prot · G909126 · 1985-12-31 00:00:00 — Ja, , vad man har förutgångspunkt och vad man kallar det för - om man kallar det för urgröpningeller för alltför små anslag- är inte det viktiga, utan det viktiga är att sepå hotbilden och vad det är vi har att möta. Det är det vi skall räkna med. Omjag fär ge ett litet exempel beträffande hotbilden, så kan jag nämna att vårtjaktflyg minskat med hälften , medan omgivandeflygstridskrafter har ökat avsevärt. Man kan luftlandsätta förbandmed tyngre utrustning. Det är det som är det reella och som vi skall se på närvi tar ställning till våra försvarsansträngningar. Vad sedan gäller de 240 miljonerna säger vi anger mänga områden. Men det finns ju mänga behov, och dä är det väldesto mer angeläget, , att man tillskjuter dessa pengar. Låt mig som exempel ta frågan om skyddsvästar. Vi haransett att det är bra att man äntligen har börjat ett utvecklingsarbete inomdet svenska försvaret-men vi har börjat . Det är viktigt att påskyndaarbetet så mycket som möjligt, och delar av de här pengarna kunde vara eninsats till det. Det är viktigt för våra svenska soldater att veta att vitänker på deras skydd i händelse av krig! 51 () replik: Låt mig börja med det jag inte hann med i denförra repliken, nämligen att bemöta . Det vi har sagt beträffandeett nytt flygplan efter JAS är att frågan inte är aktuell att ta ställning tillunder den tid vi nu kan överblicka. Därför kommer vi inte heller i nästaförsvarsbeslut att ha något speciellt att säga om JAS och dess eventuellaefterföljare. Men jag vill än en gång påpeka att det inte därmed är sagt att visäger nej till nya flygplan . Vi låser oss inte nu principellt förhur försvarspolitiker exempelvis vill ha försvaret utformat. Det voreatt ta i om vi nu skulle säga att det är slut med nya flygplan efter JAS, Även om talar om att det handlar om enomstrukturering, får ni stå för det. Vi ställer inte upp pä denomstruktureringen. Det krävs kanske några ord extra beträffande vpk:s motioner. Man blir ibland litet förvånad över era motioner. Ni sägerena året: Om åtgärder mot " svartaxi"-verksamheten Vi skallinte bygga flygplan. Nästa är väcker ni en motion där ni säger: Vi skall inteköpa försvarsmateriel utomlands. - Vi frågar oss ibland i utskottet: Vad villegentligen vpk? Vill ni att vi skall köpa utomlands? Vill ni att vi skalltillverka själva? Eller vill ni att de värnpliktiga inte skall ha någonmateriel till sitt förfogande för att kunna utföra sin uppgift? Det är denna osäkerhet som ibland gör det nödvändigt attmed några få ord avfärda era motioner i utskottet. Ni är nämligen inte logiska!Det som ni säger den ena gången stämmer inte med det ni säger nästa gäng, utandet verkar som om ni tycker: Det som passar bra säger vi , det sompassar bra säger vi då. Jag kan ta splitterskydden som exempel påvarför vi säger nej till era krav på det här området. Vad är det nämligen somhänder om vi säger att man kan köpa splitterskydd för 240 milj. Jo, detinnebär att vi då har sagt att detta skall prioriteras i nästa försvarsbeslut.Hur mycket vi än köper räcker inte 240 milj. kr, till för att klara av inköpenav splitterskydd, utan det behövs mycket mer pengar till det. Jag vill alltsåän en gång varna för kortsiktiga satsningar med uttalanden om att vi skall tafram än det ena, än det andra området. Vi har en väg att gå, nämligen att försöka att långsiktigtplanera, täppa till luckor och få ett försvar som är så allsidigt sammansattatt det fyller den funktionen vi önskar - nämligen att bevara landets oberoendeoch fred. vice talmannen anmälde attTore och anhållit att till protokollet få antecknat attde inte ägde rätt till ytterligare repliker. Jag får meddela att anslag om kvällsplenum nu uppsatts. 5 § På förslag av andre vice talmannen beslöt kammaren kl,15,04 att ärendebehandlingen skulle avbrytas för dagens frågestund (forts, s,65), 6§ Svar på fråga 1985/86:484 om åtgärder mot "svarttaxi"-verksamheten har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta för att eliminera den s, k, svarttaxiverksamheten. har olika åtgärder vidtagits för att kommatill rätta med den olaga yrkesmässiga trafiken. Straffet för sådan olaga trafikhar skärpts och de tekniska möjligheterna till övervakning och kontroll harförbättrats. Polisens möjligheter att effektivt övervaka och utreda svarttaxiär emellertid i praktiken begränsade. Uppenbarligen finns det ett samband mellan förekomsten avsvarttaxi och den reguljära taxinäringens möjligheter att tillgodoseefterfrågan på taxibilar. Det är väl känt att läget i storstadsområdena på denpunkten inte är tillfredsställande. Förekomsten av svarttaxi är ju, som GöranEricsson själv påpekar,ett storstadsproblem. Kan taxinäringen bättre anpassa utbudet till efterfrågan,försvinner också till stor del problemet med svarttaxi. En arbetsgrupp inom håller förnärvarande på med en omfattande översyn av yrkestrafiklagstiftningen, bl, a,den som rör taxiverksamheten. På regeringens uppdrag har vidare transportrådetutvärderat beställningssystemet för taxi i , och , dets, k: Taxi 80-systemet, Det uppdraget har redovisats . Jag räknar medatt senare i vår för kunna presentera riktlinjer för hur den framtidataxiverksamheten bör utformas för att bättre svara mot användarnas behov ochönskemål. Om tillförlitligheten vid larmsystem 54 (): Jag tackar statsrådet för svaret pä min fråga. Vad vi bör arbeta för här i kammaren är, som regeringenhar sagt i många andra sammanhang, att slå till mot osund verksamhet i olikabranscher. Naturligtvis gäller detta i ännu högre grad verksamhet som är direktbrottslig. Därom torde vi vara ganska överens här i kammaren. Skillnaden mellanden osunda och den brottsliga verksamheten från åtgärdssynpunkt är att denosunda ofta av branschen själv, medan den brottsliga måste åtgärdas avsamhället. Det är samhällets oavvisliga plikt, menar vi från moderathåll, att skydda näringsverksamhet och därvid också skydda kunder som avnaturliga skäl löper en större risk när de köper tjänster av kriminellapersoner. Anledningen till den ökade frekvensen av"svarttaxi"-verksamhet är inte bara att det finns många kriminellapersoner. Som statsrådet pekade på är orsaken också det bristande utbudet avtaxibilar då efterfrågan på taxibilar är stor - inte sällannattetid. Det är därför med stor tillfredsställelse jag tar del av svaret, somvisar att departementet håller på med en översyn. Vi kan alltså litet längrefram i vår få veta hur statsrådet ser på denna fråga. Polisens problem är akut, och vi måste skapa ettstraffsystem som innebär att straffet blir mer än bara parkeringsavgifter. Detmåste vara kännbart att bryta mot förordningen. Tack än engång för det offensiva svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1985/86:485 om tillförlitligheten vid larmsystem har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för attsäkerheten och tillförlitligheten vid larmsystem 90 000 skall För hanteringen av larmsom kommer in via telefonnumret 90 000 ansvarar via sina larmcentraler. Företaget ägs av staten via Om tillförlitligheten vid larmsystem Inrättandet av larmcentraler har, enligt SOS Alarmering,medfört ökad säkerhet i 90 000-alarmeringen. Av avgörande betydelse för dennasäkerhet är telenätets funktion. Det går inte att helt gardera sig för fel itelenätet, men olika åtgärder vidtas, enligt SOS Alarmering och ,fortlöpande för att säkra 90 000-tjänstens tillförlitlighet. När fel haruppstått i nätet har alarmeringen ofta lösts provisoriskt och meddelandelämnats allmänheten via radio och TV, Säkerheten har också förbättrats genomatt , ofta efter påpekanden från SOS Alarmering, på många håll ilandet har vidtagit åtgärder som ökar framkomligheten i telenätet.Specialarrangemang för 90 000-trafiken i form av dubbla förbindelser förekommernu i stor utsträckning i riksnätet och i anslutning till larmcentralerna.Omfattande insatser har också, enligt , gjorts päförebyggande underhåll för att därigenom öka driftsäkerheten i telenätet, 56 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret, Alla människor vet att om det händer något akut så att manbehöver ambulans, brandkår eller polis, så finns 90 000, Televerkethar ju faktiskt gott rykte, och det hör till sällsyntheterna atttelefontrafiken störs. Ingen människa har tidigare behövt fundera över omteleverket 90 000 fungerar eller inte. Det är en självklarhet att det skallfungera. Då kan man lätt förstå den maktlöshet som en nattsköterska upplevde,när hon konstaterade att 90 000 inte fungerade - och hennes patient låg fördöden. Skälet lär ha varit att rikslinjen till intefungerade. Enligt tidningsuppgifter har polisen i upplevt att sammasak har hänt tidigare. Med anledning av kommunikationsministerns svar vill jagfråga om de dubbla förbindelserna, som det talas om, täcker bara vissa delar avlandet eller om de också täcker . Sedan ett par frågor till: Gör man några kontroller av 90000? Och hur utför man de kontrollerna, om de nu görs? 57Kommunikationsminister : Herr talman! På de sista frågorna kanjag svara: Ja, det görs kontroller. Exakt hur kontrollerna går till kan jagdess värre inte säga. Men det sker allstå en kontrollverksamhet. När det gäller de dubbla förbindelserna så fanns de,såvitt jag förstår, också i det här fallet. Men de fungerade inte vid justdetta tillfälle. Även om man anstränger sig till det yttersta frän televerketssida, kan man inte ge någon hundraprocentig garanti för att det inte skallkunna uppstå fel när det gäller den här typen av tjänster. Man beklagar det,och man arbetar på att öka driftsäkerheten. Och som vi båda konstaterar är denju i allmänhet mycket hög, 58 (): Det var ju synd att statsrådet inte kanbeskriva hur de här kontrollerna går till. Man skulle vilja att de gjordesslumpmässigt, förekom dä och då, och helst . Närdet gäller de dubbla förbindelserna frågade jag: Gäller de vissa delar avlandet? Det är ju mycket intressant om glesbygden, som vi i viss mån kan räknaSollefteå till, också har möjlighet att få dessa dubbla förbindelser, eller omman i turordning skall vänta på att de byggs ut söderifrån. Men det kanske viinte kan få något svar på här. Det skulle i varje fall vara intressant för,sollefteåborna, Jag kan inte svara exakt hur det är i , Jag vet bara attteleverket anser att även detta område ingår bland dem där man vidtar åtgärderför att öka driftkvaliteten, och att man anser att det inte behövs någraytterligare åtgärder där uppe med anledning av den händelse som här harberörts, I övrigt är det ett omfattande program, och i stora delar av landetgör man nu investeringar för att komma ifrån de brister som ansträngningarnapå nätet har fört med sig, Anf.60 (): Jag vill uttrycka en förhoppning om att den s, k, fiberoptiken skallgöra att kan få de här dubbla förbindelserna och att man också får enkontroll. Man säger i de kommuner det här gäller att om vi hade haft en lokallarmcentral, så hade detta dödsfall inte behövt inträffa. Om det blir bättreförbindelser även norrut med fiberoptiken, kan man kanske hoppas att vi ocksåkan klara av dessa dubbla kontroller - och att vi kan vara nöjda därför att detblir en korrekt och bra förbindelse. Överläggningenvar härmed avslutad. 1985/86:126 24aprin986 krav på depositionsavgift vid telefoninstallation i vissa fall 8 § Svar på fråga1985/86:496 om krav på depositionsavgift vid telefoninstallation ivissa fall har - mot bakgrund av att i ett antal fallavkrävt invandrare depositionsavgift som villkor för telefonabonnemang-frågatmig vilka åtgärder jag avser vidta för att verkets diskriminering av invandrareskall upphöra. Avkunder som förväntas ha dålig betalningsförmåga begär som regelekonomisk säkerhet eller förskottsbetalning. För utländska medborgare som har stadigvarandebostad och är kyrkobokförda i gäller enligt bestämmelsersamma regler som för svenskar. Av utländska medborgare som inte kan lämnasvenskt personnummer bör enligt bestämmelserna ekonomisk säkerhet krävas.Syftet med dessa bestämmelser är att undvika ekonomiska förluster. Jag harerfarit att avser att se över bestämmelserna i avsikt att undanröjasådant som kan uppfattas som diskriminerande mot utländska medborgare. 4 Riksdagensprotokoll 1985/86:126-127 Prot.1985/86:126 Anf. 62 (): 24 april1986 Herr talman! Jag vill tackakommunikationsministern för svaret. Om vidgad rätt till ersättning vid behandling för psoriasis Ingen rörelse i modern tid har blivit så välkomnad som denantirasistiska rörelsen "Rör inte min kompis". Många människor harreagerat när invandrare har diskriminerats och förtalats. Särskilt självklarthar det naturligtvis varit att se till att det offentliga - myndigheteroch verk -inte särbehandlar invandrare. Bakgrunden till min fråga är händelser, framför allt i desödra delarna av , t, ex, och , 15 flyktingfamiljer iÄngelholm har förgäves väntat på att få telefon installerad. Enensamstående kvinna fick ett gallstensanfall och kunde inte ringa efter hjälpdärför att hon saknade telefon på grund av vägran att installerahos flyktingar. Jag tar det som ett positivt svar frånkommunikationsministern att det kommer att ske en förändring av praxis hosteleverket. Det är naturligtvis orimligt att , för att man är räddför att flyktingar kanske ringer till släkt och vänner i hemlandet, förvägrarflyktingar och invandrare telefoninstallation. Naturligtvis mäste sammabestämmelser och regler gälla vare sig man är svensk eller invandrare. Möjligenkan även svenskar antas ringa utlandet utan att för den skull behövaavkrävas , i depositionsavgift. Jag hoppas att dessa människor nu snart kommer att fåuppleva att har intagit en ny hållning i den här frågan. Överläggningen var härmed avslutad, 9 § Svar på fråga 1985/86:491 om vidgad rätt tillersättning vid behandling för psoriasis 63 Statsrådet , Å, : har frågat civilministern om hanavser att ta initiativ till en sådan ändring i allmänt avlöningsavtal förstatliga och vissa andra tjänstemän (AST) att ersättning för patientavgiftenför behandlingar vid utgår på sammavillkor som gäller vid offentlig sjukvård. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Omfattningen av den ersättning för kostnader för sjukvård- sjukvårdsförmåner-som statsanställda m. fl. har rätt till regleras i allmäntavlöningsavtal för statliga och vissa andra tjänstemän, AST. Det är således enfråga för de avtalsslutande parterna - och destatsanställdas huvudorganisationer - att komma överens om eventuella ändringarav dessa förmåner. Enligt vad jag har inhämtat finns frågan upptagen blandhuvudorganisationernas yrkanden års avtalsrörelse, som harpåbörjats. 64SONJA REMBO (m): Jag tackar statsrådet för svaret. Det glädermig att höra att frågan nu blir aktualiserad i avtalsförhandlingarna. Psoriasis är en kronisk sjukdom som har både fysiska ochpsykiska konsekvenser och medför en lång rad praktiska problem och kostnaderför den som har sjukdomen. Vi har därför från moderat håll föreslagit att visshandikappersättning skulle kunna utgå till psoriatiker. För att hålla sjukdomen under kontroll krävs bl. a,återkommande behandlingar. Det är givetvis viktigt att denna behandling kan gespå ett sätt som innebär minsta möjliga ingrepp i den dagliga livsföringen ochsom inte negativt påverkar de sjukas möjligheter att sköta sitt arbete. Dettaär också till direkt fördel för arbetsgivaren. Det borde vara en självklarhet att de statligt anställdapsoriatikerna får anlita i på samma villkor som de får anlita sjukhus, dvs, att detstatliga löneavtalets regler om full kostnadsersättning bör gälla. Så var ocksåfallet fram till dess att gjorde en annantolkning av avtalet. Jag förstår att statsrådet inte vill bli beskylld förministerstyre, men jag tror i alla fall att det vore bra om statsrådet somansvarig för den statliga personalpolitiken ville visa sitt intresse för denhär frågan genom att ge uttryck för en viljeinriktning. Jag vill därför frågastatsrådet om han inte anser att det är ett rimligt rättvisekrav att destatligt anställda psoriatikerna får full ersättning för patientkostnaderna förbehandling vid förbundets anläggningar och om han inte anser att dennaoffentligt finansierade vård är förvillande lik offentlig vård. Å. : Herr talman!Nej, , jag anser det inte lämpligt att jag under pågåendeförhandlingar ger en mening till känna i själva sakfrågan, 66 (): Jag respekterar den uppfattningen fränstatsrådets sida men hoppas ändå att resultatet för psoriatikernas del skallbli att de får lov att anlita förbundets anläggningar i på sammavillkor som de får anlita annan offentligt finansierad vård. Jag tackar än engång för svaret. Överläggningenvar härmed avslutad. 10 § Meddelande om svar på interpellation 1985/86:172 Per har ställt en interpellation tillstatsministern om beslutsunderlaget för varvspropositionen, Interpellationenhar överlämnats till mig för besvarande. Interpellationen kommer på grund avarbetsbelastning inte att besvaras förrän . Omplanernapå ett kiselmetallverk i 11 §Svar på fråga 1985/86:495 om planerna på ett kiselmetallverk i har frågat mig om jag redan nu kan sägaatt en etablering av ett kiselmetallverk i med hjälp av statligamedel ej kommer att ske. Frågan ställs mot bakgrund av planerna på att etablera ettkiselmetallverk i . , som ägs av och Skånska, har ansökt om tillstånd enligt 136 a § byggnadslagen att nyanlägga ett kiselmetallverk vid Fröland i kommun. Någon ansökan om lokaliseringsstöd har inte inkommit tillregeringen. Jag kan därför inte uttala mig om huruvida statligt stöd tillinvesteringar i ett kiselmetallverk kommer att utgå eller ej, 69 (): Herr talman! Jag villtacka industriministern för svaret. Det här projektet har väckt oro i området.Jag vill redogöra för de viktigaste skälen till att jag ställt frågan. Det första skälet är energin. För att framställa ett tonkiselmetall är energiåtgången omkring 13 500 kWh, Det planeradekiselmetallverket i kalkylerar med en produktion av per äroch ett i dagens penningvärde oförändrat elpris under . Det är den godatillgången på billig elenergi i som är skälet till etableringen. Somjag ser det är de här kalkylerna en spekulation i att kärnkraften inte skallavvecklas, en uppfattning som och socialdemokraterna tar avstånd ifrån.Trovärdigheten i energipolitiken urholkas om man satsar på så energikrävandeprojekt. Det andra skälet är miljön, är ett av Sverigesmest försurnings-drabbade områden, särskilt då och , Ett kiselmetallverki skulle enligt släppa ut omkring 700 tonsvaveldioxid . Detta skulle allvarligt hota det arbete för att återställamiljön som pågår i området. Det tredje skälet är marknaden. Det råder överkapacitet ivärlden inom det här området. Det är också relativt enkelt att ställa omproduktionen till ferrokisel, men problemet är att på det området äröverkapaciteten ännu större. utnyttjar man också där av produktionskapaciteten. Om en konvertering till ferrokisel sker kommerman att konkurrera med Airco Alloys i och Ferrolegeringar i ,I har satsat 75-80 miljoner på en utbyggnad avfjärrvärmenätet för att ta hand om spillvärmen. Vidare tar Holmens Bruk emot del av överskottsvärmen under sommmaren. Det finns alltså många tungtvägande skäl mot att statliga medel satsas på ett sådant projekt. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på fråga1985/86:500 om verksamheten vid Stora frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att Stora Timberskall ta sitt samhällsansvar. Bakgrundentill frågan är att ledningen för divisionen Stora inom vid styrelsesammanträde presenterade ett underlagtill en omstrukturering av sågverksrörelsen. Somjag redovisade i begärde arbetstagarleda-möterna iStora och Bergslags AB:s styrelser tid att analyseraunderlaget innan styrelserna tar ställning fill utredningen. Denna begäranaccepterades av styrelserna. Jag har dock erfarit att styrelsen i Stora Timberi går beslutade om att inleda MBL-förhandlingar om ny struktur försågverksrörelsen. Jagvill därför inte närmare kommentera situationen, men jag har vid ettsammanträffande med företagsledningen i Stora bestämt markerat att regeringenutgår från att företaget, om det slutliga beslutet blir nedläggning avsågverket i , medverkar till att ny sysselsättning tillförs Älvkarlebykommun. Anf.71 (vpk): Jag tackarindustriministern för svaret. Orsakentill att jag tagit upp denna fråga är att jag själv kommer från och ärallvarligt oroad för kommunens chans till överlevnad som självständig kommun.Jag undrar: Vilka sysselsättningar är det som industriministern här åberopar? Denverklighet som många kommuner i likhet med upplever äratt privatkapitalet förbättrar sin ekonomi genom att rationalisera ochkoncentrera. Staten förbättrar sin ekonomi genom att dra in skatt fränkommunerna och försämra statsbidragen. Det är som katten på råttan och råttanpå repet. Repet drabbas i det här fallet dubbelt - dels genom förlorade arbetstillfällenoch därmed försämrat skatteunderlag, dels genom statens utplundring. Är detinte dags för råttan att stanna upp och angripa katten så att repet har enchans att klara sig? Jagfrågar än en gäng industriministern: sysselsättningar är det somindustriministern åberopar? Överläggningenvar härmed avslutad. 13 § Svar på fråga1985/86:504 om företagsetableringen i storstadsregionerna frågat mig om det möjligen inte är så, att nya skatter och avgifter för attbegränsa tillväxten i storstadsområdena inte bara riskerar störa och raserautvecklingen i dessa områden utan också i hka hög gradutvecklingen i stödområdena. hänvisar i sin fråga till ett talsom jag höll i . Som jag redogjort för här i kammaren - senast ien interpellationsdebatt - pågår ett omfattandearbete för att utveckla och förstärka regionalpolitiken pä olika områden. a. frågan om hur den privata tjänstesektorns expansion skall kunnalänkas av från till stödområdena och andrasysselsättningssvaga delar av landet. har regeringensuppdrag att kartlägga utvecklingen av den privata service- och tjänstesektornoch att lämna förslag om åtgärder för att fä till stånd en sådan spridning utfrån , Med utgångspunkt från denna utredning-som skall varaklar i sommar-får sedan bedömas vilka eventuella förändringar som kan behövasav de regionalpolitiska medlen för att påverka förläggningen av den expansionsom sker inom denna sektor. I en sådan bedömning ingår självfallet den avvägning somherr tar upp i sin fråga. Det är naturligtvis viktigt att medel ochåtgärder utformas pä ett sätt som tar till vara den kraft storstadsområdenautgör för landet som trycket mot dessa områden dämpas och andra delarav landet får en mer positiv utveckling. 73GÖRAN (): Först vill jag tacka statsrådet för svaret på min fråga, I har det rått stor samstämmighet mellanmoderata samlingspartiet och socialdemokratin om näringspolitiken i kommunen.Det var med helhjärtat stöd från moderata samlingspartiet som borgarrådetPersson genomförde utbyggnaden av elektronikindustrin och elektronikcentret iKista, en idé som kommer att skapa mängder av jobb i stödområdet om dettaelektronikcentrum får utvecklas. Här finns nu intresse från mänga multinationellaföretag. Deras etablering i landet kommer att ge jobb. får alla veta som vill söka etablering i Stockholmsregionenatt industriministern överväger införandet av etableringshinder för attbegränsa tillväxten i , Det logiska argumentet måste då vara attföretag som vill etablera sig i med lika stor glädje kommer att slå nersina bopålar i Naimakka eller någon annan glesbygd. Detta är fel. I den debatt som förs i vår stad tycks densocialdemokratiska Stadshusledningen inta en något mindre entusiastiskståndpunkt till den här regleringspolitiken än statsrådet. NäringslivsborgarrådetKarin hävdar helt riktigt att förvisso inte raggar jobb frånlandsorten. Hon borde kanske ha tillagt att en expansion i våra potentaregioner är bra för sysselsättningen i stödområdena, kan vara motornför landet i övrigt. kommer att satsa på ett industrielltcentrum i södra , i Skrubbaområdet, Det är viktigt dels urförsörjningssynpunkt, dels ur den synpunkten att vi vill fördelaarbetsplatserna inom regionen.