prot · G90912 · 1985-12-31 00:00:00 — efter riksdagsbeslutet om att avveckla bidraget tillfärdigutbildningsåret kom TCO med ett förslag, som egentligen innebär attfärdigutbildningsåret skall återföras - fast det kallas inskolningsår. var mycket positiv och sade att "förslaget bör prövassnabbt". Det skall bli intressant att se hur den nye utbildningsministernhanterar det här förslaget. En annan fråga som bör uppmärksammas är bristen påbehöriga lärare inom industri- och hantverkssektorn. Denna brist är så påtagligatt vissa utbildningar helt enkelt inte kunnat komma till stånd. Problemetkänns igen även från AMU och vissa högskoleutbildningar. Orsakerna är naturligtvis många. De borttagnautbildningsarvodena har inneburit att det är svårt attnyrekrytera lärare. Det ger inte heller någon särskilt hög status attvara yrkeslärare, och vår förmåga att konkurrera med det privata näringslivetnär det gäller löner är inte mycket att skryta med. Vi politiker skall ju vara försiktiga med att uttala oss ifrågor som rör löner och anställningsvillkor, men som ansvariga skolpolitikerkan vi inte stå passiva och se på när våra bästa lärarkrafter försvinner. Jagtröstar mig med att det inom näringslivet också finns en insikt om att detta ärett gemensamt problem. Ingen kan begära att skolan skall kunna svara för enförstklassig yrkesutbildning om skolan dräneräs på de bästalärarkrafterna. Vi måste pröva möjligheterna till ett utvidgat samarbete,som också kan innebära gemensamt utnyttjande av personal. Detta skulle i sintur kunna hjälpa skolan att klara en del mycket besvärligafortbildningsproblem, som kunskaperna om skolan och skolans speciellavillkor skulle öka ute i industrin. Som framgått står gymnasieskolan inför enlång rad olösta problem. pågår ett intensivt utvecklingsarbete föratt anpassa utbildningsutbudet både till elevernas önskemål och tillarbetsmarknadens behov. I det arbetet behöver alla goda krafter samarbeta föratt skapa en gymnasieskola för alla. Prot, 1985/86:12 79GEORG (): Jag lade märke till att i debatten sade att det socialdemokratiska välfärdssamhället är hårtoch kallt. Jag tycker att det var en djupt orättvis karakteristik. Jag villpeka på att en viktig 9 protokoll 1985/86:11-12 Prot,1985/86:12 del avvälfärdssamhället bärs upp av den väl utbyggda utbildningsverksamhet somerbjuds i vårt samhälle. Vi har en grundskola för alla. Gymnasieskolan närpraktiskt taget alla ungdomar , och vårt mål är att mycket snabbtbygga ut gymnasieskolan så att alla skall kunna beredasplats. Folkbildningen har stor omfattning, inom studieförbund ochfolkhögskolor. Den kommunala vuxenutbildningen och arbetsmarknadsutbildningenger tusentals människor i vårt land chans till en ny start i livet. Påhögskolan gör vi en satsning som är större . Dessa mycket betydande insatser på utbildningens område ärav oskattbart värde för enskilda individers utveckling. Utbildning kan skapa framtidstro. Utbildning föder självkänsla, denbryter vanmakten. Utbildning är av avgörande betydelse för hela samhälletsutveckling, den kan medverka till att göra framtiden möjlig. Vi har enkvalitativt hög standard i vårt utbildningssamhälle. När vi socialdemokrater slår vakt om välfärdssamhälletinnefattar vi också utbildningen i dess olika former. Jag vill påminna om dennyligen utkämpade valrörelsen, som i hög grad, framför allt från ,innebar attack mot den offentliga sektorn, mot välfärdssamhället. Jag hade dåanledning att. och jag vill göra det nu också, påminna om attutbildningsområdet är en mycket stor del av denna offentliga sektor. Hade demoderata attackerna, med bistånd av och , lyckats, hade detinneburit ett allvarligt hot också mot utbildningsområdet. Jag vill särskilt säga några ord om vuxenutbildningen. Detär den del av utbildningssektorn som lätt hamnar i skuggan i de s. k. storadebatterna. Det är kanske därför moderata samlingspartiet har riktat dehårdaste attackerna mot vuxenutbildning. har till regeringen överlämnats ett betänkande omvuxenutbildningens effekter. Utredaren konstaterar att reformernainom vuxenutbildningen har nått den eftersträvade effekten sä till vida attallt fler söker sig till utbildningen. Däremot har vuxenutbildningen inte varitlika framgångsrik när det gällt att minska utbildningsklyftorna. Tyvärr är detså att vuxna med kort utbildning i mindre utsträckning än högutbildade sökersig till vuxenutbildningen. De som är är svårare att nå. Degeografiska skillnaderna är påtagliga. Vuxna i storstäder är mer benägna attdelta i utbildning än vuxna i glesbygder. Ett glädjande inslag i utredningensrapport är emellertid att vuxenutbildningen i hög grad haft betydelse för kvinnorna.De är i majoritet inom vuxenutbildningen. En slutsats man bör dra av den här utredningen är attytterligare ansträngningar måste göras för att med vuxenutbildningen överbryggautbildningsklyftorna. Utbildningens jämlikhetsskapande syfte måste lyftas framännu mycket starkare . Det är angeläget att ägna vuxenutbildnings frågornasärskild uppmärksamhet . Så några kommentarer till de inlägg som är gjorda i dethär avsnittet av debatten. Per ömkar sig över de socialdemokratiska såren. Jagundrar om det inte ändå är så att har störst bekymmer med attomhulda och plåstra om sina egna sär efter valrörelsen. Av inlägg kan jag konstatera: från moderaternaintet nytt på utbildningens område. Det var en uppräkning av kända och oftaupprepade ståndpunkter. Man skulle kunna sammanfatta dem så att om dessa kravskulle genomföras skulle det innebära en återgång till en ordning som vi hadeför några decennier sedan, till den gamla skolan som Per än en gångmålar upp och försöker göra till ett lockande alternativ. Per talade om hönor och ägg och socialdemokratin med tal om revolution. Jag vet inte om det finns någon gemensamnämnare i de båda attackerna mot den socialdemokratiska utbildningspolitiken. Per försöker analysera kunskapsinhämtande ochfostran. Låt mig bara konstatera att som alltid när Per talar om dettaär det fostran som skjuts i bakgrunden, och fostrande uppgift blirnågonting som Per tror kommer av sig självt, om man bara trummar på medfaktainhämtande i de enskilda ämnena. Om betyg sade Per en intressant sak. Han tyckte attdet var viktigt att skolan ger besked till eleverna om hur arbetet i skolanutvecklas. Det tycker jag också. Det är väldigt viktigt att man ger detkontinuerligt och i nära kontakt mellan föräldrar och lärare. Men jag trorfaktiskt att betygen i den form som Per talar om dem är ett ganskatrubbigt och dåligt instrument. Då är det bättre med den direktkontakt somfaktiskt läroplanen påbjuder mellan lärare och elev. När Per talar om ämnesindelningen och konstateraratt nu buntas NO- och SO-blocken ihop vet jag inte riktigt vad det är hantänker på. Läroplanenär ju inte förändrad, och den är antagen under bredenighet. Den bygger på en samverkan mellan ämneskombinationerna i naturorienterandeoch samhällsorienterande ämnen. Jag har haft rätt mycket kontakt med pedagoger,och jag tror mig kunna göra det påståendet att när Per talar om viktenav att hålla ämnena isär och förmenar skolan en ämnesöver-gripande utbildningvisar han sig vara en mycket dålig pedagog. skolstart talar Per om. Vid ålderskall barnen börja skolan. Jag vill fråga; När skall de sluta skolan? När harde fullgjort ? Innebär en tidigare skolstart att vi skall ha entioårig grundskola? Eller gäller det bara att flytta ner skolgången så att manbörjar och slutar ? Det tror jag vore enpedagogiskt och ur utvecklingssynpunkt dålig metod. vill göra rent hus med socialdemokratiskadoktriner, och så upphöjer hon till en socialdemokratisk doktrin att alla barnskall göra samma sak . Det är helt fel - det stämmer inte alls med vårsyn på skolan och de undervisningsmetoder man enligt vår mening skall tillämpa. Jag vill till bara ställa frågan: Hurmycket resurser är nu berett att satsa på ? Jag noteraratt det skall vara en skola där man har flera lärare, mindre klasser, flera småskolor. Det är mycket kostnadskrävande reformer. Jag frågar faktiskt på fulltallvar hur det egentligen är med matematiken i skolpolitik. Till slutligen: Jag vill gärna ge deterkännandet till att man varit pådrivande när det gällt att ökadimensioneringen av gymnasieskolan. Vi har nått en enighet om att snabbt kommafram till en dimensioneringsom medger att alla kan beredas plats. Jag är beredd att medverkatill att ett besked om dimensioneringen för kan lämnassä tidigt som möjligt. 80 PER () replik: började med att bemöta GunnarHök-märk, som enligt hans mening hade hävdat att det socialdemokratiskavälfärdssamhället var hårt och kallt. Jag skall ägna huvuddelen av min replikåt denna fråga, men först bara konstatera att om tyckte sig finnaen gammal skola skisserad i det anförande jag höll här ikammaren måtte han ha varit döv på båda öronen. Och när han tror att det ärbara att fortsätta som med att parallellställa fostran ochkunskapsförmedling för att resultaten skall bli goda välkomnar jag honom ut iverkligheten för att se hur den skolpolitiken lyckas i praktiken. Hårt och kallt är det socialdemokratiska välfärdssamhället- det är en orättvis beskrivning, hävdar . Jag tror inte att detär det, . Låt mig ta några exempel. Det är inget varmt, gott, omtänksamt samhälle som lämnar500 000 av sina 8 miljoner medborgare till att bokstavligen med mössan i nävengå till socialhjälpen för att klara sitt dagliga uppehälle. Det är inget varmt, mänskligt och omtänksamt samhälle somlåter sina medborgare, i allmänhet de svagaste bland oss, fastna i byråkratin ikommuner och stat. För att nämna ett exempel; Det är inget varmt och omtänksamtsamhälle som över huvud taget tillåter att fall av snickaren Hjortbergskaraktär finns och existerar. Det är inget varmt och omtänksamt samhälle som förvägrarbarnfamiljerna en anständig möjlighet att välja barnomsorg så som de självavill alldeles oavsett vilka önskemål politikerna kan tänkas ha. Det är inget varmt och omtänksamt samhälle som, för att taett exempel från skolpolitikens område, accepterar och ser hur mängder avungdomar bokstavligen slås ut ur skolan. Det är inget varmt och omtänksamt samhälle som förvägrarföräldrar och barn möjligheten att välja en skola som de själva tycker är bra,alldeles oavsett politikernas ambitioner och önskemål. oerhört korta replik till den ickenärvarande ger vid handen att socialdemokraterna trots attvalrörelsen är slut inte har förstått vari kritiken mot den socialdemokratiskavälfärdsmodellen faktiskt består. Man skall ha rätt att välja, skall ha rätt att känna att man respekteras som människa. Man skall intebara vara en person som politikerna kan handskas med efter sitt eget huvud. 81 () replik; sade i sitt anförande att vihar en hög kvalitet i vår utbildning. Men det är ju inte sant, vi ser till de internationella undersökningarna för barn och ungdom iungdomsskolan visar det sig att matematikkunskaperna ligger på ungefär sammanivå som i . Vi har bredd i vår utbildning men inte kvalitet. Svenskaungdomar som gått ut gymnasiet blir inte längre antagna till utländska universitetutan Det är därför som vi kämpar för en bättre kvalitet på alla nivåer ivårt utbildningsväsende. En sådan uppnår man bl. a. genom de insatser som jagomnämnde i mitt första anförande. sade vidare att vi hade startat attackermot den offentliga sektorn i valrörelsen. Vi vill inte rasera den offentligasektorn, . Vi vill ha en bättre offentlig sektor. Det uppnår manbl. a. genom att avskaffa monopolet och ge alternativ. Det har vi sett på ettflertal områden. City Akuten är ett sådant exempel inom sjukvården.När detfinns alternativ får monopolen förändra sin verksamhet. Det gällerWaldorfsko-lorna, t. ex. . En lång rad föräldrar har funnit attdessa skolor ger en utbildning som de gärna vill att deras barn skall få, om debara kunde betala avgiften. Dessa skolor får nämligen inte bidrag i sammautsträckning som den offentliga skolan får. På en lång rad punkter tillåts ingaalternativ eller skilda uppfattningar inom skolan, , och det ärdet som vi menar är felet. Alla barn utvecklas inte i samma takt och har intesamma slags begåvning. Därför måste det finnas valmöjligheter. Slutligen till frågan om resurserna. Hur skall vi kunnabetala fler lärare? Ja, det kan inte vara okänt för att vi harmotionerat om detta och talat om varifrån pengarna skall tas, nämligen från dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Arbetslösa lärare kostar ju nästan likamycket som lärare i tjänst. Vi anser att de lärare som har fått en bra ochordentlig utbildning av samhället skall finnas där de gör bäst nytta, dvs. 82LARZ () replik: Jag skall fatta mig kort. Jag tackar GeorgAndersson för beskedet om att det skall komma besked om den ökadedimensioneringen . Jag har förståelse för att GeorgAndersson inte kan vara mer precis än så. är det ingen tid att försitta,varför jag utgår från att det kommer ett klart besked från regeringskanslietinom kort. I mitt inledningsanförande sade jag också att länsskolnämndernajust nu är uppe i planeringsarbetet. Möjligen kan man uttrycka en viss förvåning över att vigång på gång i förväg måste tala om för regeringen hur det skall vara och sedanfå lov vänta innan vi får igenom vår vilja. Det skulle naturligtvisvara enklare om vi direkt kunde fatta besluten, men då skulle det möjligenkunna uppstå en viss tveksamhet om vem som egentligen styr den svenska skolan. 83 () replik; Per flydde ut på det allmänpolitiskafältet och försökte sig pä en lång uppräkning över inslag i vårt samhälle somskulle bevisa att vi lever i ett hårt och kallt samhälle. Jag vidhåller att detför det första är en utomordentligt orättvis karakteristik av det svenskavälfärdssamhället, det folkhem som vi har byggt upp och i så många avseendenhar anledning att vara stolta över. Fördet andra konstaterar jag att detmoderata alternativet på väsentliga punkter är ett hot mot inslag i dettavälfärdssamhälle. Per säger att jag inte har förstått kritiken motvälfärdssamhället. Av valresultatet att döma kan jag konstatera att inte hellersvenska folket i så 10 protokoll 1985/86:11-12 fall harförstått det fina i den moderata politiken. Valet gav ju enbakläxa. Men jag konstaterar sedan att när analyserar valresultatetoch sin egen valrörelse säger de att felet var att de var för tydliga. Det ärmåhända så att svenska folket faktiskt har förstått vilken politik moderaternastår för och därför inte har gett förtroende att bilda regering ochleda det här landet. Det tycker jag är mycket bra även ur skolans synpunkt,eftersom politik i viktiga avseenden skulle ha inneburit attskolans resurser hade minskat. Beträffande kvaliteten hänvisade till dens.k. lEA-undersökningen, som visade att kunskapsnivån i matematik hos elevernai allmän kurs i årskurs 1980 var osedvanligt låg vid en internationelljämförelse. Men det var på detta område och . Allmänt kan mansäga att vi alltid har klarat oss mycket bra vid de internationellajämförelserna på skolområdet. 84PER () replik; Ju fler gånger beger sig upptill talarstolen, desto fler gånger bevisas det att han faktiskt inte harförstått ett kommatecken av vad välfärdsdebatten rör. Jag vill ställa tre konkreta frågor till vilket sätt hotar valet av läkare välfärdssamhället i något slags mänskligbemärkelse? På vilket sätt hotar rätten för föräldrarna att bestämma över sinaegna barns uppfostran genom val av barnomsorgsform välfärdssamhället i dennamänskliga bemärkelse? På vilket sätt hotar möjligheten att välja skola som intedikteras av tjockleken på föräldrarnas plånbok välfärdssamhället i sammabemärkelse? Det var nämligen om dessa ting valrörelsen faktiskthandlade. Sanningen är naturligtvis att socialdemokratin gör andraprioriteringar, som det så vackert heter, än att tillgodose varje enskildmänniskas intresse. På precis denna punkt går den verkliga skiljelinjen mellaner socialdemokrater och oss. När det gäller ekonomin ondgör sig GeorgAndersson över att om skulle få bestämma skulle vi drabbas avnedskärningar på viktiga samhällsområden. Alldeles bortsett från att det endamer konkreta besked vi fick av under hela valrörelsen var atthan för sin del avsåg att spara på sjukvård och skola - osagt emellertid vaddet egentligen handlade om - innebär den strategi anvisar atthan i valet mellan det ena och det andra inte väljer något av dem varigenom hanfaktiskt väljer inflationen. Det enda återstående alternativet, om man vägraratt spara, är nämligen att i stället ta inflationen till hjälp. På vilket sättdetta skulle kunna tänkas stödja de människor i vårt samhälle som har det allrasämst har jag oändligt svårt att begripa. Till slut två mer specifika påpekanden när det gällerskolan. När den nuvarande läroplanen för accepterades motioneradesocialdemokraterna om betygsstrukturen på högstadiet. Då påpekade socialdemokraterna att de för sin del intekunde tänka sig att de ämnen som skulle kunna komma att ingå i detnaturorienterande resp. det samhällsorienterande ämnesblocket fick upplösas isina resp. beståndsdelar. Det varklart besked. Socialdemokraterna eftersträvar att avveckla de ämnen som genomborgerlighetens försorg faktiskt alltjämt finns kvar på högstadiet. Fortfarandesträvar socialdemokratin, detta riksdagsbeslut till trots, i den praktiskapolitiken efter att göra denna traditionella ämnesstruktur omöjlig. Det ärdärför vi riktar kritik mot er i grundläggande kunskapshänseende. Herr talman!Om jag vore , skulle jag inte slå mig för bröstet för attSverige i de internationella kunskapskontrollerna hamnar i mitten av skalan. 85 () replik: När kommenterade kvalitetensade han att det här gällde ett speciellt ämne, matematiken, vid en specielltidpunkt. Visst gjorde det det, men övriga lEA-undersökningar har visat attvisst har vi en bredd i vår utbildning, men vi har ingen hög kvalitet på den.Om man jämför med andra länder har vi alltså färre som når de verkligatopparna. Vidare sade ingenting om de gymnasieleverfrån som inte blir antagna utan tentamen vid utländskauniversitet. En lång rad högre utbildningar saknas i . Det gällerkompetens för revisorer, civilekonomer och civilingenjörer, som på ett myckethögt plan inte kan fä sin vidareutbildning här utan måste söka sig utomlands. sade heller ingenting om de sämre läraresom högstadieeleverna efter den nya lärarutbildningens genomförande kommer attfå finna sig i att ha, lärare som har bara en termins studier i ett ämne. Hurskall de då klara sin utbildning? Och var skall de elever som haft sådanalärare hamna i internationella undersökningar i fortsättningen? Nej, de kvalitetsförstärkningar somfolkpartiet har föreslagit är alldeles nödvändiga för att vi i fortsättningenskall kunna förbättra kvaliteten både på elevernas kunskaper och på lärarnasutbildning. Anf.86 () replik; Jagskall fatta mig ganska kort. Först villjag bara konstatera att under förra faktiskt motioneradeom att redan då skära bort 925 milj. kr. Det var ettstort belopp, och det hade inneburit en väldigt hård åtstramning med färreelever i vuxenutbildning, färre studiecirklar, mindre insatser förlågpresterande osv. Det var då. Valrörelsen gick ut pä att man skulle gåvidare med ännu kraftigare ingrepp. Det var det budskap som gickfram med. Då blir talet om att välja skola och sådant väldigt ihåligt. Det ärju viktigt att slå vakt om en skola för alla med god kvalitet i olika delar avlandet, i glesbygd såväl som i tätort. Det vore mycket att säga om värdet av en blandad socialstruktur i våra skolor, om skolan som en mötesplats för elever i ettbostadsområde, om en skola som inte stimulerar utan motverkar segregation. Detär också en viktig kvalitetsaspekt på den svenska . Per påstår att vi gör ämnesstrukiuren i skolanomöjlig. Det är ju fel. Vi diskuterade saken i samband med lärarutbildningenoch konstaterade att det handlar om både och; ämnen och ämnesövergripandeundervisning. Det är viktigt att stimulera till en ämnesövergripandeundervisning, därför att dettaär klart pedagogiskt motiverat. återkommer till kvaliteten. Det är viktigtoch bra att vi har en bredd i vår utbildning. Sedan påstår hon att vi inte hartoppar. När jag har varit ute på universitet och högskolor har jag hört väldigtmånga fina vittnesbörd om de nära internationella kontakter som vi har och omdet höga anseende som ändå finns för svensk utbildnings- ochforskningsverksamhet. Lärarutbildningen diskuterade vi - inte i då. Men den reform som vi beslutade om fick en ganska breduppslutning här i kammaren. Det innebär generellt sett en kraftig kvalitetsförstärkningav lärarutbildningen. Tredje vice talmannen anmälde att Per och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätttill ytterligare repliker. 87SIRI HÄGGMARK (m): Jag har valt att i den här allmänpolitiskadebatten tu upp ämnet etik inom hälso- och sjukvården. Jag gör det mot bakgrundav att det är så många vårdsökande patienter som upplever brister inomsjukvården, att alltför många kommer i kläm, att alltför många hamnar i alltförlånga sjukhusköer. Jag gör det mot bakgrund av att jag är sjuksköterska tillprofessionen och har följt utvecklingen inom detta område alltsedan början av1940-talet, Jag vill helt enkelt fästa kammarens uppmärksamhet på frågan därföratt jag faktiskt är oroad. Jag känner inte igen mig. Sjuksköterskor har varit medvetna om de bristersom råder och kritiskt granskat patienternas situation och den egna rollen ivården. Men det går trögt med förändringar. Då är det betydligt enklare för osspolitiker att föreslå förändringar. Vi är duktiga på att formulera mål som vivill uppnå i olika sammanhang. Vi talar om och fastställer olika moment somskall ingå i de olika målen. Därefter fattar vi beslut, och sä förväntar vi ossatt det vi beslutat skall förverkligas, helst alldeles av sig självt. gördet inte det. Utvecklingen går sina egna vägar. Ta hälso- och sjukvårdslagensom exempel. Vilka fina målsättningar innehöll inte den! Den vårdsökande skullestå i centrum, god vård på lika villkor för alla, individinriktning,självbestämmande, inflytande för vårdsökande, integritet, trygghet.Honnörsord, alla dessa mål! Hur blev det i verkligheten? Hur har vi det medindividinriktningen, självbestämmandet, inflytandet, integriteten, lika villkorför alla, tryggheten? Jo, för en del har dessa niål kunnat uppfyllas, nämligenför dem som vet hur man handskas med värdapparaten, för dem med kontakter, fördem med vana och kunskaper om hur man tar sig fram. Men alla de andra då, t. ex. de äldre? Det går ju knappten dag utan att vi läser och hör talas om hur de kommit i kläm inom långvårdenoch även i den "vanliga" sjukvården. Många upplever otrygghet, intebara de äldre. Trygghet är någonting fundamentalt. Trygghet är viktigt för ossalla. För en femåring kan den egna nallen vara en symbol för trygghet, för denvuxne arbete och ordnad ekonomi. Men vi börockså ha en sjukvårdstrygghet. Den kan vi dela upp i olika slags trygghet.Den materiella tryggheten ligger i t. ex. tillgång till sjukvårdsresurser.Relationstryggheten rör kontakten med de anhöriga och till personalen.Kunskaps- och kontrolltryggheten består i att få klara besked och känna att manförstår reglerna i sjukhusmiljön och deras funktioner. Vi har också "förlita-sig-pä-andra-tryggheten",som är ytterligare en aspekt av trygghet i vården, där tillgången till expertisger patienten lov att vara trygg och hjälplös. Att vara i trygga händer hosmänniskor som har kunskap och vana vid sjuka är viktigt. Även kontinuitetenbetyder mycket, men där brister det tyvärr ofta. Det är ju faktiskt så enkelt, att om patienten uppleveratt det är tillåtet att vara svag och om personalen visar värme, lugn ochvänlighet, betyder det mer än vi anar för tillfrisknande och rehabilitering.Det är etik. Tänker och handlar sjukvårdspersonal etiskt? Medsjukvårdspersonal menar jag nu alla kategorier som arbetar inom den sektorn.Kan det faktiskt vara så att det är brister på den punkten som är anledningentill otryggheten, till många katastrofer inom sjukvården, inte bara förpatienter och deras anhöriga utan även för vårdpersonalen? Det här skall inte uppfattas som kritik, men jag måsteställa frågan: Hur är det med undervisningen i medicinsk etik för alla dessagrupper?