganisationens möte i , Historiskt seff har vi sagt ja fill teknisk förändring iarbetslivet. har mer än någon annanfackföreningsrörelse anammat tekniken, är det roboffäfaste landet ivärlden i förhållande till befolkningen. Vi har fler robofar än vad man har iden japanska industrin, och fler än man har i den amerikanska industrin. Jagtror aff vi skall vara mycket varsamma när det gäller atf ändra dennainställning, är eft litet land, Vär välfärd är i mycket hög gradberoende av att vi kan fortsätta att ha en stark indusfri som kan göra braaffärer på exportmarknaden. Jag är helf övertygad om atf vi aldrig kan göra defom vi inte anammar den nya tekniken och ser fill atf vi ligger i täteninfernafionellf när det gäller den nya tekniken, Def betyder inte aft vi skallsäga ja till allt och aft def är bara på arbetsgivarens villkor som den nyatekniken skall införas och användas, Def är just för att svenskfackföreningsrörelse har känt atf den har haft en större möjlighet aff påverkaän andra länders fackliga organisationer som man har varit mer positiv. Vimåste därför se fill aft fackföreningsrörelsen har dessa möjligheter attpåverka även i fortsättningen. Men jag tycker aff def är en oroande utvecklingnär man frän vpk:s sida. som , målar upp den nya tekniken somen fara för framfiden. Jag tror i stället aff den nya tekniken är en tillgängför , tog upp förnyelsefonderna och sade aff den stora majoriteten av företag inte kan avsätta några pengar filldenna utbildning eller någon annan. Ja, def är många företag som inte kan göradet. För dem har vi ju bl. a, inom arbetsmarknadsutbildningens ram möjlighetertill utbildning av redan anställd personal för att klara flaskhalsar iproduktionen t, ex. Tyvärr finns def fortfarande väldigt mänga företag som interikfigt har fått upp ögonen för detfa. Vi har outnyttjade resurser inom . Det är just sådana företag som ömmar för som i förstahand skall utnyttja dessa möjligheter. De företag som har förnyelsefonderskall vi inte samfidigt hjälpa med AMU - de skall använda sina förnyelsefonder.Men, , det är inte i den här kammaren som propagandan för utbildningskall göras, utan det är ute bland människorna och framför allt i förhållandefill arbetsgivarna, eftersom många av dem fortfarande har en väldigt kortsiktigplanering - de ser inte om sift hus i fid. Här finns def möjligheter. Samhälletställer upp med bra utbildning, kompetenta lärare, en bra maskinpark iutbildningen och med ekonomiskt stöd för själva undervisningen. Företagen bordeutnyttja defta bäde för sina anställdas och för sin egen skull, Bengf Wittbom omfamnade mig i sift senaste inlägg, Def varganska lustigt aft höra skillnaden mellan det inlägget och hans första -skillnaden var rätt stor. Kanske berodde det pä en del missförstånd. Jag harinte talat om att jag önskar något avtal om lägre ingångslöner. Jag försfårinfe riktigt den logiska tankegången, när Bengf Wittbom säger atf det är braaff jag har sagt nej fill eft allmänt subventionerande, som han sägeratf var beredda atf satsa stora resurser i form av sänktaarbetsgivaravgifter . Jag kan inte riktigt se skillnaden, för dethandlar ju om subvenfioner i båda fallen - anfingen det gäller att ge ettbidrag eller det gäller aff sänka en arbetsgivaravgift. Jag tycker aft vi skall ha en öppen diskussion. Insatsernaför atf klara övergängen från skolan till arbetslivet kan inte, som jag sadeförut, bara gälla den offenfliga sektorn - framför allt infe bara kommunerna -utan också det privata näringslivet, Def är nog fortfarande sä aff i realitetenstår och jag ganska långt ifrån varandra. Däremot har jag inteupplevt aff fackföreningsrörelsen har en annan inställning på den här punkfenän vad jag har. Det finns eft mycket stort intresse frän såväl tjänstemännensorganisationer som från LO och för aff komma fram och göraytterligare insatser i kampen mot ungdomsarbetslösheten, Def har funnits eftsådant intresse väldigt . Det fanns eff mycket stort intresse frånfackföreningsrörelsens sida för atf gä vidare pä den överenskommelse somungdomsplafser innebar. Tyvärr läste def sig sedan i de diskussionerna. Justoförmågan aff där hitta fram till en lösning var bakgrunden fill den högaungdomsarbetslösheten och sä småningom ungdomslagen. Till skulle jag vilja säga: Vi låser ossinfe i någon byråkratisk kramp. Jag förstår inte riktigt vad han menar med det.Ungdomslagen har i stort sett fungerat bra. Vi kommer atf behöva ungdomslagen ifortsättningen också. Enligt min mening skall vi infe byta uf ungdomslagen, somBörje säger, mof andra åtgärder. Men ungdomslagen har aldrig varitavsedd att vara den enda åtgärden och absolut inte den första. Vi behöver komplettera med andra insatser. framöverockså göra förändringar i själva verksamheten med ungdomslagen. Vi gjorde endel förändringar i samband med förra årets komplefferingsproposition , Däinförde vi de obligatoriska jobbsökarklubbarna. Vidare fattades dä beslut om deungdomar som har varit föremål för sådana här åtgärder ellerlängre. För dessa skulle man göra upp en handlingsplan över vad som krävs föratf ungdomarna skall komma ut på den öppna arbetsmarknaden. Jag tror - och den saken kommer vi fillbaka till - aft detkan behövas ytterligare förändringar. Framför allt skulle jag önska atfjobbsökarakfivife-terna kom in betydligt fidigare i bilden och affarbetsförmedlingen gjorde större ansträngningar på ett tidigt stadium. På defsättet skulle def kunna bli sä som frän början bestämt, nämligen atfungdomslagen inte skall vara en förstahandsåtgärd. Ungdomslagen skall vara enåtgärd som vidtas först när man prövat alla andra slag av insatser, berömmer sig av aff var defparti som först började tala om en garanti för atf ungdomar skulle fä arbete,utbildning eller praktik. Men, , det räcker infe aff bara prata.Man måste också i prakfiken göra någonting. Den första konkreta åtgärden idetta sammanhang var faktiskt införandet av ungdomslagen. Jag hoppas atf vialla håller fast vid meningen med ungdomslagen, nämligen atf de skall vara engaranti för atf ungdomar infe skall behöva vara arbetslösa. Sedan må vidiskutera formerna och göra kompletteringar. Men lät oss inte återgå fill ettsystem som innebär aft kontanter återigen betalas ut fill ungdomarna, för deffinns ingen sämre lösning. Om åtgärder för an underlätta investeringsverksamheteninom jordbruket 7 § På förslag av talmannen beslöt kammaren aftärendebehandlingen skulle avbrytas för dagens frågestund (forts, s, 92), 8 § Svar på fråga 1985/86:417 om åtgärder för attunderlätta investeringsverksamheten inom jordbruket Arbetet inom regeringen är så fördelat aftdet är jag som skall besvara frågan, fräga gällerjordbrukarnas allmänna invesferingsre-server, I ett svar på en liknande frågaden konstaterade jag bl, a, aft bestämmelserna i lagen(1979:610) om allmän invesferingsreserv är förhållandevis förmånliga. De fillreserverna kopplade bankkontona är räntebärande, och bankmedlen kan utanfillstånd disponeras för sift ändamål redan två ä efter inbetalningen.Jag framhöll att def mof denna bakgrund fanns goda skäl att vara restriktiv medtillståndsgivningen. Jag vidhåller denna uppfattning. 27PER-OLOF (): Jag tackar finansministern för svaret på min fråga. Det var inte såpositivt som jag hade hoppats. Jag ställde faktiskt med avsikt frågan tilljordbruksministern. Jag är på det 4 protokoll 1985/86:107-108 Om åtgärder för an underlätta investeringsverksamheteninom jordbruket klara medatt frågan sorterar under . Men jag ställde ändå frågan filljordbruksministern, just i förhoppning om att jordbruksministern i sitt svar istörre utsträckning skulle göra jordbrukspolitiska bedömningar. Def häruppslaget har kommit från aktiva jordbrukare. Jag har hört mig förhos dessa och funnit atf de menar att det skulle vara värdefullt ur jordbruketssjnpunkt aff få eff svar i nämnda riktning. Jag vet inte om fråganstatsfinansiellt skulle kunna tillmätas större betydelse om man visade enstörre generositet. Inte heller vet jag hur mycket det skulle påverka plus- ochminuskontona. Jag konstaterar aft man satte indrygt 1 miljard pä de aktuella kontona. Hur mycket som sedan tagits ut framgårinfe av statistiken. Att situationen avsevärt har försämrats för jordbrukettorde stå klart för de flesta som sysslat med sådana här saker. Jag vill barapeka pä atf bl. a. vissa privatbanker, Föreningsbank och andrabanker, under innevarande år har medgett amorteringsfrihef för jordbrukare,just med hänsyn till den svåra situation som jordbruket befinner sig i. Det hade funnits anledning för finansministern aft visanågot större generositet. pågår för övrigt jordbruksförhandlingar, så dethade passat bra in i bilden. Jag skulle vilja ställa en fråga med anledning av def svarjag fick. Finansministern säger: "Jag framhöll att det mot denna bakgrundfanns goda skäl atf vara restriktiv med tillståndsgivningen," Skall jagtolka def så att det trots allt finns en viss möjlighet för dem som verkligenvill göra investeringar att kunna fä dispens för att utnyttja dessa medel? och jag är helt ense omatf den ekonomiska situafionen för svenskt jordbruk har försämrats och atf detför många jordbrukare är ganska besvärligt. Frågan är om tillgång tillinvesferingsreserver egenfligen i någon utsträckning förbättrar jordbrukefslönsamhet och avsättningsmöjligheter. Läget är det, att varje ansökan om tillstånd att utnyttjainvesteringsreserver bereds mycket noga i . Vi sambereder allasådana frågor som rör jordbrukare med . Om det skullevara motiverat, med hänsyn till jordbrukefs ekonomiska situation, aff i defenskilda fallet släppa fri en invesferingsreserv gör vi def också, 29 (): Jag tackar finansministern för defkompletterande svaret på min fråga. Jag konstaterar aft def förmodligen finnsen betydande skillnad mellan aktiva jordbrukares och finansministernsbedömning, men jag hoppas ändå atf regeringen skall visa en sädan generositetatf def blir fill gagn för svenskt jordbruk. Överläggningen var härmed avslutad. 9 §Svar på fråga 1985/86:421 om regeringsöverläggningar med kommunerna iekonomiska frågor har frågat mig om regeringeninte längre är intresserad av aft överlägga med företrädare för kommunerna ochlandstingen om ekonomiska frågor som ytterst berör nivån på den kommunalautdebiteringen eller omfattningen av det kommunala serviceutbudet. Jag anser, i likhet med , aff def ärangeläget atf regeringen har kontakt med företrädare för kommun- ochlandstingsförbunden i frågor som rör statens och kommunsektorns gemensammaekonomiska angelägenheter. Sädana diskussioner har en betydelse för atf skapaömsesidig förståelse för den statliga resp, kommunala sektorns specifikaproblem och kan leda fill en, från samhällsekonomisk synpunkt, rimligresursavvägning mellan de båda samhällssektorerna. Jag vill erinra om atf jaginför budgetpropositionen hade sådana överläggningar. Jag har ocksä införkomplefferingsproposifionen inbjudit företrädare för kommun- ochlands-tingsförbunden fill överläggning, 31 (): Tack för svaret! Jag ställde denna fräga när regeringen lade fram förslagom höjt kommunalt grundavdrag, Def gäller ett rätt stort belopp som berörkommunerna, och såvitt jag vef hade det då inte förekommit någraöverläggningar. Jag försfär nu aff def var en engångsföreteelse, och jag tackaralltså för svaret. Överläggningen var härmed avslutad. Om regeringsöverläggningar med kommunerna i ekonomiskafrågor Om åtgärder mot illegal kreaturshandel 10§ Svar på fråga 1985/86:428 om åtgärder mot illegal kreaturshandel Jag vill först framhålla att de problem somAgne far upp i sin fräga redan har föranlett ätgärder frän regeringenssida. För att förbättra skattekontrollen vid handeln med kreatur föreslogs i enproposifion (prop, 1982/83:105) att taxeringslagens regler omskyldighet aft lämna kontrolluppgifter skulle ändras. En enig riksdag beslutadei enlighet med propositionen atf slakteriernas konfrolluppgiftsskyldighefskulle omfatta även sådana ersättningar som betalades till bokföringsplikfigakreaturshandlare (1982/83:49, rskr, 346), Skyldigheten att lämnakontrolluppgifter omfattade tidigare bara ersättningar som betalades direktfill producenterna. Avsikten med ändringen var atf motverka atfkreaturshandlarnas ställning som mellanled mellan producenterna ochslakterierna utnyttjades i skatteundandragande syfte, I den lagrådsremiss som föregick proposifionen fannsdessutom ett förslag om aff slakterierna skulle kunna avkrävas uppgifter ocksåom vilka producenter som kreaturshandlarna i sin tur hade gjort sina inköpfrån. Prot.1985/86:107 anmälde vissa betänkligheter av principiell och prakfisk artmot detta förslag. 3 april1986 I det läget inskränktes förslaget iproposifionen till aff avse skyldighet att Om införande av avgift vid sparande på bankkonto lämnakontrolluppgift beträffande kreaturshandlarna. Redan den ändringen kunde antasförsvåra skatteundandragande i producentledet, och därför ansåg jag att manfills vidare borde avvakta med ytterligare kontrollåtgärder. Om det nuförhåller sig så som säger, att den illegala kreaturshandeln ändåhar ökat, kan det givetvis finnas anledning att på nytt överväga frågan. Jagvill då nämna att en allmän översyn av kontrollfrågorna på skatteområdet skerinom utredningen om säkerhetsåtgärder m.m, i skatteprocessen. Utredningenväntas överlämna sitt slutbetänkande, och det blir då tillfälle atfi eff större sammanhang ta ställning fill inriktningen och omfattningen avskattemyndigheternas kontrollverksamhet. Då inte har fillfälle att närvara medger jagatt får ta emot svaret. 34 LENNÄRT BRUNANDER (c): Jag tackarfinansministern för svaret. Bakgrunden till fräga är ju den oro sområder när det gäller den illegala kreafurshandeln och den verksamhet somdärvidlag bedrivs. gjorde en studie för att undersökaomfattningen och försöka avgöra på vilket sätt man kunde åstadkommaförbättringar. Rådet lade också fram förslag. Den här verksamheten har, som skriver i sinfråga, ökat. Detta har flera orsaker, bl. a. att subventionerna på kött -alltså mafsubvenfionerna - drogs ner, vilket gjorde det mer attraktivt atfhandla på def här oseriösa sättet. Av svaret aff döma har finansministern och regeringen vidtagitåtgärder i den riktning som föreslog, och det är jutillfredsställande. Svaret antyder också aft finansministern har för avsiktatf hålla frågan under uppsikt. Det tycker jag är positivt, och det bör -såvitt jag förstår - leda till aft de åtgärder som behövs kommer aff vidtas. Jag måste säga atf jag är tillfredsställd med def svar somfinansministern givit, och jag hoppas att regeringen också kommer aff läggafram de förslag som kan erfordras i defta sammanhang. Överläggningenvar härmed avslutad. 11 § Svarpå fråga 1985/86:429 om införande av avgift vid sparande på bankkonto 35 Finansminister : Herr talman!Svaret på frågan är nej. 36 iMalmö (m); Jag tackarför svaret. Defborde kunna anses vara ett bra svar, som är klart och koncist. Men i Sverigefinns def ju miljontals människor som pä nägot sätt är involverade iakfieägande, och jag är inte säker på att de litar på finansrriinistern. Dethar ju hänt att finansministern sagt en sak och gjort någothelt annat. ISverige sparar människor pengar på många olika sätt. HundratusentalsLO-medlemmar sparar pengar i aktier. För dem handlar det inte om att ägaföretag - för dem handlar def om att kunna spara sina pengar. Dessa människorskall alltså nu bestraffas med en avgift när de köper och säljer en aktie.Något motsvarande gäller infe för dem som sparar på bankkonto, och det är bra.Men förhållandet borde vara detsamma för dem som sparar i aktier. Jagförstår aft statsrådet inte föreslagit detfa därför aff han trott att det varbra, utan han har gjort det på grund av aff det i detta sammanhang varit upprorrunt om i . Så gör statsrådet på det här sättet för att kunna lugnaopinionen. Men statsrådet vet ju att aktiesparande, aktieköp och löneutvecklinginfe har med varandra att göra - dessa fing ligger långt frän varandra. Medtanke på det kurage som statsrådet påstås ha borde han även i detta fall hakunnat tala om hur det förhåller sig och atf def rör sig om eft spel förgalleriet. Det är, herr talman, fräga om kvalificerad skuggboxning. Omförsäljningenav Bryggerier A B Överläggningenvar härmed avslutad. 12 § Svar påfrågorna 1985/86:441 och 442 om försäljningen av