prot · G909107 · 1985-12-31 00:00:00 — Jagvill också framhålla, herr talman, atf någon avsikt från min sida aft döljafakta naturligtvis inte har förelegat. Låtmig fill sist göra ett lifef medgivande i den här diskussionen. Jag tyckerpersonligen att def i en proposifion av def här slaget, som innebärförändringar, hade varit motiverat att redovisa dels det totala beloppet förfritidshemsverksamheten, dels den totala summan för de förändringar somförslagen innebär. vill jag understryka atf de beräkningar som mangör i propositioner av detta slag ju är skattningar och bedömningar som byggerpå en förväntad utveckling som kommunerna beslutar om. Det är inte alls säkertaft det kommer att gä precis sä som vi bedömer i proposifionerna, 141 (); Jag är tacksamför det medgivande som gör. Jag delar hans uppfattning atf manbör redovisa de sfatsfinansiella konsekvenserna i propositioner av den härtypen. Jag hoppas att han i regeringskretsen bidrar fill aft sprida denuppfattningen fill andra statsråd, som också har en tendens att synda mof denregel som faktiskt finns i riksdagsordningen. Jagskulle vilja anbefalla riksdagsordningen till förnyat studium i regeringskretsen.Det finns mycket att hämta i den publikationen som faktiskt kan ha nyhetsvärdeoch som också kan bidra till att lösa en del frågor kring hur propositioner börutformas. Tillsist: Det är naturligtvis också riktigt att man inte alltid kan göra säkra bedömningarav vilka konsekvenserna blir av olika förslag - man får göra skattningar. Menäven skattningar kan faktiskt redovisas. Man kan då tala om atf def råder enosäkerhet att det kan bli mellan si och så många miljoner i effekt. Även dennaupplysning är värdefull för , när skall ta ställning tillregeringens förslag. Överläggningenvar härmed avslutad. Prot.1985/86:107 37 § Arbetsmarknadspolitiken (forts, från s, 49) ~, TT Fortsattes överläggningen om arbetsmarknadsutskottets betänkande Arbetsmarknadspoli- "" ° 1985/86:11, 142 () replik; Riksdagsordningen ställer fill litet bekymmernär def gäller aft hålla samman debatterna. Mitt intryck av den debatt vi hadeinnan den bröts är bl, a, aft är ödmjukare i tonen och i storutsträckning försöker undvika sakdebatt. Jag förstår varför. Förklaringen ärnaturligtvis atf def i de försök till omorientering som promemorian fråndepartementet representerar finns en hel hop potentiella interna konflikterinom socialdemokratin. Jag tycker atf arbetsmarknadsministern skall ta chanseni sitt sista inlägg som, såvitt jag försfår får ta , aff deklarerasin syn pä riskerna för snabbt ökande arbetslöshet. Infe utgå från"om" arbetslösheten ökar utan snarare, som AMS säger i sitt senastenyhetsblad, "när" arbetslösheten ökar och"när" arbetslösheten växer , Därigenom skullemycket klargöras. Vad kommer ni atf lyckas ompröva? har ju häri debatten sagt nej till allt som går utöver traditionell socialdemokratiskpolifik. Vad kommer det att betyda? Så fill ungdomslagen, herr talman! Har arbetsmarknadsministernklippt i mina inlägg här i kammaren från den tid dä vi debatteradeungdomslagen? Eller har arbetsmarknadsministern kanske för första gångenordentligt studerat def ursprungliga riksdagsbeslutet, där def talades ominriktning mot näringslivet och mycket annat? I vilket fall som helst är detbra. Arbetsmarknadsministern backar på snart sagt varje punkt när det gällerungdomslagen. Det har tagit lång fid, men def är välkommet nu när def kommer.Vi ser fram mof den proposifion angående ungdomsfrågorna som skall föreläggasriksdagen i vär. Den skall vi behandla mycket seriöst och med stor öppenhet. Mycket av def som arbetsmarknadsministern här har sagt -eller i varje fall antytt - är positivt. När def gäller avtal om ungdomarsingångslöner kan jag förstå atf arbetsmarknadsministern kan ha behov av affkrypa bort från sin fidigare formulering. Men def gäller bara formuleringen,inte realinnehället, Realinnehällef i det avtal som parter träffar och somgäller inskolningsplafser kommer ju - om avtalet skall vara värt någonfing närdef gäller ungdomarnas möjligheter att lättare komma in på arbetsmarknaden -atf innebära lägre ingångslöner. Man kan ju infe tänka sig normallön i fråga ominskolningsplatserna. Inte ens kan väl ha en annan åsikt. Slutligen, herr falman!Arbetsmarknadsdepartementet har lagt fram en debattskrift som skall behandlasoch debatteras under stor öppenhet. Vi moderater har presenterat enrapport som behandlar samma frågor. För den framfida diskussionen överlämnashärmed ett exemplar till arbetsmarknadsministern. Sedan fär vi se vadresultatet härav blir. Undet defta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 143BÖRJE () replik: Jag sade fidigare helt kort någonfing om debedömningar som länsarbetsnämnden i mitt hemlän, ,har gjort. Man räknar med, , aft arbetslösheten kommer aff öka-fill , Def som är litet otäckt i detfa sammanhang är aff bedömningarnabygger på förutsättningen atf arbetskraffsefterfrägan fortsätter att öka iprincip i samma utsträckning som i , På det sättet skallalltså utflyttningen i länet fortgå i samma takt som . Det är, som sagt, enskrämmande läsning. De flesta kommuner i , i sydöstra och imånga andra delar av landet orkar inte med denna ständiga utflyttning avungdomar. Därför har jag viss förståelse för arbetsmarknadsministerns ödmjukaton i dagens debatt. Sedan vill jag säga någonfing om ungdomslagen. Dennaskall, menar vi i , ersättas med yrkespraktik. Jag är övertygad omatf både innehållet när det gäller yrkespraktiken och namnbytet - alltså aftman väljer benämningen yrkespraktik - kommer aft uppskattas av de ungdomar somicke har fått fäste på den ordinarie arbetsmarknaden, nämnde aft hade krävt aftungdomar skulle garanteras utbildning och arbete. Ungdomarna skulle icke habidrag, utan den s, k, arbetslinjen skulle gälla. Arbetsmarknadsministernberömmer sig för atf vara den som införde ungdomslagen, saker och fing. Jag kan förstå att en minister har mycket att funderapå, I den här frågan motionerade nämligen vären 1982, och då röstadeAnna-Greta och "hennes grupp" mot vårt förslag om att ungdomari sina känsligaste år skulle erbjudas just utbildning och arbete och intebidrag. Det kan finnas skäl atf påminna om den saken. skall vi varaglada över aff en polifisk enighet kunnat uppnås i denna kammare. Ungdomarskall alltså erbjudas utbildning eller arbete. 144LARS-OVE (vpk) replik: Innan vi tog paus ställde jag frågor tillregeringen och socialdemokraterna om vad de egenfligen menar med fullsysselsättning. Arbetsmarknadsministern beskyllde mig för att vara feknikflentlig,Def är ett billigt sätt aft debattera på. för aft försöka komma undan det mörkafältet när def gäller sysselsättningen. För aff det infe skall råda något somhelst tvivel och för aft arbetsmarknadsministern skall slippa göra uttalandeten gång till, skall jag återigen redogöra för vilka krav vi har ställt. Frågan om tekniken är faktiskt politisk. De arbetande hareft intresse av teknikens utformning, och vi bedömer att kapitalet ochstorfinansen använder tekniken på eft säff som är djupt människofientligt.Om arbetsmarknadsministern tycker aft den bästa tekniken är den som i daganvänds av storfinansen, måste jag kasta tillbaka beskyllningen och påstå atfarbetsmarknadsministern är människofientlig. Hur var det på ? Hade man ingen teknik där? Huranvändes tekniken där? Def handlar infe bara om den fysiska tekniken. Frågan omhur tekniken förhåller sig till människor och hur den utnyttjas är ocksåteknikbegrepp. Jag citerar därför att han har gjort viktigapåpekanden, framför allt när han säger: "Vi kan begära atf tekniken ska användas för attuppnå def som vi tror kan förbättra våra levnadsvillkor - och vi kan tacka nejtill det som vi infe behöver. Endast på det sättet kan vi genom politiska beslut ledautvecklingen och inte bara vara offer för den." Hur arbetsmarknadsministern kan få defta aff varateknikfienfligt begriper jag inte, men ändock faller de orden ur hennes mun, Iförlängningen av slutsatser innebär detta att fackföreningar ochde anställda måste ha någon form av vetorätt för att kunna påverka tekniken. De mörka sidorna - där industrin gör indragningar ochminskar sysselsättningen, inte investerar i tillräcklig takt, där denoffentliga sektorn stryps, där regeringen infe använder arbetstider som eftmedel bland andra - glömmer arbetsmarknadsministern helt bort i dessasammanhang, Def kanske var meningen, för regeringen vill inte svara på minfråga och säga atf den numera betraktar full sysselsättning så atf def skallfinnas 120 000 öppet arbetslösa, 180 000 i arbetsmarknadsutbildning, vilka villha ett arbete på den öppna arbetsmarknaden, och allt fler förtidspensionärer.Jag betackar mig för den innebörden av begreppet full sysselsättning. Vad vi menar med full sysselsättning hardiskuterats ett antal gånger förut här i kammaren. Jag har mänga gånger sagtatt jag egenfligen tycker väldigt illa om begreppet full sysselsättning. Jaggör det därför atf det är teoretiskt möjligt aft ha full sysselsättning ochändå en mycket hög arbetslöshet, en dold arbetslöshet. Begreppet arbete åt alla är betydligt bättre, och det ärdet som vi socialdemokrater brukar använda. Jag gör ofta jämförelser med1950-falet, då vi hade en formellt, teoretiskt och nationalekonomiskt setthögre sysselsättning. Vi var närmare full sysselsättning då än , Åndå var defbetydligt färre som hade arbete då än , framför allt därför aft många kvinnorvar dolt arbetslösa. De trodde infe ens aft def var värt atf gå fillarbetsförmedlingen, eftersom ingen skulle ta deras begäran om arbete på allvar.Det är en annan situation . Arbete åt alla innebär atf vi skall se fill att def finnsi verklig mening arbete ät alla, också åt kvinnor, också ät dem som har ettarbefshandikapp, ocksä ät dem som är äldre och vill arbeta. Det är def som visträvar efter och som vi tar steg för steg för att åstadkomma. Det är därförsom vi gläder oss åt att det finns fler människor isysselsättning och med arbete än fidigare. Jag beklagar om jag fotalt missförstod ,när han i sitt första inlägg talade om feknikfientlighet. Jag uppfattade def såaff han argumenterade mof den slutsats som drog. Om han integjorde det så är def bra, och i så fall har vi nog samma uppfattning. Teknikenär bra för och för sysselsättningen i , men den skall infeinföras eller finnas fill bara pä arbetsgivarens villkor utan framför allt päde anställdas villkor, på arbetarnas och tjänstemännens villkor. Till skulle jag vilja säga: Ja, jag röstadenej till ett cenferförslag därför aff det var ett förslag helf utanverklig bakgrund. Ätt bara rösta ja till allmänna paroller utan att man sernågot reellt förslag bakom har aldrig varit socialdemokrafisk politik och vardet inte heller 1982, tycker aft def är bra aff det nu råderpolifisk enighet om att man verkligen skall göra insatser för aff se till affungdomar får arbete, utbildning eller praktik. Ja, def är bra. Men def är destomer synd atf en stor del av kammarens ledamöter maler sig uf ur denna polifiskaenighet genom aft säga nej fill ungdomslagen, och de gör det, tycker jag, påett mycket märkligt sätt. Jag har inte backat, , inte på någon endapunkt när det gäller ungdomslagen. Jag säger precis det jag sade närungdomslagen infördes, nämligen aff vi behöver någonting i stället för aftbetala uf kontant arbetsmarknadsstöd fill ungdomar, Def finns ingen sämre vägän atf säga fill ungdomar: Ni fär börja ert arbetsliv med atf få pengar påfickan, men vi behöver infe era arbetsinsatser. Men ungdomslagen är infe den enda åtgärden. Det saderegeringen klart och tydligt när vi skrev propositionen om ungdomslagen. Ävenom det blev en del ändringar när propositionen behandlades i stod denpunkt kvar som säger atf ungdomslagen inte skall vara någon förstahandsåtgärd.Ungdomslagen skall fas fill när alla andra åtgärder prövats. Jag beklagar djupt aft de andra partierna nu är bereddaatt i praktiken åter slå in på en väg som innebär mycket stora risker för enkraftigt ökad ungdomsarbetslöshet och för att vi återigen hamnar i en situafiondär vi är tvungna aff fa upp penningpåsen och betala uf kontanta bidrag. Jagtycker atf def är glädjande aff förslagen från de borgerligas sida inte harvunnit hela gehör, utan atf vi kan ha ungdomslagen kvar även ifortsättningen och diskutera hur vi skall förbättra och förändra dem, diskuteravilka andra åtgärder som skall komplettera arbetsmarknadspolitiken när def gällerungdomarna. Det är en farlig väg man ger sig in på när man vill riva bort detsom vi vef har inneburit för fiotusentals ungdomar atf de gjort en braarbetsinsats i stället för aff få kontant arbetsmarknadsstöd, sade atf den promemoria som en expertgruppinom har utarbetat innehåller stoff fill internakonflikter. Jag begriper uppriktigt sagt inte ett dyft av vad han menar. Jagtror faktiskt inte atf behöver bekymra sig särskilt mycket övermitt förhällande till vare sig mina partivänner i ellerfackföreningsrörelsen. Vad sägs dä i denna promemoria? Vilka är de viktigagrundläggande fakta som presenteras? Jo, där sägs atf arbetsförmedlingen är encentral del av arbetsmarknadspolitiken och aff vi inte skall ha privataarbetsförmedlingar som föreslår. Vad mera sägs i promemorian? Jo, att vi skall satsa påarbetsmarknadsutbildningen. Vi skall bygga vidare pä denarbetsmarknadsutbildning som vi har. Vi skall satsa på att inom arbetsmarknadspolitikenfördela resurserna sä att de i första hand kommer dem till del som har sämstförutsättningar aft klara sig själva. 1985/86:1073 april 1986 Om man läser de motioner och de reservationer som BengtWittbom står bakom ser man att det är helt andra tankegångar som finns där, iår liksom . De som skall klara sig på arbetsmarknaden mest och bäst medden moderata politiken är de som arbetsgivarna själva framför allt ärintresserade av att anställa. Det är därför man enligt de moderata receptenskall röja undan stora delar av den frygghefslagsfiflning som vi har påarbetsmarknaden. Det finns ingenting i den promemoria somarbetsmarknadsdepartementet har gett ut som i fråga om trygghetslagarna stämmeröverens med de motionsförslag och de reservationsförslag som Bengf Wittbom harlagt fram. År det sä aft Bengf Wittbom har funnit aff promemorian i stora delarstämmer överens med vad han innerst inne tycker, så välkomnar jag honom. Då harvi förutsättningar aft tillsammans forma en mycket bra arbetsmarknadspolitik. Det som promemorian framför allt krifiserat iarbetsmarknadspolitiken är aft vi har haft för mycket av kontantarbetsmarknadsstöd. Det är en uppfattning som jag delar till fullo. Vi måstegöra ytterligare insatser för att minska def kontanta arbetsmarknadsstödets delav arbetsmarknadsdepartementefs budget. Vad promemorian ytterligare kritiserar i denhittillsvarande verksamheten är atf arbetsmarknadspolitiken har fåtf ta på sigen för sfor börda för aft klara sysselsättningspolitiken. Vi har haft för mångamänniskor i vissa arbetsmarknadspolifiska åtgärder för aff det skall varariktigt bra. Jag vet inte hur jag har stått i den härtalarstolen och sagt att det infe är något självändamål för enarbetsmarknadsminister atf ha mycket folk i beredskapsarbeten, i ungdomslag ochi andra sådana verksamheter. Vi måste sträva efter atf def blir sä fåsom möjligt. Problemet bakom def, och ni andra från deborgerliga partierna som talat här, är att vi 1982 överfog eff land därarbetslösheten steg snabbare än i i övrigt. Den snabba ökningen avarbetslösheten som vi fick ta över från de borgerliga regeringarna gjorde detnödvändigt för oss aft lyfta oss själva i håret, atf sätta in varje resurs somtänkas kunde i arbetsmarknadspolitiken, Def är nämligen den snabbaste vägen aftminska arbetslösheten, och för oss fanns det ingen vikfigare uppgift än aftminska arbetslösheten. vice talmannen anmälde affBörje , och anhållit aft tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker. Kammarenbeslöt aft förhandlingarna skulle fortsättas kl, 19,30, 38 §Anmäldes och bordlades 1985/86:104Statlig garanti för anordnande av i 1985/86:158 Godkännande av Wienkonvenfionen förskydd av ozonskiktet 39 §Anmäldes och bordlades 1985/86:445av m.fl. 1985/86:446av m.fl. 1985/86:447av m.fl. 1985/86:448av m.fl. Lag omnäringsförbud, m, m, (prop, 1985/86:126) 40§ Meddelande om interpellation Meddeladesatf följande interpellafion framställts 1985/86:163 av (vpk) fill bostadsministern ombosfadsförvaltningen inom de allmännyttiga bostadsföretagen: Frågor om de kommunalabostadsföretagens verksamhet och sociala ansvar har varit livligt debatteradeunder senare fid. Orsaken är som bekant atf ett antal allmännyttigabostadsföretag sedan en fid tillbaka överlämnat en del av sitt bostadssocialaansvar fill privatföretag - av typen Formator. Detfa harmedfört svåra problem för många hushåll i s.k. problemområden. Trots kommunernas ansvar för sina invånaresbostadsförsörjning har flera kommuners bostadsföretag genom atf överlåtaförvaltningsproblem på privata företag motverkat många människors rätt filltrygghet i boendet och rätten till en bra bostad. Det synes också helt klart aff resp. allmännyttigabostadsföretag inför trycket av olika svårigheter och problem alltförlättvindigt överlåtit uppgifter ät privata intressen och gett dem långt gåendefullmakter att söka skapa "normalsvenska" områden, Alla som bor därskall tydligen ha fast jobb, inte ha några sociala problem eller vara i behovav social omsorg eller annan service, aldrig ha haft någrabetalningsanmärkningar, osv. Sålunda ställs krav på enskilda hyresgäster och tillämpasarbetsmetoder som mänga reagerat mof. Bl, a, har nio socialsekreterare iHaninge och kommuner i tidskriften arbete (nr 1/86) riktat skarpkritik emot dessa. Frågor har med rätta ställts, och def har ifrågasatts omarbetsmetoderna är förenliga med kommunernas skyldigheter enligt socialtjänstlagen,med allmännyttiga bostadsföretags uppgifter och verksamhet, medbosfadsförsörjningslagen, etc. Med förvåning har många hyresgäster också noterat detengagemang som de allmännyttiga bostadsföretagens serviceorganisation, ,lagt ned pä aft stödja privata förvaltningsföretag, i stället för atf hjälpasina företag atf själva klara sina uppgifter. Arbetet med atf skapa goda bostadsområden måste bedrivas isamklang med de berörda hyresgästerna och sociala myndigheter. Man måstehjälpa, inte stjälpa dem som har det svårt. Det synes helf klart atf verksamhetav def 7 protokoll 1985/86:107-108 1985/86:107 slagFormator bedriver riktar sig främst mot hushåll med låga inkomster, barnfamiljer, ensamma mödrar med barn, invandrareoch personer med Med hänvisning fill def anfördavill jag fråga bosfadsministern: Vill bostadsministern medverka fill åtgärder somförhindrar atf bostadsföretagen överlåter svära förvaltningsproblem i s, k,problemområden till privata förvaltningsföretag? Vill bostadsministern medverka till atf deallmännyttiga bostadsföretagen inte frånhänder sig bestämmanderätten ochbedömningar angående hyresgästers sociala situation, möjlighet till kvarboendeosv? Kommer bostadsministern aft fa något inifiafiv isyfte att undanröja olämpliga arbetsmetoder och underlätta för aff enbostadspolitik grundad på ett socialt synsätt skall vara vägledande förbostadsförvaltningen? 41§ Meddelande om frågor Meddelades atf följandefrågor framställts 1985/86:455av () till statsrådet om elfaxorna: I olika uttalanden har energiministern sagt aft ominfe elkonsumtionen sjunker, så måste vi höja elpriset med . Dettaär ett för mänga märkligt uttalande. Under de s. k, oljekrisåren fick viständigt höra från alla ansvariga atf vi måste sänka oljeförbrukningen ochsärskilt satsa på inhemska energislag. Vi var också många som satsade - för denenskilde ganska höga belopp - på olika nya energikällor, t. ex. värmepumpar.Staten uppmuntrade ocksä detta genom särskilt förmånliga lån. är detfakfiskt så atf dessa värmepumpar uteslutande drivs med el, och de kan inteheller drivas med annan typ av energi. Många frågar sig om statsrådetsuttalande om aft straffhöja elenergin är aft tyda såsom eft fack fill alla demsom satsat pä dyra alternativa energisystem? Med stöd av def ovan sagdavill jag därför fräga statsrådet : Vilka åtgärder kan vid en eventuell chockhöjning avelfaxorna förväntas från regeringens sida för atf hjälpa dem som satsat påalternativa, eldrivna energisystem? 1985/86:456av () till statsrådet om ifrågasattavgiftsbeläggning av musikaliska verk som framförs under gudstjänst: Oftahänder att församlingar spelar in gudstjänster på band för atf kunna förmedladessa till gamla och sjuka, STIMkommer att kräva ersättning av församlingar för denna verksamhet. Enligtuppgift menar atf avgift skall erläggas även för musik som -utan aft inspelning sker - framförs under gudstjänst. beredd att verka för atf hittillsvarande möjligheter att framföramusikaliska verk i samband med gudstjänster inte inskränks genomavgiftsbeläggning? 1985/86:457av () till justitieministern om markägares ansvar förbrunnar: Brunnar utan lock är fullständigt onödigadödsfällor, bar barnmiljörådet påtalat att lagen måste skärpas såatt markägarens ansvar klart framgår. har återigen en tragisk dödsolyckainträffat. En åttaårig pojke ramlade i en brunn och drunknade. Den här typen avolyckor är fullständigt onödiga, eftersom det är lätt att sätta dit låsbaralock som finns i handeln, Isitt remissvar över betänkandet SOU 1985:24 Ordninglag, som lämnades i december1985, betonade barnmiljörådef behovet av säkerhetsanordningar. Detta kravfanns infe med i utredningens förslag. Med hänvisning tillovanstående vill jag fråga justitieministern: Kommer regeringen aft lägga fram förslag filländring i lagstiftningen så atf markägaren får ansvar för aft brunnar försesmed säkerhetsanordningar? 42 § Kammaren åtskildeskl, 17,49, In fidem