prot · G909146 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:146 1 i; till styrelsen för Stiftelsen Företogs val av sex ledamöter jämtepersonliga suppleanter samt ordförande i styrelsen för Stiftelsen . 1 (): består av elva ledamöter, valda för av . Styrelsenförnyas successivt med val den ena gången av sex ledamöter ochföljande gång av fem ledamöter. står sex ledamöter jämte personliga suppleanter i turatt avgå. Valberedningen har efter föreskrivet samråd enhälligt godkänt engemensam lista av utseende som framgår av en till kammarens ledamöter utdeladpromemoria. Valberedningen har också att föreslå ny ordförande istyrelsen efter , vars mandattid nu utgår. Valberedningenföreslår enhälligt att utses till ordförande. 1 egenskap av ordförande i valberedningen ber jag att tillherr talmannen få överlämna den gemensamma listan. Den avlämnade gemensamma listan upplästes av talmannen ochgodkändes av kammaren, varvid befanns att följande personer, vilkas namn i härangiven ordning upptagits på listan, valts för tiden från valet till dess nyttval förrättats under sjätte året härefter. Prot.1985/86:146 professor Tillordförande utsågs professor . 2 § Justerades protokollen för den 12 innevarande månad. 3 § Föredrogs men bordlades äter Konstitutionsutskottetsbetänkande /86:27 betänkande 1985/86:30Arbetsmarknadsutskottets betänkande 1985/86:13 4 § Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande /86:25 om granskning av statsrådens tjänsteutövning ochregeringsärendenas handläggning. Dechargedebatten uppdelas i fleraavsnitt. Varje avsnitt behandlas som ett självständigt ärende, och talarlistanför de olika avsnitten kan alltså utökas med ytterligare talare. Då alla underett avsnitt anmälda talare haft ordet övergår kammaren till attdebattera nästa avsnitt. Voteringarna äger rum i ett sammanhang sedan samtligaavsnitt slutdebatterats. Beträffande avsnittetGranskningsarbetets inriktning, m.m. har ordet begärts av . Granskn i ngsar betets inriktning, m. m. 3ANDERS (): 1 samband med publiceringen avkonstitutionsutskottets granskningsbetänkande startar ofta en debatt imassmedia om granskningens syfte. Skall denna uteslutande ägnas åt att försökahitta formella felaktigheter eller har granskningen ett vidare syfte? Såväl grundlagstexten som dess förarbeten ger klart beskedom att granskningen har ett vidare syfte än sökandet efter rent formellafelaktigheter. Praxis ger också klart belägg för detta. Det har hävdats, herr talman, att den borgerligaoppositionen har utnyttjat ta uppvad man kallar för "politiskt intressanta" ärenden. Jag har svårt attförstå det berättigade i denna kritik. Den skulle, om den godtogs, innebära atten rad uppmärksammade händelser, t. ex. Bahr-. Bildt-, Ferm-, Hesselö-,Rainer- och Bodströmaffärerna, inte skulle ha blivit föremål förkonstitutionell sransk- ning.Detta hade varit orimligt utifrån det syfte som granskningsinstitutet har. Tvärtom finns det anledning att understryka attkonstitutionsutskottet har en unik roll att spela i dessa sammanhang. Utskottethar grundlagsenlig rätt att ta del av hemliga handlingar och kan kallastatstjänstemän till utfrågningar. I utskottets kansli finns en gedigen ochmångårig erfarenhet att handlägga granskningsärenden av skiftande slag.Utskottet har skapat en praxis vad gäller metodik och bedömningar somgaranterar en viss enhetlighet i utslagen som knappast skulle existera om t.ex. varje riksdagsutskott gjorde en granskning på sitt fackområde. Om man gör en genomgång av anmälda granskningsärendenunder enkammarriksdagen, alltså , visar det sig att det inteföreligger någon skillnad i typ av anmälningar frän den borgerliga resp. densocialdemokratiska oppositionen. Den lista som upprättats inom utskottetskansli ger alltså inte belägg för att någotdera blocket skulle ha varitsärskilt illasinnat i sina anmälningar. Årets granskning innehåller bl. a. någrauppmärksammade skiften på viktiga generaldirektörsposter. Vi skall senare underdagen diskutera dessa frågor mera ingående, men redan nu bör några ord sägas omregeringens utnämningspolitik. Vi har i i princip självständigaämbetsverk. Deras chefer skall vara opolitiska, tillsatta på sakliga grunder.Generaldirektörer skall inte behöva bytas ut vid regimskiften, de skall kunnaarbeta under regeringar av olika politisk färg. Detta system har skapat en tradition med oberoende ochskickliga ämbetsmän. De har åtnjutit respekt både hos den politiska makten ochhos allmänheten. Detta har varit en styrka för vårt land. Vi har aldrig somi andra länder haft för regel att byta ut hela administrationen vid ettregeringsskifte. Vi har också ett förbud mot ministerstyre i vårt land. Detinnebär att ett statsråd inte kan ge direktiv direkt till ämbetsverken ienskilda frågor. Skall sådana ges är det regeringen som sådan som utfärdar demi fastställda former. Detta är en viktig princip. Den syftar till att skapaordning och reda i förvaltningen, den skyddar mot godtycke, den stärkerämbetsverkens och ämbetsmännens integritet. Den utgör en viktig del av vårrättsstat. har den socialdemokratiska regeringen, särskilt sedanhöstens val, brutit med grundläggande regler och traditioner på detta område.Vi har fått uppleva en kraftig politisering av bl, a,generaldirektörsutnämningarna. Den har tagit sig sådana former att det ärviktigt att här och beröra frågan. Regeringen har funnit för gott att utnyttjaregeringsmakten till en massiv belöning av partivänner. Det är nästan barasocialdemokrater som befunnits lämpliga och värdiga att bli generaldirektörer.Obekväma icke socialdemokrater har till på köpet tvingats bort från sinageneraldirektörsposter. Det finns anledning att här nämna namn: ,. , , , , är några färska exempel på sådana utnämningar. Att dei några fall inte har kunnat tillträda spelar mindre roll i sammanhanget. Menäven på andra områden lyckas man belöna de sina: . Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets inriktning, m. m. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets inriktning, m. m. Sundströmoch , för att ta några uppmärksammade nybesättning-ar under senaretid. Detta är utmanande; inte att duktiga politiker utnämns -det finns ingen anledning att utestänga denna grupp från arbeten av aktuelltslag om erforderliga kvalifikationer finns. De erfarenheter och kunskaper somen lång gärning i det politiska livet för med sig skall självfallet inteunderskattas utan tillvaratas. Nej, det finns i stället anledning att reagera mot attregeringen i sin politiska enögdhet bara kan hitta dessakvalifikationer hos socialdemokratiska politiker. Att så skulle vara falletutmanar alla matematiska sannolikhetskalkyler. Det går verkligen inte att göratrovärdigt att kvalificerade generaldirektörsämnen bara finns hossocialdemokraterna. Detta är naturligtvis en förolämpning mot den hälft avsvenska folket som inte har socialdemokratiska sympatier. Regeringsinnehavetinnebär inte bara makt utan också ansvar. Regeringen i en demokrati är inteuteslutande till för den del av folket som stöder den i val. Också andra mästei en rättsstat känna att regeringen tar sitt ansvar även när det gälleropartiskheten. Vad regeringen nu bidrar till att skapa ärett slagsamerikanskt system, där man byter administration varje gång det blirregeringsskifte. Jag beklagar denna utveckling, men den blir en ofrånkomligkonsekvens av den massiva politisering av generaldirektörstjänsterna som nuhåller på att genomföras. En framtida borgerlig regering kan rimligtvis inte behövabehålla generaldirektörer som är utsedda på i första hand sinasocialdemokratiska meriter. En konsekvens av det skedda blir att bestämmelsernaför generaldirektörernas förordnanden måste anpassas så att skiften kan skemed anledning av regimskiften. Det innebär bl, a, att verksledningskommitténsförslag i den utformning det nu har knappast kan läggas till grund för ettriksdagsbeslut. Det förtjänar noteras att två av de anmäldaärendena inte finns med i betänkandet. Det gäller dels dens, k, Harvardaffärensom dragits tillbaka, dels det av regeringen medgivna tryckfrihetsåtalet motSvenska , Beträffande det senare har utskottet gjort bedömningen först skall avvakta dom i målet, även om utskottet naturligtvis inte haratt ta ställning till domens innehåll. Oavsett utgången i tryckfrihetsmåletfinns det dock anledning att återkomma till regeringens handläggning avärendet, och frågan återkommer alltså vid nästa års dechargegranskning. Mordet på har skakat hela vårtland. Fördömandena av det politiska våldet har varit enstämmiga. Det finnsinte några delade uppfattningar i om att fördöma det som hände den 28februari. Utskottet har gjort en kort granskning av händelserna frånkonstitutionell synpunkt och avser att mer i detalj återkomma till deolika spörsmål som mordet på landets statsminister gav upphov till. I är finnsdet bara en kortare redogörelse för vissa av de inträffade händelserna. Det finns emellertid redan nu anledning att knyta an tillutskottets påbörjade granskning av händelserna i samband med mordet pä OlofPalme. Det som i första hand väcker frågor är roll ispaningarna efter mördare. I polisens ledningsgrupp finns en representant förjustitiedepartementet. Hans uppgift är uppenbarligen att följa polisens arbeteoch rapportera vidare Om han har ytterligare uppgifter är oklart. Vi vet genom massmedia att statssekreteraren ijustitiedepartementet har haft kontakt med såväl den ansvarige åklagaren sommed polisledningen i spaningsarbetet. Han har sedan rapporterat vidare direkttill justitieministern. Denne har i sin tur kallat till möte påjustitiedepartementet med polismästare , chefsåklagare , G.Svensson och riksåklagare . Uppenbarligen har detta möte påverkathandläggningen av utredningen. Det borde vara självklart att yttersta försiktighetiakttas av i vad gäller brottsutredningar.Rättssäkerheten kräver detta. Det är angeläget att justitieministerns roll isammanhanget blir belyst. Jag förutsätter att i sin granskningav ärendet kallar justitieministern och övriga berörda till utfrågning. Det ärviktigt att korten läggs på bordet. Jag vill understryka roll här. Demånga frågor som tornar upp sig kring handläggning avärendet är i vissa avseenden mer en sak för än för enkommission. Bådas granskning behövs, men det finns skillnader, och bör finnasskillnader, i arbetsinriktningen. har enligt grundlagenspeciella uppgifter som måste fullföljas i vad gäller efterspelet till denunika händelse som mordet på utgör. Redan tidigt efter mordet krävdestillsättandet av en . Utvecklingen hade visat detberättigade i detta krav. Man kan beklaga, inte minst frånkonstitutionsutskottets utgångspunkter, att tillsättandet har dragit ut påtiden och att besked och motbesked från regeringens sida har korsat varandra.Det finns i vad gäller handläggningen av ärendet anledning att rikta kritik motregeringen. måste en sådan här kommission tillsättas snabbt. Detfinns då anledning att säga några ord, inte minst utifrån de värden somutskottet har att bevaka. Utredningen måste vara parlamentariskt sammansatt.Parlamentarikerna måste vara med redan från början. Någon inledandejuristkommission kan inte accepteras. Lika litet kan tanken på en parlamentarisk referensgruppgodtas. Det är stötande att möjligheten till politisk insyn skall begränsastill bara en referensgrupp. Parlamentarikerna skall ingå somfullvärdiga-medlemmar i kommissionen redan från början. Om - och jag understryker om, herr talman, för det harvarit svårt att fä klarhet - de uppgifter i massmedia är korrekta som talar omen parlamentarisk referensgrupp som t.o.m. skulle kopplas in först tillhösten, är detta allvarligt. Det visar i sä fall en ovilja från regeringenssida att visa den öppenhet som kan krävas i en så pass viktig fråga som det härhandlar om. Regeringen bidrar, om den begränsar eller senareläggerparlamentarikerinflytandet och parlamentarikerinsynen, till att ökaosäkerheten och misstron i vad gäller handläggningen av jakten på , i stället för att räta ut de frågetecken som onekligen finns. Just nu pågår partiledaröverläggningar. Man kan hoppas att Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskn ingsarbetets inriktning, m. m.. Granskning av statsrådens tjänsteutövning Granskningsarbetets inriktning, m. m. enighetkan nås för det första i vad gäller kommissionens sammansättning, för det andrai vad gäller uppdragets omfattning, för det tredje i vad gäller tidsplanen förutredningens arbete och för det fjärde i vad gäller vilka befogenheter somutredningen skall ha och vilka resurser som skall ställas till dess förfogande. Det finns anledning förkonstitutionsutskottet att återkomma i ärendet. Det är att hoppas attutskottet under det kommande arbetsåret ägnar all den tid och kraft som behövsför att bilden skall klarna i vad gäller handläggningen av en händelse somupprört hela vårt land. 4 (): Jag skall hålla mig till det som vi skall behandlahär , nämligen den granskning som har genomfört avregeringens fögderi bakåt i tiden. Partiledarna har, som nämnts, just nuöverläggningar, bl, a, på initiativ, om hur en kommission meduppgift att granska vad som har skett i utredningen efter inordet på se ut, "Det är inget särskilt , va'?" frågade enjournalist mig när presenterade åretsgranskningsrapport vid en presskonferens. Jag förstod att hon drog den slutsatsenav att det inte har varit samma mediabelägring av konstitutionsutskottetssammanträdesrum vid utskottsutfrågningarna som . Personcirkus ochslammer i dörrar tycks vara avgörande för bedömningen av om det är någotviktigt som har sysslat med. Jag har deltagit i granskningen, och jagtycker att det är ett mycket seriöst och omfattande arbete som ledamöter ochtjänstemän utför. Jag gick in i det här jobbet med en ambition att vara såobjektiv som möjligt. I mina öron ringde den allmänna kritiken av attkonstitutionsutskottets ledamöter bara ser till sin egen partitillhörighet,att regeringspartierna försvarar regeringen och att den borgerligaoppositionens enda målsättning är att fälla regeringen. Jag tycker efter det här första året att den kritiken integer en helt sann bild. Här finns på flera punkter en gemensam kritik avregeringens handläggning av olika frågor. Det finns också reservationer medolika partikonstellationer över blockgränserna. På några punkter framförs enmjuk kritik från majoritetens sida och en rakare och klarare men i sak likadankritik från reservanterna. Det är naturligt att intresset är större i de frågor därdet finns reservationer, men det vore fel att inte lyfta fram ställningstagandensom är gemensamma för alla partier. När det gäller de frågorna bör man kunnautgå ifrån att regeringen läser påpekandena extra noga. Jag har gått igenom hela betänkandet och kommit fram tillatt det på ca 20 punkter finns enhälliga påpekanden från utskottet medsynpunkter på regeringens handläggning. Graden av kritik eller uppmaning tillregeringen att göra annorlunda varierar. När det gäller tidpunkten för avlämnande av propositionertill är det, uttryckt på vanlig svenska, inget annat än enutskällning utskottet består regeringen med. Under en enda vecka i början avnovember 1984 gödslade regeringenriksdagen med 37 propositioner. Det blev i genomsnitt 12 per riksniötesdag.Under tre veckor damp det ner 56 propositioner. Det innebaratt av vårens propositioner lämnades av vårens arbetstid. Att massmedierna med en sådan anhopning av propositionerskulle ha någon rimlig chans att informera medborgarna om vad som försiggår iSveriges riksdag är tämligen uteslutet. Arbetsförhållandena blir olidliga förpartikanslier, utskottspersonal, kammarkansli och. sist men inte minst, förfolkets valda ombud. Undra på att det blir kritik över att vi inte riktigt harkontroll över vad vi sysslar med! Utskottet konstaterar att detta kan tolererasoch hotar med att skjuta över behandlingen av propositioner till nästa riksmöteoch att förlänga tiden för motionsskrivande. Det blir inte bättre av att regeringar av olika kulörbetett sig likadant. Det som förvånar en nybliven riksdagsman är att de somvarit riksdagsmän och blir statsråd inte tar med sig sin lärdom in iregeringskansliet och gör något åt saken. I vanlig ordning, sade en luttrad uttskottsledamot.kritiseras att lagar och förordningar publiceras . Hur skall enlaglydig medborgare kunna rätta sig efter gällande regler, när lagenoffentliggörs i efter det att den harträtt i kraft? Jag undanber mig för min del att"i vanlig ordning" behöva kritisera regeringen på den här punktenockså . Regeringen har slarvat bort beslut om 100miljoner mer till glesbygden för regionala utvecklingsinsatser. Det gick alldeles för fort med fastställelse av en mycketkontroversiell stadsplan i . Det är angeläget att statsrådet ägnar mer tid årbesvärsärendena från invandrare, så att den långa kön minskar. Propositioner måste skrivas så tydligt att riksdag ochregering själva känner till om de har inrättat ett dataregister eller inte -det gäller de s. k. statsmaktsregistren. I stället för vanliga statliga kommittér finns det viktigainterna arbetsgrupper, råd och delegationer inom . Många avdem finns inte registrerade någonstans. Detta måste ske. Regeringen får inte strunta i att motivera varför en laginte har granskats av lagrådet. Detta, herr talman, var en mycket kortfattad redovisningav 6 exempel på de ca 20 påpekanden som utskottet har gjort i full enighet. Sedan återstår några frågor där vi från harkänt oss tvingade att reservera oss. Vi har gjort det efter moget övervägandeoch efter många och långa diskussioner inom och utom vår utskottsgrupp. I någotfall har vi t.o.m, hämtat inspiration hos socialdemokratiska riksdagsmän. Jag vill särskilt framhålla våra reservationer omdatafrågorna, och underskottet i spannmålshandeln samtflyktingarna via och krigsmaterielfrågorna. Att det inte gått attfå en majoritet bakom kritiken tror jag i de tre första fallen beror på ettåterfall i ett överdrivet nit från socialdemokraterna att försvara regeringen.När det gäller Prot, 1985/86:146 Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets inriktning, m. m. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets inriktning, m. m. flyktingarnafrån DDR erkänner visserligen utskottet indirekt att regeringens handlandefått olämpliga konsekvenser, men det sker mycket inlindat och försiktigt.Slutligen vad angår statsrådet piruetter i vapenexporten tillIndonesien tror jag att orsaken är att frågan kom upp så sent och attkännedomen om lagstiftningen var begränsad inom utskottet. Mer om detta senarei dag. anser jag, nu av egen erfarenhet, att öppnautskottsförhör skulle höja intresset för och kvaliteten på granskningen avregeringens fögderi. Jag yrkar utan motivering bifall till reservation nr 1. AnL 5Tredje vice talman (); Jag skall i likhet med ochtill skillnad från i huvudsak hålla mig till de granskningsfrågorsom är aktuella i det granskningsbetänkande som ligger på bord.Anders räknade ju upp en hel del av de ärenden som utskottet kan haanledning att ägna sig åt under kommande granskning. Den lista som han angav påviktiga frågor skulle kunna kompletteras. Jag tänker då bl. a. på detgranskningsärende som har anmälts av om regeringens agerande medanledning av kärnkraftsolyckan i . Det är väl riktigt att vi i är inte har haft några ärendensom har gett riktigt samma genomslag i massmedia som vissa ärenden under deallra . Det skall ju speciella dimensioner till för att massmediaskall orka med att referera viktiga frågor som handläggs här i . Man kanväl allmänt säga att det kan vara ett hälsotecken att vi inte har ärenden avsamma sensationella karaktär som . Regeringen har inte gjort riktigtsamma krumsprång som under tidigare är. Jag har tidigare från denna talarstol hafttillfälle att uttrycka min uppskattning av konstitutionsutskottetsgranskningsarbete. Det är mycket gedigna insatser som görs, inte minst frånutskottets kansli. De många förhör som vi har med olika personer ochpubliceringen av referaten av dessa genomgångar ger värdefulla upplysningartill och till allmänheten, upplysningar som inte skulle komma fram påannat sätt. Sedan brukar jag också tillägga att jag tror att den allraviktigaste funktionen av utskottets granskning är den preventiva effekten. Manvet i kanslihuset på alla nivåer att det finns ett organ i som harögonen på vad som händer och att det finns ett organ i som har mycketvittgående befogenheter när det gäller att ta fram material. Detta tror jag ärav mycket stort värde. Man har ju en känsla av, utan att ha några särskldavetenskapliga belägg för detta, att det politiska arbetet i vårt land heltallmänt och även på regeringsnivå är betydligt öppnare och hederligare än påmånga andra håll. Riktigt stora skandaler av den karaktär som förekommitutomlands har vi förskonats ifrån. Jag tror att just utskottets granskning ärav ett visst värde när det gäller att förhindra att man "gårtvärsöver" i allt för stor utsträckning inom . Jag hade tänkt att i detta inledningsanförande uppejiällamig något vid i huvudsak tre frågor, som jag tycker är av principielltintresse. Det gäller normgivningsmaktens fördelning, lagrådet och beredningenav regeringsärenden samt principerna för ämbetsverkens självständighet - ochdärmed 1 vad gäller normgivningsmakten ligger lagstiftningsrättenhos , men genom bemyndiganden av olika slag kan också ge regeringenganska vittgående befogenheter. Regeringen i sin tur överlåter ytterligare, kanman säga, en del av normgivningen till ämbetsverk genom rätten att utfärdatillämpningsföreskrifter av olika slag. Ett par intressanta principiella frågeställningar liggerinbakade i detta förfaringssätt. Man kan naturligtvis säga att det finns enrisk föratt avhänder sig alltför mycket i alltför viktiga frågor tillregeringen. Man kan också säga att överblickbarheten över vad som blir avregeringens intentioner blir dålig när lagstiftningen hanteras på detta sätt.Vi har från sida tagit upp dessa frågor i en partimotion, som kommeratt behandlas i annat sammanhang. Vår slutsats är att i princip böreftersträva att återta en större del av den reella normgivningsmakten och pådet sättet reducera utrymmet för såväl regeringens som ämbetsverkens reellanormgivning. En effekt av den ordning som vi har är alltså attöverblickbarheten blir dålig och att återförandet till av kunskaperom vad som blir av de intentioner som vi har haft här i försvåras.Det är egentligen ganska uppseendeväckande att vi inte har någon samladöverblick över de bemyndiganden som har gett regeringen och vad somhar blivit av dem, I en partimotion från har vi krävt att manåtminstone skall få ett ordentligt register över i vilken utsträckning och påvad sätt har avhänt sig normgivningsmakten. Jag tror att det skullevara bra om själv i fortsättningen är mer uppmärksam på dessa frågor.Det lämpliga vore naturligtvis att man utskottsvis förde denna typ av registeröver vilka bemyndiganden som görs. har ett arbete kommit i gång iregeringskansliet, efter det att vi började ta upp den här frågan fräncenterns sida. Syftet är att man skall försöka få till stånd en registrering,så att vi åtminstone vet vad vi har lämnat ifrån oss i . Jag tyckeratt det är mycket viktigt att följer dessa frågor, och det hoppas jagatt vi kan göra fortsättningsvis i utskottet. Lagrådet fyller en viktig funktion ilagstiftningsproceduren. då vi hade annan majoritet här iriksdagen vidgade vi lagrådets befogenheter. Fr, o, m. den 1 januari 1980gäller att lagrådet i princip skall granska alla viktiga lagförslag som gårtill . Detta har visat sig vara en viktig reform ur olika aspekter.Lagstiftningsarbetet mal på med ganska stor hastighet. Det är mycket nyttigtatt det finns en oberoende instans som, innan propositionerna läggs fram förriksdagen, ser på lagstiftningsprodukten ur strikt juridisk synpunkt - och serhur lagstiftningsförslaget förhåller sig till grundlag. Europakonventioner ochandra konventioner som har anslutit sig till. Det har också visat sig att de yttranden som lagrådetavger är av stort värde vid behandling av olika frågor.