prot · G90931 · 1985-12-31 00:00:00 — 1 stället för att på ömse håll pannan blodig valde man att försöka hitta en minsta gemensamma nämnare. 52 Den fann man i kyrkomötesreformen.Det innebär en ökad frihet för kyrkan att självfatta beslut om viktiga inomkyrkliga frågor, men inom ramen för ett bevaratgrundläggande samband mellan stat och kyrka. Den nyordning som vi nu har måste få möjlighetatt visa vad den går för. Vi måste få se vilka fördelarna och nackdelarna är.Inte förrän vi sett det finns det anledning att överväga nya initiativ ikyrka-stat-frågan. Det är bra kyrkomötesreformen genomfördes. Detär för tidigt för en utvärdering. Jag vill, fru talman, yrka avslag på reservationerna ochbifall till utskottets hemställan på samtliga punkter. 35 (vpk) replik: erinrar också om deutredningar och samtal som har genomförts i den här frågan. Det bör väl varasyftet då en fråga utreds att man skall komma till något resultat. Vad är detför fel på den utredning som företogs under ledning? Jag tyckeratt den i stort skulle kunna ligga till grund förförslagom kyrkans skiljandefrån staten. Det borde ha gått att bygga vidare på den utredningen ochklarlägga vad utredningen möjligen inte klarlade. Men ingenting har egentligenskett på det här området. Jag tycker nog, när man söker engemensam nämnare för en lösning av frågan, att den borde vara religionsfrihetenoch att den bör bestämma vad partierna gör. Därför är jag mycket besviken påatt partier som i sitt program har frågan om kyrkans skiljande från staten intevågar ta detta steg. 36 BENGTKINDBOM (c); Låt mig bara uppehålla mig vid ett par av defrågor som behandlas i detta betänkande. Det gäller först frågan om nyakyrka-statöverläggningar. De resultat som fanns 1979 avvisades av kyrkomötet.Därefter inleddes ett arbete som ledde fram till den kyrkomötesreform som vi ser genomföras. Den första mandatperioden har avverkats. Redan är viinne på förändringar i lagen om detta kyrkomöte. Men i de grundläggandeprinciperna har reformen nu börjat att fungera. När behandlade frågan 1981/82 uttaladekonstitutionsutskottet att det var av stort värde att en långtgående enighetmellan riksdagspartierna uppnåtts i dessa frågor. Det är synd att den enigheteninte har bestått ens över den första mandatperioden för kyrkomötesreformen såatt kunde få den arbetsro som behövs för att sätta reformen isjön och för att diskutera andra angelägna frågor. Jag tar till orda i denna debatt för att 1985 årskyrkomöte också behandlade frågan om nya diskussioner mellan kyrkan och staten,då föranledda av en motion av , vid det tillfället moderat, 1går deklarerade han att han nu kommer att vandra sina egna vägar, men dennafråga tog han upp i egenskap av moderat ledamot i kyrkomötet. Kyrkolagutskottetkonstaterade vid det tillfället att ingenting har ägt rum som påtagligt ändratförhållandena . "I betraktande av den utveckling som sålunda ägt rumoch ännu pågår har utskottet svårt att se hur det av allmännakyrkomöte avvisade Prot.1985/86:31 stat-kyrka-förslaget skulle kunna tjäna som utgångspunkt för någonsådan 20november 1985 utredning som motionären vill få till stånd." Man hänvisadevidare till en annan viktig sak när det gäller att måste fåarbetsro. Utskottet säger att det kommer att dröja länge innan de förändringarsom skett på det rikskyrkliga planet och som kommer att ske på församlings- ochstiftsplanet till fullo kan överblickas och utvärderas. De förändringar somkommer att ske på församlings- och stiftsplanet är de som 1982 årskyrkokommitté just nu arbetar med. De kommer också att kräva insatser frånsvenska kyrkans sida. Att mitt uppe i detta arbete få en förnyadstat-kyrka-diskussion-kan bara leda till att försämra svenska kyrkansmöjligheter att arbeta med det som är det viktigaste och väsentligaste försvenska kyrkan. Den andra frågan är frågan om medlemskapsreglerna. Vi haren övergångsbestämmelse som i detta fall är lika med grundlag, och därmed ärden frågan avklarad. Vi har redovisat det från utskottet. När talar om en faktisk kollektivanslutningfår man gå tillbaka och titta i betänkande från föregåenderiksmöte på denna punkt, där man ingående redogjorde för dessa regler. Rättentill utträde är beskriven där, och reglerna om hur barn följer sina föräldrarär också klart redovisade. Det är alltså inte så att barn automatiskt blirmedlemmar i från födseln. Den tredje punkten är de frågor som tagits uppom ändringar i begravningskungörelsen. Det är i och för sig välmotiveradefrågor som man tagit upp, men det finns så många andra frågor som ocksådiskuterats när det gäller begravningsväsendet, framför allt frågor om attutjämna kostnaderna mellan församlingar när det gäller dödsbon. Det förhållandet att har tagit upptvå detaljer därför att det finns motioner om dessa får inte innebära att dessadetaljfrågor ges en högre prioritet än andra frågor som är aktuella ibegravningsväsendet. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. 37 (vpk): det skulle vara olyckligt om manmitt uppe i annat arbete fick en diskussion om stat-kyrka-frågan. Kan man se påfrågan på ett sådant sätt, ? Skulle en så viktig fråga kunna verkastörande, en fråga som har stått under debatt ! Då skulle denaldrig kunna komma att lösas. Det är inte ett godtagbart skäl för att skjuta påett avgörande att man har en mängd andra frågor till debatt. 38 (); Att jag anser att man inte bör störa med dessasamtal beror på att det finns en så bred uppslutning inom föratt avvisa förslagen att starta nya diskussioner. Överläggningen var härmed avslutad.' (Beslutet redovisas efter behandlingen av lagutskottetsbetänkande 7.) 39FÖRSTE VICE TALMANNEN; Jag får meddela att anslag om kvällsplenum nu haruppsatts. 40 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera lagutskottetsbetänkande 4 om vissa patenträttsliga frågor. 41NIC (); Det här betänkandet berör två patenträttsligafrågor; dels relationen mellan svensk och nordisk patenträtt å ena sidan ochinternationell eller främst europeisk patenträtt å andra sidan, delspatentverksamheten för nya tekniska utvecklingar, nya teknikformer. Dessafrågor kan förefalla sakna egentligt samband, men de har faktiskt ett slåendesamband, nämligen förhållandet mellan svensk patenträtt och internationellpatenträtt. Det kan vara skäl att göra en bakgrundsskiss till endiskussion i patenträttsfrågor varje gång diskussionen förs. Patent omges jumed viss mystik, något som patenträtten verkligen inte är förtjänt av. Modern teknikutveckling är en kostsam affär. Det tar tidoch är mycket kostsamt att utveckla ny teknik, och det gäller inte minst deteknikformer som behandlas i detta utskottsbetänkande, nämligen genteknik ochbioteknik. Det innebär att en färdig produkt som vilar på ny teknik måstekunna lanseras på en marknad som är stor nog att utgöra underlag föravskrivning av de omfattande utvecklingskostnaderna. Detta i sin tur innebäratt det verkligen kan ifrågasättas om inte utvecklingen inom patenträttennödvändigtvis skall mera följa en internationell utvecklingsväg än ennationell utvecklingsväg. Särskilt för ett land så litet som , med en marknadsom vilar på en befolkning på 8 miljoner människor, och med en industri som medinternationellt mått mätt är en liten industri är det nästan ett krav attpatenträtten utvecklas i internationell riktning i mycket högre grad än vad somhittills verkligen har skett. Det finns naturligtvis fortfarande kvar ett behov avsvenskt patentskydd för den nya geniala klädnypan eller för den självskruvandeskruven som kan bli resultatet av en snilleblixt någonstans i . Menenligt min uppfattning är det alldeles klart att det verkliga intresset försvensk industri när det gäller utveckling av patenträtten ligger i deninternationella utvecklingen. biträder om patent,vilket innebär att vi i har två patenträttsliga system, som i stortsett gäller parallellt - det svenska och det rent europeiska systemet. Bådasystemen ger ett privaträttsligt skydd för en uppfinning inom ett bestämtterritorium. Det europeiska patentet gäller inom de nationer som biträderkonventionen, vilka är de väsentliga industrinationerna i , medan detsvenska patentets skydd begränsar sig till den svenska marknaden; Jag kanväl i detta sammanhang, fru talman, också få peka på en term som oftamissbrukas, nämligen termen världspatent. Det är ett uttryck som saknar varjemotsvarighet i verkligheten, och det förekommer egentligen bara ipopjournalistiken eller möjligen i penninghungrande placerares prospekt. Vi behandlar här två motioner. Låt mig först beröraMarianne motion, som utskottet enhälligt har avstyrkt. Hon tar uppfrågan om behovet av och nödvändigheten i en harmonisering av patenträttsligpraxis när det gäller europeisk patenträttsutveckling och svenskpatenträttsutveckling. Utgångspunkten för är densamma somriksdagen har haft och förmodligen alltjämt har, nämligen att manmåste göra en ansträngning för att bevara svensk patenträttslig kompetens iSverige. Som jag inledningsvis sade undrar jag om det inte är dags att börjaifrågasätta den utgångspunkten för svensk patenträttslig granskning. Jag undrarom inte i stället svenska resurser borde sättas in på vårt internationellapatenträttsliga utvecklingsarbete, även om det skulle betyda att det svenskapatentverket kommer att minska i betydelse. Jag har förut pekat på detförhållandet att för svensk industri är ett patentskydd som kan vinnas på marknad i det närmaste en förutsättning för att patentinstitutet skall hafortsatt betydelse. Helt klart är emellertid att när det gäller bioteknik ochgenteknik är det utvecklingen på det internationella fältet som är av avgörandebetydelse. Utvecklingen leds här av internationella organisationer.Forskningsresultat och kunskap hämtas från de många olika länderna i världen.Utvecklingen av bioteknik och genteknik är i allra högsta grad eninternationell angelägenhet. Vi borgerliga reservanter har velat markera detutomordentligt angelägna i att genast går in i och påverkarinternationall utveckling, framför allt inom bioteknik och genteknik. Detsammagäller givetvis även andra teknikområden. Vi sysslar emellertid här med tvåmotioner, en centerpartimotion och en folkpartimotion, som berör dessa tvåteknikområden och reservationen måste därför av naturliga skäl begränsas justtill dem. Med dettayrkar jag, fru talman, bifall till reservationen. 42BENGT (); Effektiva skyddsformer för uppfinningar ärmycket viktiga såväl för den enskilde uppfinnaren som för den tekniskautvecklingen och därmed för hela vårt samhälle. Detta gäller i särskilt höggrad inom biotekniken. Där är utvecklingstakten enorm, men just inom dettaområde är rättsläget synnerligen oroande. Gällande lag är nämligen inteanpassad till behovet, och därför är rättsosäkerheten besvärande. Slutsatsen blir självklar: Här behövs en förutsättningslösutredning för att klarlägga den lämpliga utformningen av ett privaträttsligtskydd för biotekniska uppfinningar. Denna uppfattning har ocksåfått brett stöd dels i gen-etikkommitténs betänkande, dels av deremissinstanser som har deklarerat sin positiva inställning till en sådanutredning. Det föreligger en viss oenighet inom utskottet.Minoriteten, bestående av som har motionerat i frågan samtcenterpartiet och som stöder , vill kraftigt aktiveraarbetet med en sådan här effektiv skyddsform. Majoriteten, socialdemokraterna,står för en alltför passiv linje - i varjefall en inte tillräckligt aktiv linje. Mot den här bakgrunden yrkar jag bifall tillreservationen. 43 (): Den allra största och viktigaste uppgiften förvår generation är att - liksom alla hittillsvarande generationer - lämna efteross en värld som kommande generationer kan leva vidare i under godaförutsättningar. Vår generation har inte rätt att förbruka, förgifta ochförstöra samt på andra sätt begränsa förutsättningarna för kommande generationer. Det är därför det är så synnerligen viktigt att vi i alltvårt arbete och i all verksamhet och i vår planering tar hänsyn tillmiljökonsekvenserna. Vi måste anpassa all verksamhet till ekologiska lagar ochförutsättningar samt verka för resurshushållning. När det gäller miljöfrågorna är det även av störstabetydelse att vi försöker ta fram nya instrument för att se och inseproblemen och vidta åtgärder för att lösa dessa problem. har som bekant under ett tjugotal år aktivt drivitdessa frågor. Även under allmänna motionstiden väckte enomfattande partimotion om miljöfrågorna med krav på åtgärder och initiativ,gällande både förhållandena i vårt land och behovet av svenska insatser i detinternationella miljöarbetet. I den motionen tar vi bl. a. upp vikten av att bevara engenetisk mångfald. Just den genetiska mångfalden är en grundförutsättning förbibehållande och utvecklande av liv på jorden. Över hela världen sker en snabbutrotning av de genetiska resurserna. Tusentals lokala varianter av deviktigaste grödorna försvinner. Ökat befolkningstryck, kemikaliespridning ochett hårt utnyttjande av naturresurserna har lett till att arter försvinner iökad takt och att den takten är snabbare än utvecklandet av nya arter genomväxtförädling. Genbanker är en möjlighet varmed man kan bevara dengenetiska variationen för framtiden, men än så länge är resurserna för attskapa sådana banker klart otillräckliga. Ett avsnitt av motionen som behandlasav lagutskottet - de flesta avsnitten behandlas av andra utskott - är kravetatt vårt land skall arbeta för att få till stånd en internationell konventionom patentering av genmaterial. Vår nuvarande patenträttsliga lagstiftning är inteutformad med tanke på levande organismer. , som i fjollämnade sitt betänkande, tog upp frågan om patent på biologiska uppfinningar.Det föll inte inom ramen för kommitténs uppdrag att göra någon utredning ifrågan, men kommittén har påpekat vikten av att en utredning möjligttillsätts för en översyn av patentbarhetsbestämmelserna i patentlagen såvittgäller biologiska uppfinningar. kan inte välja någon egen väghärvidlag, utan frågorna måste lösas på det internationella planet, påpekargen-etikkommittén. 1 det betänkande vi nu diskuterar behandlas två motionersom tar upp patentering av biologiska uppfinningar. Den ena är centernspartimotion, som jag har nämnt, där det alltså yrkas att skall arbetaför att få till stånd en konvention angående patentering av genmaterial. Denandra är en folkpartimotion med krav på bl. a. tillkallande av en särskildutredning med Patén tr ättsliga frågor uppdragatt göra en översyn av patentlagens bestämmelser om biologiska uppfinningar. Utskottets icke-socialistiska ledamöter har i den tillbetänkandet fogade reservationen begärt att med anledning av dessabåda motioner skall ge regeringen till känna vad som anförts om deltagande iinternationellt arbete beträffande biotekniska uppfinningar och en svenskutredning på området på det sätt som gen-etikkommittén föreslagit. I reservationen betonar vi att vi inte vill föregriparegeringens ställningstagande till kommitténs betänkande om de inkomnaremissyttrandena. Men vi anser att det finns mycket starka skäl för riksdagenatt göra ett uttalande i dessa viktiga frågor. Enligt oss reservanter är detangeläget att med utgångspunkt i svenska intressen redan nu övervägervilka lösningar som kan vara lämpliga när det gäller det immaterialrättsligaskyddet för biotekniska uppfinningar. Vi ser dessa överväganden som enförutsättning för att aktivt skall kunna påverka och delta i detinternationella arbetet, vilket såsom betonas i bl.a. centermotionen ärsynnerligen viktigt. Med det yrkar jag bifall till reservationen avPer-Olof m. fl. 44OWE (): I detta lagutskottets betänkande om vissapatenträttsliga frågor behandlas tre motioner. En av dessa motioner tar uppfrågan om patenterbarhetskravet i patentlagen och den europeiskapatentkonventionen. De två övriga motionerna behandlar frågan om detimmaterialrättsliga skyddet för biologiska uppfinningar. De två sistnämnda motionerna, som tar upp frågan om debiologiska uppfinningarna, har av de borgerliga representanterna i utskottetfullföljts med en reservation. Förslaget i reservationen går ut på att skalldelta i det internationella arbetet med biotekniska uppfinningar och vidareatt en svensk utredning på området skall tillsättas. När det gäller motionen ompatenterbarhetskravet har en av ledamöterna fogat ett särskilt yttrande tillbetänkandet. Frågan om biologiska uppfinningar är angelägen och viktig.För stora delar av mänskligheten är dessa svårbegripliga, och för många ger dekanske också en skrämmande bild . De biologiska uppfinningarna har också fått allt störrebetydelse världen över. Framför allt kan man som exempel peka på mikrobiologin.I dag används mikroorganismer för många olika ändamål, inte minst inomläkemedelsindustrin. Det är av stor betydelse att vi här. i landet i dessafrågor inte skiljer ut oss från den övriga världen och försöker gå våra egnavägar. Ett internationellt samarbete på det biotekniska området är för Sverigesdel av mycket stor betydelse. Vi får inte komma efter övriga länder och bliisolerade i detta viktiga arbete. Liknande motioner med i huvudsak samma syfte som de vi nubehandlar i detta betänkande har tidigare väckts, då i anslutning till desenaste ändringarna i patentlagen på det mikrobiologiska området. Reglernaom patent på mikrobiologiska uppfinningar fick, som de flesta kanskekänner till, sin nuvarande utformning , då tillträddeBudapestöverenskommelsen om internationellt erkännande av deposition avmikroorganismer i samband med patentärende. Utskottet uttalade i sitt enhälligabetänkande 1983 bl. a. att patent kanske inte är den lämpligaste skyddsformenför alla mikrobiologiska uppfinningar. Man pekade vidare på att de flestastora industriländer just tillämpar patent som skyddsform för dessauppfinningar. Från utskottets sida gjordes vid samma tillfälle denbedömningen, att någon diskussion på det internationella planet om andra skyddsformerför mikrobiologiska uppfinningar inte var aktuell. Man skrevvidare att inte utan tungt vägande skäl borde isolera sig från deninternationella utvecklingen på patentområdet. Det som hänt efter det att utskottets betänkandebehandlats av 1983 är att frågan om just biologiska uppfinningar hartagits upp till internationell diskussion inom för denintellektuella äganderätten, . sammanträdde enexpertkommitté inom med syfte att försöka åstadkomma ett internationellträttsskydd för biologiska uppfinningar. I detta internationella arbete inomWIPO;s expertkommitté deltar representanter för med stort intresse. Vidare har man inom gjort en kartläggning av rättslägetpå området inom de olika staterna. Ett nytt sammanträde med expertkommittén ärfastställt . Innan det internationella arbete som pågårinom WlPO;s expertkommitté - med aktiv medverkan från svensk sida - ärslutfört, finns det enligt utskottsmajoritetens mening ingenanledning att från sida ta några som helst initiativ i den riktningsom anvisas i reservationen. Med det anförda, fru talman, ber jag att få yrka bifalltill utskottets hemställan och avslag på reservationen. 45BENGT (): har ju här hänvisat tillreservationen och framför allt till utskottsbetänkandet, där man säger attarbetet skall drivas aktivt. Han har också varnat för risken med nationellasärlösningar. Vår inställning är följande. För det första avvisar vi naturHgtvis nationellasärlösningar. En internationell disharmoni skulle naturligtvis leda till ettorimligt rättsläge. För det andra vill vi vara grundligt förberedda för detinternationella arbetet med skyddsformerna. Det blir man genom en bredinventering av hela problemområdet. Risken är annars uppenbar att man inte kanhävda sina egna berättigade intressen i de internationella sammanhangen. För det tredje tror vi att vår strategi att få fram ensärskild utredningsman skulle driva frågan snabbare framåt och leda till ettbättre resultat. Med ett bifall till reservationen ökar man trycket påregeringen att frambringa en effektiv skyddsform för biotekniska uppfinningar. Lagstiftning beträffande ideella föreningar 46OWE (): Majoriteten i utskottet har förtroende för demsom sitter i denna expertkommitté och har för avsikt att låta den arbeta tillsden slutfört sitt arbete. Därefter kan vi ta upp diskussion om vi skall ha enlagstiftning pä området eller om vi skall tillsätta en utredning för att vidareutarbeta frågan. Vi är precis som reservanterna positiva till att nå én lösningpå detta område. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter behandlingen av lagutskottetsbetänkande 7.) 47 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera lagutskottetsbetänkande 5 om lagstiftning beträffande ideella föreningar. 48ALLAN (): Som rubrik på detta överläggningsämne skulleman kunna sätta "Den obotfärdiges förhinder". Detta ämne, somåterkommer år , gäller ideella föreningar, dvs. en form av juridiska sammanslutningarsom inte är att anse som aktiebolag, handelsbolag, stiftelse eller ekonomiskförening. Institutet ideell förening förknippas lätt medfackföreningar, men det finns all anledning att erinra om att sammanslutningarkan ha en hel rad andra ändamål än ekonomiska intressen till föremål för sinverksamhet. Huvuddelen av oss svenskar är medlemmar i åtminstone någonförening. För ideella föreningar finns det - mirabile dictu - ingasom helst rättsregler, till skillnad från vad fallet är beträffande alla deandra typerna av associationer som jag räknade upp. Det som gjort frågan om lagstiftning rörande ideellaföreningar så inflammerad och eldfängd är att en sådan lag skulle omfatta vårafackföreningar. Fackföreningarna har en helt dominerande ställning isamhället, något som tar sig olika uttryck. Inom arbetsrätten intar de etablerade fackföreningarna encentral ställning. Lagen om medbestämmande i arbetslivet är det kanske främstaexemplet härpå, men även lagen om anställningsskydd och studieledighetsla-genförtjänar att omnämnas i sammanhanget. Vad som med utgångspunkt i dagensöverläggning är av alldeles särskilt intresse är det förhållandet att det ärfackföreningen men inte den enskilde som tillerkänns en stor del avrättigheterna i de angivna lagarna. Låt mig i detta sammanhang endast peka påarbetsgivarens förhandlingsskyldighet, medbestämmandeavtal och det fackligavetot - se närmare arbetsmarknadsutskottets betänkande 1985/86:1. privilegier visar sig också däri att ettkollektivavtal kan sätta de arbetsrättsliga lagarna ur spel. Kollektivavtalettar nämligen över lagen i vissa hänseenden, något som kan te sig överraskandefrån den eljest självklara synpunkten att lagen bör behandla alla lika. I lagenom anställningsskydd står det sålunda, för att ta ett exempel, att genomkollektivavtal får görasavvikelser från ett antal paragrafer i lagen, bland dem turordningsreglerna.Konsekvensen blir, åtminstone rent formellt, att den s. k.seniori-tetsprincipen kan sättas åsido till nackdel för en icke-medlem vidupprättandet av turordningslistor - se närmare arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /86:3. Genom kollektivavtal kan arbetsgivaren - för att härmedavsluta hänvisningen till arbetsrätten - slutligen förbinda sig att ejanställa personer som inte tillhör en avtalsslutande arbetstagarorganisation -organisationsklausul. maktställning spänner emellertid övervidare områden än själva arbetsrätten. har sålunda utrustats medoffentliga förvaltningsuppgifter. Det kan vara fråga om utseende av ledamöter iarbetsdomstolen, i olika myndigheter och i offentliga utredningar. Nyligentillerkände de lokala arbetstagarorganisationerna rätt att varanärvarande vid sammanträden med alla nämnder i kommunerna utom kommunstyrelsen.Till sist är fackföreningarnas roll i löntagarfonderna inte att förglömma. Sammanfattningsvis finns det faktiskt anledning att erinraom uttalandet i förarbetena till regeringsformen, att den offentliga maktenenligt vårt styrelseskick skall utgå inte från organisationerna utan frånfolket och att ett korporativt statsskick är främmande för grundlagen.