prot · G90930 · 1985-12-31 00:00:00 — Ännu har inga av de nya regionalaAMU-cheferna kunnat träda i tjänst i formell mening. Vad värre är, många av demhar inte heller möjHghet att nu planera verksamheten för sin personal undervåren. Det finns en allvarlig risk att både lärare och elever vid AMU kommeratt drabbas av den långsamma handläggningen av nyorganisationen. Förhandlingarom lärarnas tjänstgöringsvillkor inleds först . Ute påAMU-centrerna råder stor osäkerhet och oro. Vilka åtgärder avserarbetsmarknadsministern vidta för att AMU skall kunna fungera ? 1985/86:211 av () till statsrådet om vissa planer på alternativ daghemsverksamhet: Genom ändrad lagstiftning vadgäller statsbidraget till barnomsorgen stoppade på förslag frånregeringen ett aUernativt daghemsprojekt benämnt "Pysslingen", Dettavar olyckHgt. planerar enligt uppgift , HSB ochFolksam att initiera daghemsverksamhet. Jag villmed anledning av detta fråga statsrådet : Avser regeringen att även nu vidtaåtgärder i syfte att stoppa den daghemsverksamhet som KF, HSB och Folksamplanerar att starta? Prot, 1985/86:30 1985/86:212av () till justitieministern om licenstvång förelchockpistoler: Enligt uppgifter i pressen annonserar ett företag ut s, k,elchockpistoler till "personer som kan utsättas för våld i sittyrke". har skrivit till regeringen för attfå utrett om licenstvångskall gälla för dessa vapen. Regeringen har ännu ej fattat något beslut. Riskenär överhängande att elchockpistolerna kommer att utannonseras genompostorderannonser i dagspressen. Oron är stor för att rånare och andra våldsmändå skall använda sig av det nya vapnet. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga tilljustitieminister : Har regeringen för avsikt att ändravapenlagen så att de nya s. k. elchockpistolerna faller under denna lag? 1985/86:213 av (vpk) tillkommunikationsministern om postverkets service: tar på sig nya"serviceuppgifter" och bantar ner personalen.' Följderna ärväl kända för alla som tvingas besöka posten. Stressad personal.Utmattade kunder. Kommunikationsministern kan självfallet inte lägga sig ipostverkets inre organisation. Men han har ändå ett övergripande ansvar förpostverkets verksamhet. Mot dennabakgrund vill jag ställa följande fråga: Kan kommunikationsministernuppskatta hur stor förlusten för folkhushållet blir när svenska folket tvingastillbringa hundratusentals timmar i postköerna? 1985/86:214 av (vpk) tillarbetsmarknadsministern om åtgärder mot det ökade övertidsuttaget inom industrin: Inom industrin ökarövertidsarbetet. Ersättningen för övertid har stigit . Till viss delkan det tillskrivas ökade övertidsersättningar, men den största orsaken är attfler jobbar övertid. Inom verkstadsindustrin motsvarar övertiden av allarbetad tid. Det är den högsta siffran , Med anledning härav vill jag ställa följande fråga tillarbetsmarknadsministern; Är regeringen beredd att vidtaåtgärder mot det ökande övertidsuttaget genom att skärpa lagstiftningen? 1985/86:215av (vpk) till kommunikationsministern om planerna på vägbyggnadöver ; Kommunikationsministern hartidigare meddelat i att arbetet med den s, k, deltavägen, E4-ans sträckning över , beräknas kunna börja , Den nya vägen gynnar tunga fjärrtransporter och ökarprivatbilismens utveckling, något som vpk är motståndare till. ekonomi är ansträngd. Det troliga är att mångaprojekt måste skjutas . Kostnaderna för "deltavägen"närmar sig snabbt 200 milj, kr,, pengar som mer än väl behövs för att hållanuvarande standard på vägar i och på andra håll i landet. opinionmot vägen, vpk, och kds har varit konsekventa motståndare, Prot.1985/86:30 naturvårds- och miljöorganisationer likaså. Mot bakgrund av de höga kostnaderna och ett massivtmotstånd från miljöintressen vill jag ställa följande fråga; Är kommunikationsministern bereddatt medverka till att arbetena med "deltavägen" uppskjuts ellerstoppas? 1985/86:216 av (vpk) till kommunikationsministernom postverkets försäljning av vissa tjänster: Posten söker som affärsdrivandeverk att finna fler tjänster att sälja. I vissa fall kan man undra om dettablir till men för den primära uppgiften, som rimligtvis är att förmedla post. Ett exempel är en gemensam reklamkampanj med Marabou, därpostkontoren börjat ta emot "begagnade" omslag från chokladkakor ochandra produkter. Sådant som kanske rotas fram i soptunnor och papperskorgarskall tillsammans med långt viktigare försändelser hanteras av personalen. strävan att öka intäkterna tar sig sådana uttryck kan man misstänkaatt det sker på bekostnad av ordinarie arbete. Enligt min mening bör posteninte syssla med verksamhet vars enda syfte är att tjäna pengar, och som intehar någon anknytning till allmänhetens behov av säker och snabb postbefordran. Är kommunikationsministern bereddatt verka för att verkets strävan att förbättra service till företag ochprivatpersoner inte tar sig uttryck som i nämnda exempel? 1985/86:217 av () till statsrådet om viss export av sprängämnen till : misstänks för att havidareexporterat krut från Kemi till . En representant förNobel Kemi skall ha förhandlat om leveransen. Enligt uppgift från krigsmaterielinspektionen harköparstater inte tidigare avkrävts slutförbrukningsintyg vidsprängämnesleveranser. fick regeringen kännedom om misstankar omförbjuden vidareexport av sprängämnen. När Kemi därefter fick tillståndatt sälja krut till avkrävdes landet ett slutförbrukningsintyg istrid mot tidigare praxis. Misstänkte regeringen att det fanns risk för vidareexport av krutetfrån , eller varför behövde underteckna det s. k.slutförbrukningsintyget? 1985/86:218av i (vpk) till finansministern om bankernasserviceavgifter: Bankerna strävar efter att få inlönerna på s. k. lönekonton. På detta sätt får bankerna under en stor del avmånaden disponera de medel som inte tas ut. Prot.1985/86:30 Trots att dessa lönekonton måstevara en stor fördel för bankerna som både får in pengar och kan binda uppkunderna till banken genom olika n jj I j t % krediter och tjänster, ökasnu avgifterna för viss service till den som har lönen Meddelande om frågor ' ' ° har aviserat att saidouppgift skall kosta 5 kr.och uttag med s.k. reservblankett (som används om man inte har tillgång till envanlig uttagsblankett) skall kosta . Detta är mycket höga avgifter på enservice som är en följd av att en person låter lönemedlen stå inne på banken. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga finansministern; Vill statsrådet medverka till atten anställd inte skall betala höga avgifter för att få reda på hur myckethan/hon har kvar av sin lön på ett lönekonto? 12 § Kammaren åtskildes ,