prot · G90987 · 1985-12-31 00:00:00 — 1985/86:100 delvis) 1985/86:15Anslag till justitiekanslern (prop. 1985/86:100 delvis) 1985/86:16Anslag fill m. m. delvis) 1985/86:17 Datorrelaterade brott och ocker (prop.1985/86:65) 1985/86:6 Beredskapsbudget för totalförsvaret (prop. 1985/86:100 delvis) 1985/86:7 Kostnadsramar för vissa oljelagringsanläggningar (prop. 1985/86:101delvis) Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. 7 § Anmäldes och bordlades 1985/86:105Färjetrafiken till Prot.1985/86:87 8 § Meddelande om interpellationer 77 TTT ', '. Meddelades att följande interpellationer framställts 1985/86:130av () till utbildningsministern om gymnasieskolan: Under en följd av år har frågan omgymnasieskolans dimensionering varit aktuell. Den ständigt ökande benägenhetenatt söka vidare till gymnasieskolan efter avslutad grundskola liksom de storaungdomskullarna har ställt stora krav på skolväsendet. Centerparfiet har med en vissframgång kunnat hävda behovet av en utökad dimensionering av gymnasieskolan.Regeringens beslut har dock regelmässigt kommit för sent och varitotillräckliga. Det är därför vi med en viss tillfredsställelse nu kunnat noteraatt regeringspartiet, först under valrörelsen, sedan i regeringsdeklarationenoch i budgetpropositionen, i tal och skrift anslutit sig till centernsuppfattning om en totaldimensionerad gymnasieskola. I inledningen fill avsnittet om gymnasieskolan ibudgetpropositionen anför utbildningsministern: " 'Alla ungdomar under 20år bör erbjudas plats i gymnasieskolan.' Denna utfästelse iregeringsförklaringen präglar flera av mina förslag rörande gymnasieskolan förde närmaste åren." Tyvärr motsvaras de stolta deklarationerna inte av någonstörre handlingskraft utan de mynnar ut i ett vagt löfte om att återkomma iannat sammanhang. Det finns anledning att erinra om riksdagsbeslutet frånföregående år med anledning av utbildningsutskottets betänkande, UbU1984/85:18, och om anslagsframställan för budgetåret1986/87. I denna anslagsframställan skriver bl. a. följande: "När det gäller gymnasieskolans organisationkonstaterar att prioriteringen av 16- och 17-åringarna vid intagning tillgymnasieskolan 1985/86 haft avsedda effekter. visar det sigemellertid att det fortfarande kommer att finnas ungdomar som infe kommer attkunna tas in i gymnasieskolan trots att de tillhör den prioriterade gruppen.SÖ föreslår därför och med anledning av att antalet 16-åringar ökar mellan1985/86 och 1986/87 en höjning av gymnasieskolans dimensionering med drygt 4000 årselevplatser i förhållande till beslut /87. /88 föreslås av samma skäl en ökning av planeringsramen meddrygt 10 000 årselevplatser. SÖ föreslår vidare en ökad satsning påpäbyggnadsufbildningar. Enligt beslut skall lilla ramen omfatta 33230 årselevplatser /87 vilket innebär en minskning med 1 000 iförhållande fill föregående år. SÖ föreslår i stället en ökning till 38 000årselevplatser. Härigenom kan gymnasieskolan bättre än för närvarandetillmötesgå ungdomars önskemål om och behov av kompletterande utbildning,arbetsmarknadens behov av utbildad arbetskraft samt kravet på avlastning avhögskolan. Prioriteringen av 16- och 17-åringarna vid intagning tillgymnasieskolan innebär att stora grupper äldresökande nu utestängs frånutbildning i gymnasieskolan.Trycket på Kom-Vux aff öka sitt utbud av kompetensgivan-de gymnasial utbildningkan därför komma att öka. Av olika skäl avstår dock SÖ från att nu föreslånågon utökning av Kom-Vux dimensionering. SÖ räknar dock med att ett ökatinslag av s. k. uppdragsutbildning i Kom-Vux kan innebära möjligheter att inomnuvarande ramar öka utbudet av framför allt den yrkesinriktade utbildningeninom Kom-Vux. Vidare kommer länsskolnämnderna att få ökade möjligheter attsamordna utbudet genom SÖ;s förslag till ändring av beslutsordningen förfördelning av timmar i Kom-Vux." Trots det ökande antalet 16-äringar och trots det storaantalet äldresökande föreslår regeringen en oförändrad intagningskapacitet,124 000 platser! Hur detta kan rimma med den tidigare uttalade målsättningen ärför oss en gåta. Jag vill med anledning av det anförda ställa följandefrågor fill utbildningsministern: Vilka konkreta åtgärder ärregeringen beredd att vidta för att öka intagningskapaciteten i gymnasieskolan? Är utbildningsministern beredd att lägga fram förslag omatt upphäva beslutet om prioritering av 16- och 17-åringar? Är utbildningsministern beredd att medverka till en utökadandel företags-förlagd utbildning i form av inbyggd utbildning, verkstadsskolor,lärlingsutbildning och hanfverksutbildning? 1985/86:131av () fill statsministern om tillsättande av en regionalpolitiskkommission: De regionala balansproblemen iriket har återigen försämrats. Från flera län och regioner kommer krisrapporterom betydande sysselsättningsproblem med en ökad utflyttning som följd. Här kannämnas skogslänen. De regioner som tidigare haft en positiv utvecklingexpanderar nu kraftigt. Det gäller i första hand delar av , främstStorstockholm och . Bakom denna utveckling ligger främst strukturomvandlingenpå arbetsmarknaden. Expansionen sker i hög grad inom tjänste- ochservicesektorerna, bl. a. inom den högteknologiska och biokemiska industrin.Dessa branscher är starkt koncentrerade till storstads- och högskoleregionerna. Regeringen har presenterat två merbetydande sysselsäft-ningpolifiska åtgärdspaket som inkluderat störreindustrietableringar. Åtgärderna har avsett Uddevalla- och medanledning av nedläggning av varven där. Det finns starka skäl som talar för extra insatser iUddevalla och . är det inte överraskande att dessa omfattandeinsatser väcker undran och indignation i de regioner och län som sedan lång tidbrottats med betydande strukturproblem inom näringslivet, höga arbetslöshetstaloch en accelererande utflyttning. Här är det inte tal om några extraordinärainsatser. När en boardfabrik, ett sågverk etc. läggs ner i en mindre kommun iskogslänen talas sällan eller aldrig om ersättningsjobb. Trots att en sådan nedläggningofta kan innebära att berörda personer med sina familjer tvingas lämnahemkommunen med allvarliga konsekvenser för ålderssammansättning,skatteunderlag, skolor, kommunikationer m. m. De satsningar som görs i Malmö- och Uddevallaregionernainkluderar uppenbarligen möjligheten för de båda storföretagen ochSaab-Scania att ta över varvens förluster för att pä det viset reducera skaftenpå sina egna miljardvinster. Kostnaderna härför för staten torde vida överstigakostnaderna för de regionalpolitiska insatserna i skogslänen under ett heltår. Vad som krävs är att regering och riksdag tar ettvidgat ansvar för att utvecklingen kan vändas även i de traditionellt utsattadelarna av landet. Det framstår sålunda som synnerligen angeläget attstatsmakterna i konkret handling visar att man är beredd att vidta de åtgärdersom krävs för att vända utvecklingen i främst skogslänen. I motioner i och på annat sätt har förts framkravet på att regeringen skall tillsätta en regionalpolitisk kommission för ennationell samling kring den regionala utvecklingen i riket. Kommissionen skulleutgöras av ledande representanter för de politiska partierna, näringslivet ochparterna pä arbetsmarknaden. Den skulle bl. a. ha till uppgift aff ökamedvetenheten om de regionala balansproblemen och inspirera fill nya ochokonvenfionella initiafiv för att vända utvecklingen. Är statsministern beredd att verka för att en sådankommission tillsätts? Om så är fallet - är statsministern beredd att själv ledaen sådan kommission? 1985/86:132av () till utbildningsministern om gymnasieskolan: Genom förordningen omgymnasieskolans timunderlag för undervisning och statsbidrag har tidpunkten föravstämning av statsbidragsgrundande elevunderlag flyttats frän den 15 septembertill . Avsikten är att åstadkomma en bättre överensstämmelsemellan det verkliga elevantalet och statsbidragets storlek. I det tidigaresystemet med avstämningstidpunkten skedde ett relativt stortbortfall av elever efter detta datum utan att statsbidraget i motsvarande månminskade. Statsbidraget grundas fortfarande på antalet eleverfördelade pä studievägar och undervisningsgrupper och framräknas som ett antalveckotimmar av olika kategorier för vilka huvudmännen har räft att rekvirerastatsbidrag. Därest huvudmannen per , då slutlig plan inlämnastill länsskolnämnden, har en mindre organisation än den som redovisades ipreliminär plan (den s. k. vårrapporten) och detta medför att statsbidragetenligt gällande bestämmelser skall minskas, skall länsskolnämnden fastställaett belopp som huvudmannen blir åferbetalningsskyldig för. Prakfiskt skalldetta fungera sä att statsbidraget för minskas medbeloppet. har gjorda erfarenheter av det nya systemet visatatt det är stora svårigheter förknippade med den praktiska tillämpningen.Hittills genom- fördgranskning av slutlig plan (15 januari-rapport) visar, att huvudmännen haftbetydande svårigheter att redan i samband med den preliminära planen göra enorganisation med stor överensstämmelse mellan prognos och utfall. Detta berorpå aff det är omöjligt aff förutse och gardera sig mot alla förändringar som avolika anledningar sker i elevunderlaget. Det är också naturligt att skolan, medmålet att skapa en gymnasieskola för alla för ögonen, söker vara så flexibeloch tillmötesgående som möjligt gentemot elevers önskan att förändra sittstudieval, även efter påbörjade studier. Det nuvarande systemet har vållat stor oro hos och krävtorimligt stora arbetsinsatser av de skolledare som på skolenheterna svarar förplaneringen, avstämningen och rapporteringen av elevunderlaget tilllänsskolnämnden. Detta ter sig än mer otillfredsställande mot bakgrund av attsjälva rekvisitionen av statsbidraget enligt gällande bestämmelser sker viaskolkansliet på förtroende och pä utgående lärariöner. De kommunala revisorernahar ensamma ansvaret för aff detta sker korrekt, men systemet är sådant att detär ytterst svårt för att infe säga omöjligt att korrekt och i detalj följagången från preliminär plan över tjänsfefördelning och till rekvisition. Storaoch oåtkomliga felkällor kan därför finnas i denna del av systemet. Det finns således ingen korrespondens mellan det systemför fastställande av bidragets storlek som länsskolnämnden har att granska ochsystemet för rekvisifion av de faktiska lärarlönerna. Ett par andra konsekvenser av det nya systemet förtjänarockså påpekas. I de fall huvudmännen blir äterbetalningsskyldiga, innebär dettai realiteten att kommunala medel används till täckande av lärariöner, vilketstrider mot tillämpad praxis att kommunala medel ej fär användas tillsådant ändamål. Dessutom har kommunerna i regel ej budgeterat medel för defta. Med hänvisning till vad jag anfört och med tanke på attskolan än en gång utsatts för nedskärningar vill jag frågautbildningsministern: Anserregeringen att en fastlagd organisation skall lösas upp och lärare friställasinnan man vet något bestämt om elevtillsfrömningen till gymnasieskolan? Har regeringenändrat uppfattning, så att kommunerna nu kan gå in och' betala lärariöner? Anserregeringen att detta system slår lika hårt i alla regioner? Vad avserregeringen göra för att återställa gymnasieskolornas planeringsförutsättningar? 1985/86:133 av () till jordbruksministern om jordbruket i : Flyttlassen rullar i ökad takt från Bergslagen ochskogslänen fill och andra stora centra i landet. närmarsig krisen för många orter - framtiden ter sig dyster. Med författaren i By vill vi utropa; "är tid sätta stora klara klockor i gång.. ." så regeringen vaknar och gör någonting. Regionalpolitiken måste förstärkas och ges konkretinnehåll inom industri- och hantverkssekforn, liksom inom jordbruk, skog ochturism. Det s. k. Bergslagspaketet ger långsiktigt vissa effekterpä utbildningssidan - men det räcker inte. Det gamla ordspråket "Medangräset växer dör kon" kan nu äga sin tillämpning. Och detta kan också föra över till de frågor jag särskilttar upp i denna interpellation, nämligen jordbrukets framfid - och då specielltmed anknytning till . Skall en aktiv regionalpolitik kunna utvecklas krävsunderlag för och fillgång pä en fullgod service. Detta gäller särskilt förtrafik-, sjukvårds- och livsmedelsförsörjningen. För sådant underlag spelar deareala näringarna, skog och jordbruk, en avgörande roll. Det är därför viktigtatt den öppna åkerjorden aktivt odlas också . Utan detta kommer denvackra och delvis unika naturen att spolieras och värdet som turistattraktionatt avta. Med regeringens nu förstärkta prispresspolitik hotas storaarealer jordbruksmark av nedläggning, icke minst i västra och norra är ju, liksom , starkt hänvisat fill animalieproduktion. och inuvarande ekonomiskt trängda läge är prognoserna beträffande mjölkproduktionensynnerligen dystra. Enligt en gjord undersökning och prognos kommer antaletmjölkleverantörer fram fill att minska frän nuvarande ca 1 100till ca 545. Denna minskning kommer att i första hand drabba västra och norraDalarna. Mjölkpensionerna kommer också att driva på denna utveckling. Om ocksåmjölksubventionerna tas bort, som är så viktiga för barnfamiljerna och mångaandra hårt ekonomiskt trängda grupper, skulle den negativa utvecklingen fördet mindre jordbruket ytterligare försämras. I är vart fjärde hushåll i varierande gradberoende av sysselsättningen inom livsmedelskedjan och förädlingen avskogsråvaror. En krympning av jordbruket skulle därför ursysselsättningssynpunkt få stora negativa följdverkningar för många människorutanför det direkta jordbruket. Regeringen har medgett att ingen öppen åkerjord tas urbruk men har inte redovisat något alternativ till användningen av den jord somkommer att bli obrukad om deras prispresspolitik fortsätter. Och hur blir detmed det öppna Jandskapet? Ett ökat stöd jordbruk, liksom för ,bör ske genom förstärkta regionalpolitiska insatser över det s. k.Norrlandsstödet. Jordbruket i och norra är så vikfigt förlandet ur sysselsättnings- och beredskapssynpunkt att samhället bör ta ett ökatansvar. Har också regeringen denna uppfattning? Medhänvisning till det framförda vill jag fråga jordbruksministern: Vilka ätgärder avser regeringen attvidta för att ge förutsättningar för jordbrukets bibehållande och utveckling iDalarna? 1985/86:134av () till industriministern om befolkningsutvecklingen iskogslänen, m.m.: Avfolkningen av des. k. skogslänenhar åter blivit ett faktum. Underde tre har nettoufflytfningenfrän skogslänen uppgått till drygt 9 000 personer, och detta fillsammans medett mycket negativt födelsenetto gör att befolkningsminskningen uppgår tillnära 16 000 personer. De senaste årens utveckling har stora likheter med vad somhände , då skogslänen också utsattes för en omfattande ochmedveten avfolkningspolitik. Enligt min mening är dock dagens situation ännuallvarligare än . Åldersstrukturen hos befolkningen i de värstdrabbade kommunerna har kraftigt försämrats. Glesbygden har blivit allt glesaresamtidigt som den inomregionala obalansen förstärkts. , som är ett av skogslänen, har omfattandenaturnllgångar i form av malm, skog, och vattenkraft. Större delen avlandets järnmalmstillgängar finns inom länet. Lule älv svarar för en stor delav landets vattenkraftsproduktion. Trots dessa rikedomar har Norrbottenbetydande problem med hög arbetslöshet, avfolkning och kraftig inomregionalobalans. En strid ström av flyttlass har lämnat desenaste åren. Nettoufflytfningen , 1984 och 1985 uppgår fill ca 4 200personer. Det motsvarar nästan 30 personer/vecka. Mätt på ett annat sättmotsvarar det två busslaster/månad. som gått under den ovan angivna tidsperiodenhar befolkningsutvecklingen blivit alltmer negativ i länet. varbefolkningsminskningen nästan 1 300 personer mot knappt 800 året innan.Avfolkningstakten har ökat. års valrörelse använde socialdemokraternaflitigt slagorden "på rätt väg". Åren efter 1982 årsregimskifte är dock en enda stark dementi på att och andra skogslänär på rätt väg. Utvecklingen i östra är särskilt oroväckande. Iårets budgetproposition föreslås en försöksverksamhet med friare användning avarbetsmarknadspolitiska medel. Regeringen föreslår dock inte någon nynärings-eller regionalpolitisk satsning. föreslås fä disponera dearbetsmarknadspolifiska medlen friare än för att bl. a. förlänga tidenför beredskapsarbeten, genomföra utbildningsinsatser och utvidga den dagligaarbetstiden för ungdomslag. Regeringen föreslär att 22,5 milj. kr. anvisasunder /87 som en del i en treårig försöksverksamhet. Om ettpositivt resultat inte uppnåtts kan regeringen besluta att avbrytaverksamheten. Regeringens begäran att kunna avbryta försöksverksamhetenmed att skapa arbetstillfällen i en utpräglad glesbygd är anmärkningsvärd.Östra befinner sig i en svär situation. När nu regeringen förväntarsig att några i beredskapsmedel skall ge omedelbareffekt, visar detta hur litet man prioriterar denna del av värt land. Det krävsi stället ordentliga satsningar som långsiktigt kan ge en positiv utveckling iregionen, vilket inte torde vara möjligt med enbart en friare användning avberedskapsmedel. En jämförelse kan göras med regeringens insatser för atttrygga sysselsättningen i Malmö- och Uddevallaregionerna, Där handlar detvarken om försöksverksamhet eller beredskapsmedel utan om långsiktiganäringspolitiska insatser. Sådana insatser behöver också vidtas i skogslänen,men några sådana åtgärder har regeringen inte föreslagit, Swanboard Masonife har beslutat att lägga ned sintillverkning vid fabrikerna i och , För dessa kommuner - isynnerhet för - innebär defta ökade problem med arbetslöshet,och risken för en ännu allvarligare avfolkning är överhängande. Regeringen bördärför vidta åtgärder för att ny sysselsättning skapas på dessa orter på sammasätt som när den civila fartygsprodukfionen läggs ned i , Samtliga skogslän behöver en positiv befolkningsutveckling.De senaste årens avfolkning hotar att lamslå vissa hårt utsattaglesbygdskommuner och kommundelar. För att klara viktiga samhällsfunktionerbehövs det en befolkningsinflytfning till skogslänen, I stället för att premiera utflyttning från skogslänenbehövs kraftfulla närings- och regionalpolitiska insatser samt ekonomiskastimulansåtgärder för att få en inflyttning till de områden som varit utsattaför avfolkning under en läng följd av år. Med hänvisning fill vad som ovan anförts vill jag tillindustriministern ställa följande frågor: 1, Vilka åtgärderavser industriministern att vidta i syfte att förbättra sysselsättning ochutveckling i skogslänen och motverka den alarmerande utflyttningen från dessalän? 2, Är industriministernberedd att pröva nya individinriktade åtgärder för att åstadkomma inflyttningtill glesbygd och småorter i de olika skogslänen? 3, Vilka åtgärderavser industriministern vidta för att skapa nya arbetstillfällen i ochJokkmokk när verksamheten vid Swanboard Masonites industrier läggs ned? 1985/86:135 av (c) till industriministern ombefolkningsutvecklingen i skogslänen: De norrländska länen avfolkas -regeringen driver en medveten flyttnings-politik frän norr till söder. Samtidigtredovisar de flesta länen negativa födelsenetton. De norrländska länen har den högsta arbetslösheten ilandet, har den antalsmässigf störstabefolkningsminskningen i landet, och har de högstaminussiffrorna när det gäller negativt födelsenetto, -2 435resp, -2 309, har den högsta arbetslösheten i landet,därefter kommer och , Förvärvsfrekvensen bland män ochkvinnor är lägst i och , Ungdomarnas situation pä arbetsmarknaden är mycket prekär,är av länets 18-19-äringar i ungdomslag, medanmedelsiffran för hela landet är , Det innebär dubbelt så många ungdomar iungdomslag. Vi kräver vår rättmätiga andel av utveckling och välfärd, I länenär vi beredda att ta vårt ansvar för en god utveckling. Men statsmakterna måsteockså ta sitt ansvar. Det gär inte att driva en politik - som regeringen nugör-som utarmar stora delar av värt länd. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följandefrågor till industriministern: Vilka åtgärder avser regeringen aff vidta i syfte affförbättra syssel.sättning och utveckling i skogslänen och motverka denalarmerande utflyttningen från dessa län? Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attförbättra arbetsmöjligheterna för ungdomen i ? Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att ökaförvärvsfrekvensen bland män och kvinnor i ? 1985/86:136 av () till industriministern ombefolkningsutvecklingen i skogslänen, m, m,: är ett avNorrlands krislän, I länet växer en kraftig opposition fram allteftersomregeringen visar att den inte har några fasta riktlinjer för regionalpolitiken.Det visar den enorma satsning som helt plötsligt kunde göras i ett av Sverigesstorstadsområden. Den arsenal av instrument som har uppvisats i det s, k,Malmöpakefet är imponerande. Det är bara det att den uppvisningen har vi infefått se än här uppe i , I stället förblöder halva , Beslut somtagits tidigare av regeringen har byggt in felaktigheter i helasamhällssystemet, vilket gör att ackumulerande effekter snart slår ut ,Befolkningsstafistiken talar sitt klara språk, I har vi upplevt en befolkningsminskningmed drygt 1 200 personer under åren 1983,1984 och 1985, varav hälftenorsakats av en successivt ökande nettoutflyttning. Befolkningen blir äldre ochäldre, då det är de unga människorna som flyttar, vilket också gör aff vi fårett ökande födelseunderskott. Utflyttningen är främst en följd av brist päsysselsättning och låg sysselsättningsgrad. Därmed blir arbetslöshetssiffrornamissvisande - för låga - trots att de ligger över riksgenomsnittet.Om utvecklingen i länet fortsätter kommer att jämfört med allaandra län få den största befolkningsminskningen. Länet kommer då att minska meddrygt 10 000 personer fram fill 1990, dvs, , manar till motattack och efterlyser ensärskild arbetsgrupp för Norrlandssfrategi, i Väsfernorrlandslän anser att det behövs en regionalpolitisk samling för Västernorrlandsframtid: "Vi (TCO) tycker att regionalpolifiken inte har gett det resultatsom har utlovats. Frågan är om inte regionalpolifiken har kollapsat," Manpåtalar vidare de regionala obalanser som måste undanröjas, I ettpressmeddelande anförs följande: Väl fungerande transporter är en viktig förutsättning fören aktiv regionalpolitik. Länets vägnät är starkt nedslitet. Trafikmängden ochfordonens axeltryck ökar medan de ekonomiska anslagen har minskat . Jämfört med övriga län är vägstandarden i sämre. Det visarvägverkets utredning om vilken belastning de olika vägarna tål, avvägarna i länet klarar endast ett axelfryck av , vilket skall jämföras med4,för hela landet. Jämförande siffra för är , Norrlandsjordbruket kommer att utplånas om utvecklingenfår fortsätta utan några långsiktiga åtgärder, I är ungefärvart tredje hushållberoende av sektorn jord- och skogsbruk inkl, därtill hörandelivsmedelsindustri och transporter. - SIND - har föreslagit ett pilotprojektför att förbättra kunnande och konkurrenskraft hos underleverantörer. Manriktar sig mot fristående, mindre och medelstora underleverantörer. Projektetförläggs till den s, k, större . Behovet att förstärka underleverantörers konkurrenskraftär lika stort i , Vi i vill se konkreta åtgärder somvisar en vilja hos regeringen att bedriva en solidarisk regionalpolitik. Vi anser att kustsjöfarten längs ostkusten skallutvecklas, att isbrytarflot-tan skall placeras i , Vi anser vidare attindustrihögskolan i behöver resurser till forskning och utvecklingför att förbättra vår industris utvecklingsmöjligheter. Vi anser också attutlokalisering av verk och myndigheter fill vårt län är önskvärd. Löntagarfonderna gynnar de starkaste orterna med destörsta börsnoterade företagen och omfördelar kapital från svaga regioner tillstarka. Därför har jag i en motion föreslagit att de närmaste årensavsättningar skall användas till finansiering av regionalpolitiska åtgärder. Medanledning av vad jag här anfört vill jag fråga industriministern: 1, Vilka åtgärderavser regeringen att vidta i syfte att förbättra sysselsättning och utvecklingi skogslänen och motverka den alarmerande utflyttningen frän dessa län?