prot · G909144 · 1985-12-31 00:00:00 — Men det finns därför inte någon anledning attskygga för ett framtagande av de verkliga orsakerna till de missförhållandensom vi i vpk långt ifrån är ensamma om att ha upptäckt. Jag yrkar således bifall till reservation 10 iutbildningsutskottets betänkande 20, Med en enkel hänvisning till de godaargumenten i våra övriga motioner yrkar jag också bifall till reservation 11 isamma betänkande samt till reservation 4 i betänkande 21 och till reservation10 i betänkande 26, Avslutningsvis vill jag säga några ord till besvärsrätten, som vi har diskuterat i utskottet. Jag harockså diskuterat detta personligen med , Jag var länge i valet ochkvalet om även vpk skulle motionera i denna fråga. Liksom anserjag nämligen att varje medborgare skall ha rätten att gå om inte till kungen såtill regeringen. Men tycker jag nog att borde stämmaned tonen litet grand, eftersom besvärsförbudet i dess väsentliga delar, såvittjag förstår, genomfördes då vi hade borgerlig majoritet i dennakammare. 6 PARGRANSTEDT (c) replik: Jag känner mig faktiskt tvingad att replikeraefter att ha hört historiebeskrivning. Jag uttryckte en vissnyfikenhet över hur vpk skulle förklara den märkliga omsvängningen beträffandeinställningen i fråga om resurstillskott till högskolan. Jag måste säga att jaginte blev särskilt upplyst. Motivet skulle alltså vara att det hade förelegatett borgerligt virrvarr, ett smörgåsbord, osv, vilket hade gjort vpk såförvirrat att man tyckte att det var. skönast att låta sig omslutas i densocialdemokratiska famnen. var inte inkopplad på detta ärende, ochdet är möjligt att inte har gett de riktigainformationerna. Även om vi i utgångsläget i våra motioner hade förslag sominte var identiska, och det är bara naturligt, enades de tre icke-socialistiskapartierna i ett tidigt skede om vissa huvudpunkter. Detta skedde i ett såtidigt skede att det hade varit fullt möjligt för vpk att stödja dessahuvudpunkter, som gällde bl, a, tillskott till teknisk sektor, tillhumanistisk-samhällsvetenskaplig utbildning och forskning samt till kvalitetsförbättringarför enstaka kurser. Vpk hade alltså möjlighet att stödja detta och på det visetmedverka till ett större resurstillskott till högskolan än vad nu har blivitfallet. Det framgår också av de reservationer som vi behandlar och kommeratt behandla senare, I och för sig har vpk fortfarande möjlighet att stödjadessa. Vad vpk gör är alltså att tillsammans med socialdemokraterna rösta nervåra yrkanden om ytterligare resurser till högskolan. Man gör det i medvetandeom att vpk:s röster är helt avgörande. Vpk bär alltså ansvaret för att deresurstillskott som vi nu föreslår inte kommer till stånd. säger att vpk inte har prutat särskilt mycket.Då talar han om de speciella anslagen för utrustning, Vpk;s yrkanden innebarungefär 200 miljoner för kommande budget. För detta kommande budgetår får vpk isin uppgörelsemed socialdemokraterna inte ett enda öre ytterligare. Man kan naturligtvis haolika inställning till pengar. Om anser att en prutning på 200miljoner inte är någonting att tala om, må det vara vpk:s inställning. För ossvanliga människor är 200 miljoner i det sammanhanget faktiskt mycket pengar. Det här är ett skolexempel på hur vänsterpartietkommunisterna alltid går ut storslaget och begär resurstillskott till högskolanoch vill framställa sig självt som oerhört generöst. Men när man, kommer tillden politiska realiteten ser vpk tillsammans med socialdemokraterna till atthålla igen resurstillskotten till högskolan. Det är ett hissnande avståndmellan de vackra orden och snålheten , 7 () replik: I likhet med blev jag heltfascinerad av kulinariska recensioner. Jag förstår att det, om mansom är van vid ensidig kost som rödbetssoppa och rysk kaviar, kanskekan vara besvärande med den mångfald och variation som den borgerliga menynerbjuder. Beträffade besvärsförbudet i fråga om tillsättningsärendenvill jag erinra om att det är ett beslut som fattades av riksdagenför bara . 8 BO (vpk) replik; säger att vi inte fått ökaderesurser för högskolan. Men den uppgörelse som vi träffat innebär faktiskt enbetydande upprustning av högskolor och universitet för närmare 100 miljoner ochockså, vilket kanske är ännu viktigare, en utfästelse attvi skall fortsätta att satsa på att bygga ut våra högskolor och universitet. Det är faktiskt inte så lätt. , att hanteraen situation där det finns en rad motsägelsefulla borgerliga förslag. Vi ärinte främmande för att diskutera med de borgerliga partierna, men ni måste pånågot sätt ena er om en vettig och sammanhållen linje. Annars blir det svårtatt resonera med er. Dessutom står ni naturligtvis för en ekonomisk politik somär oacceptabel för oss i vpk. Det måste vi också väga in i sammanhanget. Vissa för den grundläggande högskoleutbildningen gemensammafrågor m. m. 9 PÄRGRANSTEDT (c) replik: Jag har inte sagt att uppgörelsen mellan vpkoch socialdemokraterna inte innebär tillskott, för det gör den naturligtvis.Vad jag konstaterar är att vpk genom att göra upp med socialdemokraterna sertill att tillskotten blir väsentligt mindre än vad det annars avreservafionerna att döma fanns en majoritet för. Med motionerna somutgångspunkt borde det alltså ha funnits en majoritet för väsentligt störretillskott till högskolan än vad som blir fallet. Att den majoritet sommotionerna avspeglar inte finns i verkligheten bär alltså vpk ansvaret för. Sedan mäste jag säga att det är viktigt med ärlighet ihistorieskrivningen. Att hävda att det i det här fallet inte fanns ett enaticke-socialistiskt alternativ är faktiskt fel, , Om det är så att detär som har blivit förd bakom ljuset, tycker jag ni skall ta en interndiskussion inom vpk om Prot,1985/86:144 Vissa för den grundläggande högskoleutbildningen gemensammafrågor m. m. informationsförmedlingenmellan utskott och företrädare i debatten. Faktum är att de tre icke-socialistiska partierna i godtid enades om resursförstärkningar, bl, a, till teknisk sektor, tillhumanistisk-samhällsve-tenskaplig utbildning och forskning och till enstakakurser. Vpk hade alltså att välja mellan ett bättre resurstillskott, som viföreslog, och ett lägre resurstillskott, i vissa fall inga pengar alls, somsocialdemokraterna stod för, och man valde det lägre, snålare alternativet. Sådan är verkligheten, och om tror någontingannat bör han ta en diskussion med , som värden som varnärvarande när det här diskuterades i utskottet. Jag blir litet upprörd av denhär typen av felaktig historieskrivning. Det här visar sig mycket tydligt i de reservationer somfinns. De tre icke-socialistiska partierna har gemensamma reservationer pådessa mycket vitala punkter. Vpk har fortfarande möjligheten att stödja förslag sominnebär större resurstillskott och därmed se till att det verkligen blir störreresurstillskott. 10 BO (vpk) replik: Vi är-tyvärr-inte fleri vpk-gruppen än att vikan hålla oss väl informerade om vad vi sysslar med. Det finns ingainformationshinder eller informationsproblem mellan mig och iutskottet. Vi har bara kunnat studera alla de borgerliga motionerna iutbildningsfrågor och konstaterat att de är mycket motsägelsefulla, att detfinns klara motsättningar mellan de borgerliga partierna och att dessatillsammans står för en ekonomisk politik som vi inte kan acceptera. Vad är då naturligare för ett vänsterparti ocharbetarparti än att undersöka möjligheterna att träffa en uppgörelse med detsocialdemokratiska partiet? Det har vi kunnat göra, och vi har fått utbetydande tillskott till den högre utbildningen. Detta erkände också PärGranstedt. Medan ni satt och strulade hit och dit mellan de tre borgerligapartierna gjorde vi denna uppgörelse, och först efter denna uppgörelse börjadeni förena er och komma med bud om att göra si och så tillsammans. Men jagtycker inte att det är en realistisk politik, och jag upprepar att såväl vpkoch arbetarrörelsen över huvud taget som våra högskolor och universitet haranledning att vara mycket nöjda med den uppgörelse som vi har träffat iutbildningsutskottet. Förste vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik. 11LARS (); När samtliga partier i utbildningsutskottetblev överens om att föra samman debatterna om betänkandena 20, 21 och 26 föratt vinna tid åt kammaren, innebar det att vi måste begränsa oss. Jag kommerdärför bara att ta upp några av de punkter där vi är oense, och det gör jagockså ytterst koncentrerat. Innan jag gör det vill jag dock liksom några andra nämnaen punkt där vi har blivit överens under behandlingen i utskottet. kand,-examen. Jag tycker det är bra att vi har kunnat enas om enrekommendation att fil,kand,-examen skall vara beteckningen för genomförda studier pä både allmän,lokal och individuell linje och på en räcka av enstaka kurser, om man uppfyllerkraven 120-poängs längd och 60-poängs fördjupning. Jag tycker också att det ärbra att denna examen skall kunna finnas inte bara inom de humanistiskaämnesområdena utan också inom de samhällsvetenskapliga och denaturvetenskapliga områdena. Det har ju skämtats ganska mycket om diskussionen angåendefil, kand,-examen. Men jag tycker att det man skall ta fasta pä är att det gesmöjlighet till en fördjupning - det är detta som är det sakligt väsentliga.Sedan kan man föra mycket skämtsamma diskussioner om titlar och visitkort etc.Det lämnar jag emellertid därhän. Jag tycker att det viktigaste i sak är att vihar kommit fram till det nu föreliggande förslaget. Sedan övertill några punkter där vi är oeniga i utskottet. Jag tar först upp frågan om översynen av högskolans styr-och anslagssystem. Eftersom översynsarbetet nu har kommit i gång idepartementet anser utskottsmajoriteten inte att det är påkallat att riksdagengör ett tillkännagivande. Skälen för ett tillkännagivande i detta fall skullevara att det hade kommit fram några nya synpunkter på styr- ochanslagssystemet. När man studerar den gemensamma borgerliga reservationenpå denna punkt finner man att den inte innehåller något nytt. Där finns förslagom längre planeringsperspektiv, förslag om friare resursanvändning och bättreöverblick liksom förslag om förenklingar av linjesystem samt av administrationoch beslutsfattande. Allt det här har ju diskuterats . Detdiskuterades en gång i uppföljningskommittén, och det har även diskuterats iutskottet och i kammaren. Det hela är alltså välbekant för regeringen ochkommer att behandlas i den pågående översynen. Man kan säga att utskottets yrkande om avslag på deborgerligas förslag i detta avseende inte gäller ett sakavslag, där vi går emotdessa propåer. Vi vill helt enkelt vänta på att den första omgången avöversynen slutförs, och därför år det fråga om ett proceduravslag, I vissadelar vill vi inte ta ställning, utan vi väntar pä den något större kaka somkommer. Det har sagts att den kommer i budgetpropositionen 1987 i en förstaomgång, och det dröjer alltså inte så . Några mer allmänna uttalanden om resursförstärkning villvi inte göra i detta sammanhang. Här kan det möjligen finnas en reell skillnadmellan utskottsmajoriteten och reservanterna, men jag betonar att det är idetta sammanhang som vi inte vill göra någon koppling när det gällerresursdiskussionen. Vi tycker att det i första hand är fråga om huranslagssystemen skall vara utformade och inte om hur stora belopp som skallfylla dessa anslag. Den distinktionen vill vi göra. Eftersom frågan om styr- och anslagssystemet i en förstaomgång kommer att föreläggas i budgetpropositionen 1987 blir det ändågivetvis ett tidsmässigt samband så till vida som de båda aspekternaorganisation och pengar då kan diskuteras här i . Detta kani och för sig vara en fördel. Ett annat avsnitt som utskottet har ägnat mycken tid åtoch som även tagit en del av debatten här i anspråk gäller resurserna framförallt för den tekniska sektorn. Vi har tyvärr inte kunnat enas härvidlag.Utskottet har för Vissa för den grundläggande högskoleutbildningen gemensammafrågor m. m. Vissa för den grundläggande högskoleutbildningen gemensammafrågorm. denna gångstannat för en resursförstärkning utöver regeringens förslag med 20 milj. kr,till kvalitetshöjning och effektivisering av civilingenjörsutbildningen. Frånnågot håll har sagts att utbildningsutskottet inte har åstadkommit envändning. Jag kan väl då göra den kommentaren, att om man ökar på med 20 milj,kr, här och sedan.gör ökningar på en del andra avsnitt som inte är föremål fördebatt just nu-jag tror att det rör sig om sammanlagt 46 milj, kr, - är det väländå fråga om en viss vändning, var tvungen att avvika frånkammaren, och jag skall inte polemisera mot honom. Men jag måste ändå få säganågra ord i detta sammanhang, sade här i kammaren vid etttillfälle, enligt , att det krävs bredare insatser och störregrepp, refererade en passus ur presskommunikén medsocialdemokraternas och kommunisternas uppgörelse, där det ståratt uppgörelsen också gäller utfästelser för kommande budgetår. Kopplar manKjell-Olof Feldts uttalande med den uppgörelse som vi socialdemokrater ochvänsterpartiet kommunisterna har träffat, så borde man kunna göra dennågorlunda hyggliga bedömningen att det har skett en vändning. Dessa 46miljoner är givetvis inte den enda ökning som kommer att ske. Utöver påslaget på civilingenjörsutbildningen föreslås enomklassificering av civilingenjörsutbildningen från 160 till 180 poäng, I dennafråga är vi eniga i utskottet. Vi är också eniga om att denna omklassificeringskall gälla samtliga examina från , Jag tycker att det är braatt vi lyckades bli överens på denna punkt. Utskottet frångick alltsåpropositionen och anslöt sig till motionerna 577 och 599 av fp resp, m, fp ochc. Vi föreslår vidare en förstärkning av anslaget tillutrustning för högskoleutbildning och forskning. Men den frågan kommer att bliföremål för debatt senare, så jag skall inte alls ta upp den här. skall jag säga bara några ord om den nyaordningen för individuella linjer. Utskottet tillstyrker propositionens förslagpå denna punkt. Vi gör det därför att vi anser att förändringen ökarmöjligheterna för den enskilde studerande att komponera ett studieprogram,genom att han successivt får bygga upp det och inte, som , från början måstebestämma hela programmet. Det innebär rimligen en ökad frihet för denstuderande. Ändringens inriktning tycks det finnas en någorlunda bredenighet om. Oenigheten gäller närmast om högskolestyrelsen skall pröva vilkakurser som skall få ingå i den individuella linjen. Utskottets skäl för atthögskolestyrelsen skall göra en sådan prövning är att högskolestyrelsen mästese till att den nya ordningen inte används av de studerande för att skaffa sigförtur till vissa eftertraktade kurser. Att högskolans tillgängliga resursermåste vägas in vid beslutet om individuella linjer anser vi vara självklart. När det gäller linjesystemet och dess allmänna roll vidberäkning och fördelning av anslag anser vi att översynen av anslags- ochstyrsystemet bör avvaktas, i varje fall de första omgångarna, innan man vidtarnågra åtgärder. Vi är emellertid för vår del inte beredda att göra rent hus medalla linjer i högskolan. Det finns linjer som fungerar bra pä vissa håll. Vi vill inte heller slopa alla linjer inom de humanistiskaoch samhällsvetenskapliga fakulteterna - jag tror att var innepå samma tanke. Vi tycker att det är bra att det finns dels allmänna och lokalalinjer, dels en möjlighetatt gå individuella linjer. Detta mäste öka valfriheten för de studerande. Detkan finnas studerande som tycker att det är positivt med en något mera fastlinje. Därför skall vi inte rasera linjesystemet. Med dessa mycket kortfattade kommentarer yrkarjag bifall på alla punkter till hemställan i betänkandena 20, 21 och 26, 12 () replik; är en kunnig och erfarenakademiker och politiker. Jag vill gärna ge honom en eloge för att han intelåser fast sig i omöjliga positioner. När vi i utskottet presenterade attfilosofie kandidatexamen behövs och att en omklassificering av civilingenjörs-och arkitektutbildningarna bör göras i ett svep, accepterade och hade inte heller svårt att övertyga sin partigrupp. Det är glädjandeatt vi på det sättet har kunnat rätta till oformligheter i propositionen. Det har sagts i något sammanhang att socialdemokratinbefinner sig i vild och oordnad reträtt i högskolefrågorna. Jag vill kanskeinte säga att den är vild och oordnad, men nog är det fråga om en reträttalltid. Det ser vi naturligtvis som något i högsta grad positivt. Mot bakgrund av vad här har sagt och vadjag kom in på i mitt inlägg, kan vi kanske våga hoppas att översynen avanslags- och styrsystemet skall resultera i en bättre ordning på rätt mångapunkter. När det gäller själva linjesystemet är det uppenbart attlinjerna naturligtvis skall finnas kvar där de kan fungera. Men det är trotsallt inte så förfärligt många linjer som fungerar särskilt bra inom dettidigare filosofiska fakultets-området. Men jag hoppas, efter vad LarsGustafsson sade, att översynsgruppen kommer att behandla också denna fråga ochatt vi kanske kan nå upp till de höjder och få den samlade opinion bakomhögskolan som universitetskanslern tidigare pläderade för, 13 () replik; Även jag vill gärna något prisa densocialdemokrafiska majoriteten i utskottet för att vi faktiskt har fått ettförslag som på väsentliga punkter är bättre än regeringens förslag i januari.Det är bättre t, ex, med avseende på fil, kand,-examen. Det är bättreresursmässigt, i fråga om formerna för omklassificering avcivilingenjörsutbildningen och på en rad' andra punkter. Men finns det anledning att konstatera attförslaget inte är fillräckligt bra. Socialdemokraterna och vpk-arna utgörfortfarande något av en konservativ och bromsande kraft i sammanhanget, även omrörelseriktningen är åt rätt håll, säger när det gäller yrkandet om avslag påvåra motioner om anslags- och styrsystemet att avslaget snarare skall ses somett proceduravslag än som ett avslag i sak. Det noterar jag med en visstillfredsställelse. Det innebär att det är möjligt att en del av vårasynpunkter kommer att beaktas i översynen. Sedan vill jag säga att det nog inte är sä konstigt att vipå oppositionssidan inte har riktigt samma fullständiga tilltro tillregeringens vishet och därmed kan utgå ifrån att allting kommer att ordna sigom bara regeringen får syssla Vissa för den grundläggande högskoleutbildningen gemensammafrågorm. Vissa för den grundläggande högskoleutbildningen gemensammafrågorm. med de härfrågorna. Vi menar att det är naturligt att skickar med en del ord påvägen, Qm det då är ord som har framförts i debatten tidigare, så blir de noginte sämre för det, eftersom det är tankar som har fått mogna. Jag tror att dethade varit bra om socialdemokraterna i utskottet hade kunnat ta ytterligare ettsteg och ställt sig bakom de synpunkter som vi framför i reservation nr 1, I det här sammanhanget vill jag särskilt beröralinjesystemet. Det är bra, tycker , att det finns linjer för demsom vill ha det. Men kanske borde man tänka på det förslag som jag talade om imitt första inlägg och som också utvecklas i vår motion, nämligen att man skalllåta linjerna finnas kvar som ett slags rådgivande utbildningspaket menavskaffa deras roll i resursstyrningen. Låt studenterna själva fritt välja omde vill använda sig av de ämneskombinationer som ingår i linjerna eller avnågon annan ämneskombination, men avstå från den styrande funktion somlinjerna har . Kanske blir det den visa lösning som man kommer fram till iöversynen. I så fall är det bra, men jag skulle känna mig tryggare om vi ficken riksdagsmajoritet bakom reservation nr 1. 14LARS () replik: sade att det har sagts attsocialdemokraterna befinner sig i vild och oordnad reträtt när det gällerhögskolefrågor. Också jag har läst det någonstans, men jag har glömt var. Detgör kanske detsamma, för jag tycker inte att det är en särskilt bra beskrivningav verkligheten. Det här är ett förhållande som är litet konstigt. Oftaanklagas vi för att vara rigida och ovilliga att ändra på saker och ting. mennär vi efter fattig förmåga ibland försöker göra det, då är inte detbra heller. Då talar man om vild och oordnad reträtt. Det är ett sätt attbeskriva det hela som egentligen är litet förnedrande. På bäddardet inte heller för ett vettigt samtalsläge. Jag beskyller inte mina borgerligakolleger i utskottet för att ha sagt detta - det måste vara någon annan, som ärmindre initierad - men det här sättet att beskriva förhållandena skapar somsagt inte något vettigt samtalsläge. Vi är beredda att göra omprövningar när det gällerhögskola och forskning, är inte den ende socialdemokrat somhar sagt det. Det finns andra som gjort det. men jag skall inte citera dem. Viär beredda att ompröva när vi märker att saker och ting gått snett. Det äringenting att sticka under stol med. Jag menar vad jag sade. , när jag kalladeavslaget på ert förslag om ett tillkännagivande när det gäller anslags- ochstyrsystemet för ett proceduravslag. Man behöver ju inte ge till känna sakersom man på goda grunder vet att regeringen redan känner till. Utskottet harfaktiskt varit relativt frikostigt med tillkännagivanden vid någrasammanträden, men vi ansåg att detta var litet onödigt. Man skall väl sparatillkännagivandena för punkter där det är mer berättigat - det är vårståndpunkt. Men, som sagt, ta inte detta för ett avslag i sak! Vi villverkligen pröva en del av de ting som förs fram bl. a, i de borgerligamotionerna och i vpk-motionen. 15BIRGER HAGÅRD (m) replik: Socialdemokraterna må kalla det omprövningeller reträtt, likgiltigt vilket. Om bara färdriktningen är den rätta skall vipå alla sätt och vis understödja det, 16 () replik; Man gör ju inte ett tillkännagivande bara föratt i största allmänhet informera regeringen t, ex. om att det finns linjer påhögskolan och att det kan vara bra att titta på dem, utan ett tillkännagivandeär en åsiktsyttring från . Det är avsikten med vår reservation, där vitar upp ett antal viktiga frågor. Vi talar om vad vi tycker i dessa frågor ochi vilken riktning vi vill att omprövningsarbetet skall gå. Detta har utskottsmajoriteteninte velat ställa upp på. Majoriteten avstår från att redovisa en uppfattningom hur översynsarbetet bör gä till och vad det bör leda fram till. O.K. - detmå vara hänt! Jag tycker det är bra att i alla fall inte i sakgår emot det vi för fram. får då i sin tur respektera att vifrån oppositionen gärna vill tala om för regeringen hur vi anser att den härfrågan bör utvecklas, 17 () replik; Till det sista som sade vill jagbara göra den kommentaren, att vi inte vill låsa oss nu för några speciellalösningar. Vi vill låta den här översynen fullföljas och att en rad uppslagdärvid prövas, I en första omgång om får vi tillfälle att se pådetta utan att ha låst oss i några enskildheter och därmed ha ett litet störrefält för övervägandena. Det är det som är innebörden i vårt ställningstagande.När vi vet att man i den här översynen håller på med att pröva olika uppslaganser vi att det är onödigt att göra dessa påpekanden, 18 (): Jag har begärt ordet med anledning av att vi ijanuari från de tre borgerliga partierna lämnade in en motion om lokaliseringav en datavetenskaplig linje till , I utskottets betänkande står det"den dätavetenskapliga linjen". Det är inte fråga om att vi här iStockholm på något sätt skulle ta hand om alltihop. Sådana anspråk har vialdrig haft, utan det gäller en datavetenskaplig linje med 30 platser. blirdet totalt 120 nybörjarplatser, och de går förbi igen. Låt mig framhålla att i rad har äskaten sådan här linje. Den ingår enligt vår uppfattning - och det lär väl varaallas uppfattning - som en integrerad del i en total datautbildning, Stockholmäskade alltså 30 platser , fick platserna med enmotivering som vi moderater delvis kunde förstå, nämligen att redanhade haft inifialkostnaderna när utbildningen började där och att det skullekosta mer att ge platserna, äskade året därpå - fickplatserna, hade inte haft några sådana platser tidigare. Utbildningen gick förbi igen. Men vi fortsatte att äska.