prot · G909125 · 1985-12-31 00:00:00 — Den senaste översynen gjordes 1981vid exceptionellt högt vattenstånd, varför det var svårt att bestämmadjupfårans läge vid forsen Vähänärä. De finska och svenska gränskommissionernaföreslog därför att älvens mittlinje skulle vara gränsen i stället fördjupfåran. Förslaget väckte protester från den svenska lokalbefolkningens sida;det gällde framför allt byamännen i by. , som på ort och ställe orienterade sig omläget, föreslog att vid fastställandet av gränsen skulle undanta denomdiskuterade sträckan vid Vähänäräforsen och att nya mätningar skulle verkställas för fastställande av djupfårans läge. Utskottetunderströk också vikten av att myndigheter och lokalbefolkning vid framtidagränsjusteringar skulle ges tillfälle att yttra sig innan förslag slutligenfastställs. beslutade i enlighet med utskottets förslag. träffades mellan och enöverenskommelse om att skulle fastställas enligt 1981 årsgränsöversyn. Beträffande den undantagna sträckan i älv skulle en nygränsöversyn göras gemensamt av en finsk och en svensk gränskommission. Enligtinstruktionen skulle nu följa djupfåran. Det förslag som nu skall ta ställning fill harföregåtts av mycket noggranna mätningar. Lokalbefolkningen har getts tillfälleatt ta del av förslaget, och utskottet uttrycker i sitt betänkande sintillfredsställelse över det sätt pä vilket kommissionerna skött informationentill lokalbefolkning och myndigheter. Tyvärr bygger det nu aktuella förslaget inte på mätningarsom så entydigt fastställt djupfårans läge att förslaget accepterats avlokalbefolkningen pä bägge sidor om gränsen. Byborna i har ävendenna gång inför lagutskottet hävdat att djupfåran går i ett läge längreösterut än vad kommissionerna enats om. Vi måste från lagutskottet konstatera attdjupförhållandena i selet nedanför Vähänäräforsen är svårbedömda. Men vi kanmot bakgrund av vad gränskommissionerna enat sig om efter sina noggrannamätningar inte annat än godta deras resultat och tillstyrka propositionen.Förslaget innebär att ett ca stort vattenområde uppströms Vähänäräforsen överförs från till och ca nedströms forsen från till , blir nu - som en tidning nyligenuttryckte det - mindre. Vad ortsbefolkningen kring Vähänärä förlorar genom dennagränsreglering är ett för den ur fiskesynpunkt värdefullt vattenområde. Eftervad jag erfarit överväger man inom att ge de berörda vissekonomisk ersättning för denna förlust. Jag hoppas att den blir sådan, attortsbefolkningen skall känna sig tillräckligt kompenserad och att gränsen motFinland även kan göra skäl för benämningen "världensfredligaste gräns". Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Anslag till m. m. 16 § Föredrogs betänkande 1985/86:31 , m.m, (prop, 1985/86:100 delvis och skr, 1985/86:72) 1985/86:33Förlust på grund av brottsligt förfarande 1985/86:39Skattelindring för person som inte tillhör Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. 17 §Anslag till m. m. Föredrogs skatteutskottetsbetänkande /86:24 om anslag till m.m, (prop. 1985/86:100delvis). I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggningför samthga punkter. 113 (): Av talarlistan att döma kommer flera ledamöter utanförutskottet att gå upp i debatten för att plädera för sina resp. motioner. Då jagsympatiserar med merparten av kraven i motionerna, kan jag göra mitt anförandekortare än eljest. Som skåning börjar jag med de reservationer som rör skånskaförhållanden, även om jag därmed inte kronologiskt följer vad som stär iskatteutskottets betänkande. I flera frågor anser vi med rätta att har blivitdiskriminerat när det gäller tull- och skattefrågor i utrikes sjöfart. Underden gångna vintern har det förts en ganska ivrig diskussion om varförfärjeleden , som tar och , ur tullsynpunktbetraktas som en kort rutt, medan färjelinjer från Stockholms- ochGöteborgsregionerna till resp. betraktas som långa rutter trotsatt överfarten tar än linjen . Länga rutter är betydligtfördelaktigare för rederierna när det gäller proviantering, och enligt våruppfattning finns det ingen som helst anledning att diskriminera denskånsk-danska rutten - som därmed får försämrade möjligheter att hålla nerebiljettpriserna. Vi kan inte acceptera att utskottsmajoriteten avstyrkermotionerna med motiveringen att man inte vill föregripa regeringenshandläggning av ett överklagande av generaltullstyrelsens beslut att färjelinjenäven skall betraktas som en kort rutt. En viljeyttring frånutskottets sida när det gäller att undanröja den nuvarande orättvisan hadevarit på sin plats. Prot.1985/86:125 En annan fråga som rör trafiken i södra ärtullverkets ovilja att 23 april1986 bemanna färjeläget i ,varigenom den planerade trafiken till och ~ 7 7 från äventyras. Ur bådeturist- och näringslivssynpunkt är det för hela bygden angeläget att dentilltänkta trafiken kommer till stånd, m.m. jb b b Utskottsmajoriteten avstyrker motionerna om tullbemanningmed samma motivering som när det gäller linjen , Man vill inteföregripa ett överklagande till regeringen. Med större flexibilitet och litetsmidighet skulle tullen, eventuellt med hjälp av lokal polispersonal, enligtvår uppfattning kunna lösa frågan på ett fillfredsställande sätt. Den tredje Skånefrågan gäller försäljningen på färjorna iÖresund och södra . Även här tvingas man bedriva trafiken med urskattesynpunkt sämre förutsättningar än vad som gäller vid annan nordiskfärjetrafik. Det är enligt vår uppfattning inte motiverat att här ha särskildabestämmelser för försäljning av tobaksvaror, vissa skönhetsmedel m, m., ochutskottsmajoritetens passivitet är inte godtagbar. Man förutsätter blott attregeringen följer frågan och avstyrker därmed motionerna. Med detsagda yrkar jag bifall till reservationerna 5, 6 och 7. har texfilimporten drabbats av ökatkrångel och ökad byråkrati genom att hemtagning av importvaror inte fär skeförrän föreskriven importlicens utfärdats. I spåren har bl. a. följttidsutdräkt, som blivit mest påtaglig för de företag som ligger utanförStockholmsregionen. Enligt vår uppfattning uppväger inte de ökadekontrollmöjligheterna de nackdelar som den slopade hemtagningsrätten medfört. En näraliggande fråga är den höga årliga kostnaden - , - som tullen fillbaka tar ut av dem som fått tillstånd attinneha de tullupplag som bl, a, används i samband med den tidigare omnämndahemtagningen av importvaror. Tullupplagen erbjuder importörerna god service men tål påmånga håll knappast den höga kostnaden. Det kan också ifrågasättas om tullenskostnader för kontrollen av upplagsplatserna uppgår till ett så högt årligtbelopp som . Det är både förvånande och beklagligt att avgiftenuppenbarligen satts så högt för att tvinga fram nedläggning av mindre upplag.En översyn av avgiftsnivån är enligt vår uppfattning synnerligen befogad. En annan avgift som också sprungit i höjden onödigt mycketär den s, k, provianteringslageravgiften, som utgår per varupost från de firmorsom levererar tullfria varor till båtar, flyg osv. En avgiftshöjning på mer än500 % skulle i vilket sammanhang som helst te sig häpnadsväckande, men det ärjust vad generaltullstyrelsen föreslär regeringen när det gäller nämnda avgift.Man föreslår en höjning per varupost från , till . Sammanlagtskulle därmed handlarnas årliga kostnader öka från 0,9 till 4,8 milj, kr. Medtanke på den internationella konkurrensen skulle en så kraffig höjning blimycket allvarlig för de svenska företagen. Enligt vår uppfattning börskatteutskottet genom ett tillkännagivande fästa regeringens uppmärksamhet påatt den föreslagna avgiftshöjningen är alldeles för kraffig, ärvår mest betydelsefulla flygplats. Vi har även tidigare mofioneratom att man bör undersöka förutsättningarna för etablering av en Fördelar skulle därigenom kunna vinnas genom möjligheter att 188 senarelägga förtullningen iSverige. Transiteringshandeln skulle också kunna fä mindre kostnader om enfrihamn etablerades vid . Med det sagda yrkar jagbifall fill reservationerna 1-4. A nslag till m. m. Anf.114 (): I skatteutskottets betänkande nr 24 behandlas i budgetpro-posifionenupptagna anslag till m, m. samt ett antal motioner omtullverksamhet. Bl.a, berörs i ett antal motioner sambandscentralerna i och , vilkamotionärerna befarar skall dras in i samband med förslag om gemensamorganisation för och kustbevakning. En indragningav dessa sambandscentraler skulle innebära en avsevärt försämradbevakning av mycket trafikerade kuststräckor. Låt mig t, ex. nämna något omsambandscentralen i , som jag känner till. Frånsambandscentralen i kan man med blotta ögat överblicka en tredjedelav Bohusläns kuststräcka från i norr till i söder. Förvissohar vi en ypperlig teknik, men den kan inte ersätta "det vakandeögat", personalens kännedom om skärgården, människorna, väderleksförhållandenaosv. Detär just kännedomen om kusten och dess folk som kan varaovärderlig, när det t, ex, gäller att rädda människor i sjönöd. Detta innebären trygghet för såväl befolkningen som alla dem som färdas i dessa farvatten.Det innebär också att man bättre kan anpassa insatserna efter behoven. Detfinns många exempel där den mänskliga faktorn och tekniken i samarbete harräddat liv. Detgäller även bevakningen av våra fiskegränser, smuggelbekämpning t, ex, när detgäller narkotika, bevakning av att svenska regler följs vad beträffarlandstigning och eldning på kUppor, tidiga upptäckter av och insatser motoljeutsläpp m. m. Patrulltjänsttill havs kan ej ensamt ersätta det vakande ögat på land utan bör vara ettkomplement till sambandscentralerna i stället för en ersättning för dessa. Möjlighetenatt visuellt upptäcka nödljus kan vara det som räddar liv i situationer dåsekunderna är dyrbara. Detär därför glädjande att skatteutskottet i sitt betänkande enhälligt och medstort allvar understryker vikten av kontinuerlig närvaro av bevakningspersonali dessa berörda kustregioner och att någon nedläggning av ifrågavarandesambandscentraler ej kan ske förrän fått möjlighet att pröva fråganpå nytt. I motion Sk510 yrkas att hemtagningsrätten för licensierade textilvarorskall återinföras enligt tidigare ordning för att minska byråkratin medförseningar, fördyringar och viss snedvridning av konkurrensförhållandena. Frånfolkpartiets sida instämmer vi i dessa farhågor, och jag yrkar således bifalltill reservation nr 1. Avgiftenför att inneha tullupplag har bestämts till , och tullupplagstillstånd, I tullupplag förvaras oförtullad vara i . Skälet till den mycket höga avgiften uppges vara stora kostnader för statens kontroll av tullupplagen. Vid sidan av att det av principiella skäl kan ifrågasättas om avgift över huvud taget skall utgå för denna statliga kontroll 189 1985/86:125 villvi starkt ifrågasätta den mycket höga avgiften på , . : folkpartietsuppfattning är detta en konkurrensbegränsande åtgärd, efter- A I Ut II kt som mindre upplag uppenbarligen ej kan bära denna höga avgift. därför bifall till reservation nr 2, m. m. Herr talman!Generaltullstyrelsens förslag om en mycket kraftig höjning avprovianteringslageravgiften från , till . per uttagen varupostanser vi skulle få allvarliga konsekvenser för svenska skeppshandlare gentemotden internationella konkurrensen. Jag konstaterar att finansministern skallåterkomma till denna avgift, men yrkar i avvaktan härpå bifall till reservationnr 3, Närdet gäller förslag om skattefri försäljning av tobaksvaror i och södraÖstersjön har vi i ett särskilt yttrande pekat på vikten av att regeringentillsammans med danskarna ägnar dessa frågor fortsatt uppmärksamhet. Vad avser färjetrafiken mellan och delar viuppfattningen att ej bör stoppa en angelägen färjetrafik frånSimrishamn, men noterar att besvär anförts över beslutoch att dessa besvär ännu ej prövats. Vi vill därför avvakta denna prövning. Sammaförhållande råder när det gäller frågan om huruvida färjelinjen klassificeras som s. k. lång rutt enligt tullfrihetsreglerna. Besvär haranförts över generaltullsstyrelsens beslut att klassificera färjeleden somkort rutt, och det finns således skäl att även här avvakta regeringens prövningav besvären. Jag yrkar änen gång bifall till reservafionerna 1, 2 och 3. 115 (): I skatteutskottetsbetänkande nr 24 behandlas bl, a, verksamhet ochrationaliseringar inom . Bl, a. berörs i motionersambandscentralerna i och , Utskottet har enats om att föreslåriksdagen att ge regeringen till känna att regeringen bör redovisa frågan förriksdagen innan en eventuell omorganisation genomförs. Därmed finns inteanledning att orda mer om denna fråga. får, om den följerutskottets förslag, fillfälle att diskutera frågan på nytt innan några förändringarsker, Ibetänkandet behandlas också en del mofioner som berör tullfrågor. Tillbetänkandet har fogats sju reservationer varav jag skall beröra några, Ireservation 2 berörs frågan om tullupplagsavgift. Redan när förraåret beslöt införa denna avgift ställde sig negativt fill denna.Reservanterna står fast vid denna ståndpunkt och finner det anmärkningsvärt attavgiften bestämts till ,, trots att det i den dä aktuellapropositionen förutskickades att avgiften skulle fastställas till . Avgiftenkan i vissa fall vara betungande, och vid uttagandet av den tar man inte hänsyntill mindre orters och flygplatsers behov och förutsättningar. Det är därförangeläget att den i motionen begärda översynen kommer till stånd och att dettages regeringen till känna. Ireservation 3 berörs frågan om provianteringsavgiftens storlek. Av 190 budgetpropositionen framgick attgeneraltullstyrelsen föreslagit en höjning av avgiften från 3:60 kr.till . per uttagen varupost. Enligt uttalande i propositionen avserfinansministern att återkomma till i denna fråga. Enligtvår uppfattning är detta en orimlig höjning, som skulle kunna medföraallvarliga konsekvenser för svenska skeppshandlare. Mot den bakgrunden är vitveksamma till att över huvud taget höja avgiften, men om den skall höjas måstehöjningen vara måttlig. Ireservation nr 6 berörs tullbemanningen i , Som det har sagts här harbesvär anförts över generaltullstyrelsens beslut i frågan, och besvären harännu inte prövats. Vi reservanter anser ändå att det finns anledning förriksdagen att göra ett uttalande i denna fråga. Enligt reservanternasuppfattning finns det behov för såväl näringsliv som turism av- färjetrafikmellan och , Förutsättningen för att få i gäng trafiken ärrealistisk, och då bör tullen medverka till att färjetrafiken kommer.tillstånd. Genom större flexibilitet i organisationen och ett bättre samarbete medpolisen bör det vara möjligt att uppnå en tillfredsställande lösning, Ireservation 7 berörs frågan om färjelinjen och om denna linje skallbetraktas som lång eller kort linje. Som det i utskottsbetänkandet framhållitsär det angeläget att färjetrafiken behandlas likartat, och enligtreservanternas bedömning sä bör denna linje betecknas som lång rutt. Det finfisdärför inget skäl för att denna linje skall behandlas på annat sätt än liknandefärjetrafik i Stockholms- och Göteborgsregionerna, Fråganom Öresundstrafiken har på nytt kommit upp och i motioner önskar man bl, a,utöka rätten att införa tobak och cigaretter vid dessa resor. Jaganser för min del att det är nära nog omöjligt att på det sättet gå in idetaljer. Det viktigaste är att försöka åstadkomma att likartade regler gällerhär som i övriga delar av landet. Utskottethar skrivit: "Utskottet förutsätter att regeringen fortlöpande följerdessa frågor och eftersträvar att uppnå likartade regler för all nordiskfärjetrafik," Närvi behandlade denna fråga var vi eniga i utskottet om attdetta var det viktigaste. När jag läser den tillhörande reservationen finnerjag den nära nog likartad och är förvånad över att det inte gick att samlaskring ett enhälligt uttalande om den ståndpunkt vi tidigare intagit. Vi anseratt det är viktigast att här åstadkomma att samma regler skall gälla för allnordisk färjetrafik. På det sättet får vi bort den särbehandling som i i och som jag liksom motionärerna anser vara felaktig. Tillutskottsbetänkandet har även fogats ett särskilt yttrande som gäller frågan ominförsel av vissa fiskeredskap. Det är här närmast fråga om problem som berörfiskarena. Vi har velat peka på att det när man gör en översyn avbestämmelserna är angeläget att man verkligen uppmärksammar det problem sompåtalats i motioner och som understrukits i det särskilda yttrandet. Jag ber attfå yrka bifall till reservafionerna 2, 3, 6 och 7, Anslagtill m. m. 116 KNUTWACHTMEISTER (m) replik: Herr talman! StigJosefson är förvånad över att vi moderater reserverat oss när det gäller denskattefria försäljningen av tobaksvaror m, m, på färjorna i Anslagtill m. m. Han säger att detär ingen skillnad på utskottsmajoritetens skrivning och reservationens. Vihar från moderat håll tröttnat på att ingenting händer. Vi har år efter årpåtalat hur negativt det är när det gäller trafiken mellan och , och måste det hända någonting. Det har klarlagts att man får ha litet underhållning ombord.Det är i stort sett allt som skett. Visserligen har finansministern sagt atthan försökt få danskarna med på en uppluckring, men inte lyckats. Vi tyckerdock det är fullt motiverat att utskottet nu ger regeringen till känna att vikräver att det skall tas ordentliga tag för att få en förbättring till stånd.Det är därför vi reserverat oss, och det är snarare förvånande att vi inte fåttmed oss de andra borgerliga partierna på samma synsätt, Anf.117 () replik: Jag vill bara säga att om det endast hade gällt ett krav på etttillkännagivande till regeringen eller inte, hade det kanske funnits möjligheteratt även på den punkten uppnå enighet i utskottet. Men vad som egentligendiskuterades och vad som står i slutklämmen i reservationen är ett bifall tillmotionerna, som tar upp konkret vilka ändringar som skall göras. Jaganser-och jag tror att måste hålla med om det-att det viktigaär att åstadkomma likartade regler för färjetrafiken i hela , Det är detväsentliga. Och på den punkten råder det, vad jag kan se, inte några delademeningar mellan utskottet och reservanterna, Anf.118 (): betänkande behandlar anslag D 4-D 7 ibudgetpropositionens bil, 9.1 anslutning till detta har 24 motioner behandlatssom alla rör tullens verksamhet. Bakomanslagen till tullverksamheten står utskottet enigt. Vi har också skrivit ihoposs när det gäller sambandscentralerna, där vi vill ha en redovisning frånregeringen. Men i anslutning till motionerna föreligger sju reservationer. Jagber nu att få yrka bifall till utskottsmajoritetens förslag i betänkandet ochavslag på reservationerna, första reservationen behandlas hemtagningssystemet för licensbelag-datextilvaror. Reservanterna hävdar att de bestämmelser som gäller fr, o, m, den1 har medfört störningar i systemet i form av ökad byråkrati ochkraftiga förseningar för importörerna samt att detta drabbar konsumenternagenom fördyring av varorna och att importörer utanför skullevara diskriminerade. Reservanterna vill alltså att man skall återgå till detförhållande som rådde före . Förhållandetär att det för dagen inte finns några bedömningar som talar för en återgång.När beslutet togs om en skärpning av kontrollen av hemtagningssystemet, var detmed anledning av att ett omfattande missbruk rådde. En återgång skulle medförauppenbara risker för att importregleringen av dessa varor kunde kringgås. Deolägenheter som åberopas kan elimineras genom att importörerna själva anpassardokumenthanteringen och inkommer med kompletta licensansökningar i så god tidatt de i normalfallet kan föreligga vid fidpunkten för anmälan om hemtagning. Vidare kanmyndigheterna på ett snabbare och smidigare sätt sköta handläggningen och ävenmed detta vinna tid. Reservation 2 gäller tullupplagsavgiften. Riksdagenbeslutade om avgifter för tullupplag, vilket innebär att innehavareav tullupplag fr. o.m. skall erlägga en årlig avgift av 20 000kr., som beräknas inbringa ungefär 4,5 milj. kr. Avgiften avser atttäcka en del av kostnaderna för tillsyn över verksamheten. Att , så efter avgiftens införande - dethar ju gått - begära en översyn, måste anses vara omotiverat. Reservation 3 gäller generaltullstyrelsens förslag om enhöjning av provianteringslageravgiften. Där vill reservanterna förekomma ettregeringsförslag i frågan, Men det finns ingen anledning att av den orsakenbifalla ett förslag om tillkännagivande, utan här får regeringsförslagetavvaktas. Frågan om en frizon vid tas upp ireservation nr 4, Reservanterna hävdar att förekomsten av en frihamn innebärfördelar för importhandeln, genom att företagen kan uppskjuta införtullning iSverige och på det sättet göra räntevinster. Även transiteringshandelnmotiverar en frihamn, som skulle ge rationaliseringsvinster. En frihamn skulle,enligt reservanterna, också vara exportfrämjande, genom att industrier kanförläggas dit för tullfri exportbearbetning av utländska varor med tillförandeav svenskt material. Utskottet har tidigare behandlat fråga om en frihamn. Dåansågs att en frizon eller frihamn kunde medföra olägenheter urkontrollsynpunkt. Det är också tveksamt om näringslivet verkligen är betjänt avoch har någon större fördel av en frihamn, då företagen nu är tillgodoseddagenom förvaring på tullupplag eller i tullager. Vi kan erinra oss att näringslivets organisationer intogen mycket negafiv hållning vid behandlingen av kommuns ansökan omen frihamn. Då menade att det saknades behov av och intresseför industriell verksamhet i frihamn, I reservafion nr 5 behandlas frågan om ökad skattefriförsäljning av varor som tobak, kosmetika och parfym i färjetrafiken i Öresundoch södra . Reservanterna anser att denna färjetrafik bör få bedrivasunder samma förutsättningar som annan nordisk trafik. hartidigare varit tveksamt till tanken att stödja den berörda trafikverksamhetengenom skattefria inköp, men ansett det motiverat att på det nordiskaplanet söka åstadkomma regler som bättre överensstämmer med dem som gäller ifråga om annan nordisk färjetrafik. En viss översyn av reglerna har gjorts.Vidare förutsätter utskottet att regeringen följer dessa frågor ocheftersträvar likartade regler för all nordisk färjetrafik. I reservation nr 6, om tullbemanningen i , krävsatt bemanning skall ske året runt, så att färjetrafiken med kan kommai gång. Detta skulle, enligt reservanterna, vara till gagn för såvälnäringslivet som turismen. Man påpekar att polispersonal på orten skulle kunna utföravissa uppgifter i stället för att hämta tullpersonal från annan ort. Frågan har varit föremål för överläggning häri med anledning av ett frågesvar som gällde besvär över tullverketsbeslut att vägra fillstånd för nämnda färjetrafik. Då besvären ännu inte harprövats av Anslag till m. m. Prot.1985/86:125 regeringen, finns det ingen anledning att nu göra något uttalande iärendet, utan vi bör avvakta regeringensställningstagande. A nslag till m. in. Jag kan tillägga att denna fråga kanske har börjat komma iett annat läge. Det har uppträtt andra intressenter, som vill bedriva visssommartrafik mellan och . Jag vet att ärendet för närvarandebehandlas av generaltullstyrelsen. Förhoppningsvis kan det bli en lösning somgör att reservationen är så aktuell. Färjelinjen vill reservanterna haklassificerad som lång rutt och hänvisar till andra färjelinjer med kortarerestider som är klassificerade som långa rutter. De provianteringsregler som dåskulle gälla är väsentligt gynnsammare för rederierna än de som gäller vidkortare rutter. Även i denna fråga har besvär anförts till regeringen medanledning av att generaltullstyrelsen har beslutat att den nämnda färjelinjenalltjämt skall klassificeras som kort rutt. Utskottet anser att det inte finnsskäl att föregripa regeringens ställningstagande. Jag yrkar bifall till hemställan i utskottetsbetänkande och avslag på reservationerna, 119 () replik: Jag skall kommentera något av det som TorstenKarlsson sade. Beträffande den första reservationen, som gällerhemtagningssystemet, demonstrerade den vanligasocialdemokratiska inställningen att kontroll tar över andra intressen. Hansade att det är för tidigt att vidta några åtgärder därför att harförflutit.