prot · G90953 · 1985-12-31 00:00:00 — Dennaopinion har bl, a, kommit till uttryck i olika försök att isolera landetinternationellt och att skära av de ekonomiska förbindelserna mellan Sydafrikaoch , Vidare pågår en ständig kampanj för en köpbojkott mot ,Många människor undviker systematiskt att köpa sydafrikanska varor. Men det ärofta svårt för denna grupp av människor att veta om är ursprungslandeteller ej. Det finns ju många kryphål när det gäller att dölja vilka produktersom är sydafrikanska i våra butiker. Jag tycker därför att det förslag som lagts fram ipropositionen är väldigt intressant. Förslaget går ut på att också kommunernaskall tillåtas bojkotta sydafrikanska varor. Inom de utrikespolitiska ramar somhar fastlagts och kring vilka det råder en bred enighet, ger man alltsåkommunerna en möjlighet att visa sitt engagemang i dessa frågor, Alla vi somhar tillstyrkt förslaget är eniga om att apartheidsystemet - dess bättre - ärett unikt fenomen. Därför är denna förändring, att kommunerna tillåts vidtanämnda åtgärder, också någonting unikt och någonting som helt står iöverensstämmelse med vår utrikespolitik. Ingen av dem som står bakom dettabetänkande kan föreställa sig att någon annan än och regeringen förutrikespolitiken i vårt land. De aktuella åtgärderna ryms alltså helt inomgivna ramar. Således har vi i tillstyrkt förslaget. De insatser som har gjorts för att begränsa detekonomiska utbytet med har säkert haft både en politisk och enpsykologisk betydelse. Men några mera påtagliga långvariga effekter är det ännusvårt att konstatera. Betydligt mera omfattande insatser krävs för attåstadkomma en så långtgående isolering av att den kan tänkas påverkaden sydafrikanska raspolitiken i riktning mot ett totalt avskaffande avapartheidsystemet, vilket måste vara målet. Den svenska lagstiftningen mot investeringar i Sydafrikautgör en viktig markering av avståndstagandet från det rådande systemet. Det ärockså ett sätt att förhindra att svenskt näringsliv bidrar till att genomnyinvesteringar stärka den sydafrikanska ekonomin och därmed också det rådandesystemet. Som framgår av utredningsbetänkande och proposition spelar också densvenska lagstiftningen en viss roll som föredöme i den internationelladebatten. är dock långt ifrån det enda land som har vidtagit ensidigaekonomiska sanktioner mot , vilket jag har påpekat tidigare. Utvecklingen i tyder på att den sydafrikanskaekonomin är sårbar för sanktioner. Den försämrade ekonomiska situationen hargett upphov till oro inom det sydafrikanska näringslivet. Ett positivt teckenär de initiativ som har tagits och genomförs avaffärsmän och industriledare föratt få till stånd en dialog med den svarta majoriteten och ANC. Det är emellertid mycket viktigt att understryka att dessakontakter icke har tagits förrän trycket har ökat på de s.k. marknadsekonomernai . Därför är det viktigt att fortsätta att öka pressen. Då ser befästningar hotade, och det är först då som de tar upp kontakterna. Hadede varit ärliga i sina avsikter när det gäller att verkligen medverka till ett avskaffandeav apartheidsystemet skulle de naturligtvis ha tagit dessa kontaker långttidigare, när hela ANC var inställd på fredliga lösningar. Mot denna bakgrund är den skärpta hållningen från en radstater och FN;s säkerhetsråd mycket viktig. Det är också viktigt att Sverigevidtar ytterligare åtgärder för att på detta sätt öka pressen. I ställer vi oss bakom propositionensförslag om förbud mot införsel av jordbruksvaror från . Det är förövrigt ett förslag som också framfördes vid centerstämman . Jag vill dock understryka att argumentationen för ettsådant här förslag och dess genomförande är ett klart politisktställningstagande. Det framgår mycket tydligt av majoritetens skrivningar ibetänkandet. Anknytningen till GATT-reglerna är i detta sammanhang av mindrebetydelse. Det är den politiska handlingen, den politiska viljan från , folk, som är det betydelsefulla. vill jag understryka det som utskottetsordförande sade i sitt anförande, nämligen att vi frånutskottsmajoritetens sida självfallet tycker att det är angeläget att regeringendiskuterar de här frågorna med för att det skall råda klarhet ommöjligheterna att åberopa GATT-reglerna. Det är dessutom viktigt att sådanafrågor som tas upp i de moderata reservationerna prövas, så att man ser hurlångt de håller. Vi har i ställt oss på majoritetens sida, därföratt vi tror att de moderata förslagen i detta läge inte leder till de resultatsom avses. Från sida noterar vi också medtillfredsställelse att utskottet ställer sig positivt till de förslag som vihar framfört i vår motion beträffande möjligheterna att minska Sverigesframtida beroende av mineralimport från . Det är angeläget att det härfinns en framförhållning så att inte riskerar att hamna i enutpressningssituation, utan att vi kan fullfölja våra åtgärder mot . Jag vore mycket glad om handelsministern ville utvecklasina tankar om just dessa frågor beträffande mineraltillgångarna när han tarplats i talarstolen. Spridningen av kärnvapen till nya länderutgör ett av de allvarligaste hoten mot världsfreden. Det förekommer ständigtuppgifter om satsningar för att skaffa sig kärnvapen. Det är viktigtatt outtröttligt arbetar vidare för att hindra en sådan utveckling. Engång i tiden fick man världen att tro att det fanns en absolut gräns mellanvapenteknologi och civil kärnkraft. vet vi att denna gräns inte existeraroch inte heller har existerat. Denna insikt måste leda till attkärnkraftsteknologin omprövas. Kärnkraften får inte leda till att kärnvapensprids till flera länder och på fler händer. FN;s säkerhetsråds resolution 569 från den 26 juli 1985anmodar organisationens medlemsstater att vidta åtgärder mot , såsomförbud mot alla nya avtal på kärnkraftsområdet. Vi noterar medtillfredsställelse att FN konstaterar detta samband mellan civil och militärkärnteknologi och vidtar ' åtgärder i syfte att förhindra kärnvapenanskaffningi . Men vi är också från sida belåtna med den skrivningsom utskottet har ställt sig bakom och det ställningstagande man har gjort. Detbetänkande som vi diskuterar andas en stor beredvillighet från allas Förbud mot införsel av jordbruksvaror från m. m. Förbud mot införsel av jordbruksvaror från m. m. sida attverkligen medverka till en förbättring i . Det har också tagits steg iriktning mot en större samstämmighet. Dock är att beklaga att intefinns med helt och fullt i det här avseendet. Det är bara att hoppas, och jaghar tytt det så, att man i högre grad än har anslutit sigtill den breda majoritetens uppfattning om att vi, i kraft av vår ringaförmåga, måste medverka till att avveckla apartheidsystemet. Apartheidsystemet har kommit att inta en särställningbland världens rättsvidriga samhällssystem. är det enda land ivärlden där förtryck av en befolkningsmajoritet är inskriven i konstitutionen,och där det är direkt olagligt att behandla människor lika oavsett hudfärg. Detsydafrikanska systemet har också fördömts av världssamfundet på ett merenhälligt sätt än något annat. Inte minst har de nordiska länderna samfälltvarit pådrivande, något som det är min förhoppning att vi skall kunna fortsättamed. Från sida anser vi att de åtgärder som harföreslagits är mycket befogade, och jag vill härmed, herr talman, yrka bifalltill utskottets hemställan. Det som har sagts här av företrädarnaför de olika partierna om läget i ger en kuslig bild av ett unikt,perverterat och systematiskt grymt samhällssystem. När den svenska lagen om investeringsförbud kom i slutetav var vi ganska ensamma. Det sades länge om vårt och de andranordiska ländernas program att de inte skulle få någon efterföljd. Kritikernasade att detta var skrift i vattnet och att man betedde sig på det här sättet ide nordiska länderna mer för att på något sätt rädda sina egna samveten. Någoneffekt skulle det inte få. Andra länder skulle inte följa efter. Men kritikerna har fått fel. Det senaste årets kraftigaförsämringar i har lett till en väsentlig förändring. Det är nu enlång rad länder som har genomfört eller nu genomför ensidiga åtgärder. FN;ssäkerhetsråd rekommenderade också länderna att vidta just sådanaensidiga åtgärder. Det är ingen tillfällighet, vilket är ett svar till alla dekritiker som har angripit den svenska lagstiftningen sedan den tillkom, att denmodell som rekommenderade och den modell som valtsav en lång rad länder då de genomfört sina åtgärder till stor del är densvenska modellen med investeringsförbud. Det var också vår avsikt att visa deninternationella opinionen att det går att genomföra åtgärder mot apartheidregimen,praktiskt, ensidigt, utan att man kommer i konflikt med de internationellareglerna. Det är naturligtvis ett av skälen till att såväl FN:s säkerhetsrådsom en rad länder nu tar till sig den uppläggning som vi har valt här i . Många har i debatter undrat varför viinte bryter mot internationella regler. Är inte kampen mot apartheid så viktigatt den får gå före de olika internationella överenskommelser som stårför, har man sagt. Jag är ganska övertygad om att utvecklingen har gett ossrätt. ' Skulle vi ha valt den vägen, att genomföra åtgärder som var stridigamot de internationella reglerna, hade vi inte fått andra länder eller FN:ssäkerhetsråd att ställa upp på åtgärderna så att de får den internationellaslagkraft, den efterföljdoch samling som t. ex. När det gäller den svenska lagstiftningen skall jag ocksåsvara på en fråga som ställde . Det är ett rentfelcitat av utrikesministern som han har läst upp ur . Helaregeringens alldeles klara linje framgår av den proposition som riksdagenbehandlade . Där ställdes å ena sidan ökade krav - något somriksdagen ställde upp på - på de svenska företagen att genomföra enpersonalpolitik som inte diskriminerar de svarta arbetarna och att på olikasätt genomföra långtgående förbättringar i sin personalpolitik. Det är en sak.Det är ett krav som vi ställer på svenska företag. Å andra sidan sägs det likaklart i propositionen, vilket fick stöd i riksdagsbehandlingen, att detta -dvs. det faktum att de svenska företagen skulle ställa upp på dessa krav- intepå något sätt innebär att man luckrar upp apartheidsystemet. Så länge företagenfinns i blir de en del av apartheidsystemet. Det är alldeles klart från regeringens sida att dennaåtskillnad måste göras, och det framgår också av den proposition sombehandlades av . Jag tror att vi är helt överensdärvidlag. vill alltså den och den svenskariksdagen gå vidare med samma målsättning som . Vi har genomförtåtgärder, exempelvis investeringsförbud . Det har nufått en efterföljd. Tyvärr har utvecklingen i kraftigt försämratsunder . Det är naturligtvis ett skäl för oss att se om detfinns andra åtgärder som vi kan genomföra själva, inom ramen för deinternationella reglerna, och på så vis kunna fortsätta att medverka iopinionsbildningen och få med oss andra länder i en internationell samling,vilket det har talats om tidigare i debatten.' 1 förslaget, som jag inte skall gå in på , eftersom dethar redovisats utförligt av utskottsföreträdarna, är förbud mot import avjordbruksprodukter den centrala frågan. Det innebär i princip en totalkonsumentbojkott av , eftersom den svenska konsumentvaruimportenbestår just av dessa produkter. Grunden där är de undantagsregler som harnär det gäller användning av fångar i produktionen. Det är känt hur Sydafrikasedan lång tid har tillämpat ett system med extrem användning av fångar i sinproduktion, speciellt i jordbruket. Det förslag som regeringen har lagt fram till riksdageninnehåller också annat, som jag av tidsskäl inte skall gå in på. Regeringen har också vidtagit åtgärder som inte kräverriksdagsbeslut. gavs sålunda - och därmed ger jag ett svar på KarinSöders fråga -kommerskollegium i uppdrag att gå igenom användningen i Sverigeav legeringsmetaller från . Man skulle dels kartlägga i vilken månsvenska företag importerar från , dels i ett senare skede gå igenomvilka alternativa leverantörsländer det finns, vad man kan peka på somalternativ för företagen för att kunna minska handeln med Sydafrika-på dettaområde. Där har den första redovisningen kommit från kommerskollegium, och viväntar på en ytterligare redovisning av leverantörsländerna. Det är alldeles klart att en svensk neddragning av handelnmed legeringsmetaller, eller ett bortfall av den, inte leder tilltillgångsproblem. Det finns förvisso andra producenter i världen. Det kan ledatill priseffekter, men det Förbud mot införsel av jordbruks va ror från m.m. Förbud mot införsel av jordbruksvaror från m. m. är inte entillgångsfråga, vilket ibland har hävdats i debatten. Aldrig förut har den svenska varit så enig iSydafrikafrågan som . Så sent som , när den tidigarepropositionen diskuterades, valde på principiella grunder att gåemot de enskilda åtgärder som föreslogs för svensk del. går förvisso inte så långt som de andra partierna. Det hardiskussionen visat. Men de ställer upp på en rad förslagsom de avvisat . Jag menar att det är positivt, även om det ärstor skillnad i sak på de förslag har lagt fram och de som har lagtsfram av de andra partierna. Men det är positivt att har lämnat sittprincipiella avståndstagande. Det stärker den opinionsbildning som hela detsvenska folket kan bidra med för att motverka apartheid. Det är alltså enväsentlig skillnad mellan den enighet som finns i och deuppfattningar som har rått vid de tidigare tillfällen då vi har diskuteratapartheid. har också det svenska näringslivet chans att delta iarbetet mot apartheid. Samtliga nordiska regeringar har riktat rekommendationertill näringslivet i sina länder att minska handeln med . Vi har ocksåi denna vår rekommendation tagit in Namibiadekretet. Vi utgår från att desvenska företagen kommer att hörsamma rekommendationen. Om det skulle visa sigatt förändringar i linje med den rekommendationer uteblir,kommer vi, såsom jag har anfört i propositionen, att få överväga enlicensiering av handeln med . En licensiering innebär ju enregistrering av enskilda handelstransaktioner, som kan ge ett underlag fördiskussion med de olika företagen. Det beslut som kommer att fatta blir en viktig och, glädjande nog, i långa stycken enhällig manifestation.Beslutet blir också det svenska samhällets praktiska och konkreta bidrag tillatt motarbeta apartheid. AnL 35MARGARETHA AF () replik; Jag tycker att det är både glädjande ochpositivt att utrikeshandelsministern konstaterar att vi står eniga när detgäller huvuddragen. Men det gjorde vi faktiskt också vadgäller både fördömandet av apartheid och i uppfattningen att vi, framför allt iinternationella sammanhang, måste verka för att få till stånd bindandesanktioner mot . Som jag sade i mitt första anförande här i kammaren gällerju de skillnader i synsätt som finns redovisade i utrikesutskottets betänkandemedlen för påverkan - så var det faktiskt också . Jag vidhåller det jag sagt, att vi från moderatsida ser de svenska företagen i som en positiv kraft iförändringsprocessen. Jag tycker att det är naturligt att vi inte nu tar uppden frågan. Det vore fel att göra det med hänsyn till de förhållanden som i dagråder i , med undantagstillståndet och den allmänna försämring avsituationen som har skett. skall ju, och det vet ocksåutrikeshandelsministern, inom en viss given tid se över Sydafrikapolitiken. Jag skulle gärna ha velat höra säga något meraom de problem som riskerar att få möta i med anledning av den utformningsom regeringen har gett sitt förslag när det gäller förbudet mot import avjordbruksprodukter. Denna fråga tog ju även utrikesutskottets ordförande upp och hade åsikten att det är viktigt att regeringen haröverläggningar med . Jag vill påminna utrikeshandelsministern om att han införkommande själv har sagt att ett av målen för arbete skallvara att: "skapa en starkare disciplin i Gåtts regelsystem, t. ex. genomstramare Gatt-paneler och genom att skyddsklausuler görs mindre oklara". riskerar ju just nu att utsättas för enGATT-panel. Jag tycker att det vore värdefullt att få veta hurutrikeshandelsministern ser på denna fråga. Förbud mot införsel av jordbruksvaror från Sydafrikan!, m. AnL 36 (vpk) replik; Det finns olika uppfattningar när det gällersynen på bojkott, ANC och dess ledare har krävt, och kräver, fullständigbojkott. Detta krav biträds ju inte av den , och inte hellerav . Så långt är det klart. Huruvida utrikesminister har blivitfelciterad i artikeln i är en fråga mellan honom och denreporter som har skrivit artikeln. Jag tycker att det är bra attutrikeshandelsministern här deklarerar att regeringen inte har uppfattningenatt de svenska företagen genom sin verksamhet i hjälper till attluckra upp apartheidsystemet eller att de på något sätt kan lätta förtrycket,etc. Det var välgörande att få höra detta. Från vårt partis sida kommer vigivetvis att arbeta för en bojkott, eftersom det är vad organisationerna somkämpar för fred i har krävt. Vi ställer upp för det kravet. AnL 37HÄDAR () replik: Jag noterar naturligtvis medtillfredsställelse vad statsrådet säger om den effekt som den svenskalagen om förbud mot investeringar i har haft och om den spridninglagen har fått. Jag upplever detta som mycket positivt och uppmuntrande, sade också att situationen i harförsämrats. Ja, det är verkligen sant. Den fortsätter också att försämras. Detfinns därigenom ökande risker för att den förtryckta majoriteten av Sydafrikasfolk kommer att vidta desperata åtgärder. Sådana desperata åtgärder -kanske iform av ett försök till revolution - kan komma att få mycket förödandeeffekter. De kan leda till förlust av tiotusentals, kanske hundratusentalsmänniskoliv, och kan komma att resultera i upprättandet av en vitmilitärdiktatur. En militärdiktatur som är dömd att slutligen krossas men som,innan detta sker, kan vålla fortsatta fruktansvärda lidanden. Därför menar jag, herr talman, att det är väsentligt vidtar verkningsfulla åtgärder, och att man gör detta . Då tycker jag att vi skulle kunna vara överens, MatsHellström och jag, om att det som gjorts är otillräckligt. Åtgärdersom enbart vidtas i kommer inte att ge det verkningsfulla stöd för attkrossa apartheid sorn vi önskar se. Förutsättningen för att åtgärderna skallbli effektiva är att en samlad världsgemenskap vidtar dem, ställer krav påSydafrika och är beredd 3 protokoll 1985/86:53-54 Förbud mot införsel av jordbruks varor från m.m. tillomfattande och hårda sanktioner, om så blir nödvändigt. Jag menar att det är detta vi måste koncentrera våraansträngningar på. Regeringen bör inleda en diplomatisk offensiv. Regeringenhar ju stöd av flertalet politiska partier, av alla de ledande folkrörelserna,av kyrkan, frikyrkorna, de humanitära organisationerna, fackföreningar,idrottsrörelsen och en mycket bred folkopinion. Utnyttja detta förhållande,herr statsråd! Använd alla dessa krafter till en allomfattande offensiv, riktadtill de länder, bl, a, i och i , som påverkas av en aktivopinion! Ta initiativ till en eller flera internationella konferenser omvillkorade sanktioner mot ! Se till att någonting på det här områdetverkligen kommer att ske! Starta vad jag kallar ett fältslag mot apartheid, ochgör det medan det alltjämt finns förutsättningar att förhindra att händelsernai resulterar i ett fruktansvärt blodbad och ett därpå följande kaos! AnL 38 StatsrådetMATS ; Först vill jagsäga till jag tror att var och en som lyssnar på vår debatt , och lyssnade påden debatt vi hade , kan dra sina egna slutsatser. Jag tycker att detär en glädjande skillnad mellan den framtoning har i dagoch den hon hade under vår debatt . Vi är inte oroliga i regeringen för en GATT-prövning, Vihar mycket noga gått igenom motiveringarna i vår proposition, och jag är alltsåinte på något sätt orolig för. en sådan prövning. Jag kan försäkra om att regeringen sedan isomras - för den delen också tidigare - har drivit och driver en diplomatiskoffensiv. Det är ju ingen tillfällighet att vi här i nu för andragången under behandlar en proposition från regeringen om ensidigasanktioner mot , Regeringen lägger ju fram propositionen mot bakgrundav det utomordentligt försämrade läge som pekade på. Vi gör detsjälvfallet under mycket intensiva kontakter med andra länder, för att få demaktiva. Vi har bedrivit ett mycket aktivt arbete i FN och kommeratt fortsätta med det. Vår uppläggning är ju att kunna få fram nya beslut här iriksdagen som alla länder kan ta till sig, så att vi också kan fortsätta attdriva den internationella opinionsbildningen. Och jag håller fullständigt medKarin Söder när hon tidigare sade att de som har hävdat att utvecklingen iSydafrika icke går att påverka med internationell opinionsbildning har fel. Detär alldeles riktigt, som har sagt, att det sydafrikanskanäringslivets företrädare inte har tagit kontakter med ANC så att säga i ettvakuum, av tillfälligheter. Tyvärr har de inte gjort det tidigare. Det är ,närdet finns en internationell press, när det sydafrikanska näringslivet ärträngt, som de tar dessa kontakter. Också detta visar alltså - jag håller heltmed om det -att det internationella trycket har betydelse. OchSverige skall sannerligen ytterligt aktivt bidra till det trycket efter bästaförmåga. Det är av stort värde att vi kan vara så eniga här i kringden frågan, när vi från regeringens sida skall öka trycket och argumentera iförhållande till andra länder. AnL 39HÄDAR () replik: fortsätter att sätta exempel, visarpå åtgärder som kan vidtas. Det har vi gjort allt ifrån Sydafrikalagen 1979till att kommunerna nu skall slippa köpa sydafrikanska varor. Allt detta är bra. Det finns inga motsättningar mellan osspå den punkten, inte alls. Men jag uppfattar det också så, , attvi är överens om att detta inte är tillräckligt. Att vi inte genom de häråtgärderna når vårt avsedda syfte, dvs. verkningsfullt bidrar till att brytaapartheid i . är det viktigt inte bara att skapa opinion - det vardet 1979, när den internationella opionen var så litet observant påförhållandena i - utan att åstadkomma ett sådant internationelltsamlat tryck på att detta tryck, i kombination med de åtgärder somvidtas inom , tvingar regimen där att avskaffa apartheid. Att öppnalandet för en helt annan typ av samhälle, där varje person har en röst ochlandet styrs i demokratiska former. Det är detta vi tillsammans med andraländer och tillsammans med dem som för kampen inom måste försökaåstadkomma , Det var i och för sig roligt att höra att regeringen fören diplomatisk offensiv. Jag har läst de anföranden som regeringen hållit i Förentanationerna i Sydafrikafrågan, och jag har inget att invända mot dem. Men jagtycker att vi har sett litet för litet av krafttag från regeringens sida föratt åstadkoriima det som utskottet nu ställer sig bakom och kräver, nämligeninternationellt samordnade och villkorade sanktioner mot , Jag vill gärna - och jag får säkert tillfälle attåterkomma t. ex, i en interpellation - ha en redovisning av omregeringens åtgärder i de här avseendena. Min förhoppning är att en sådan redovisningockså skall ge grund till en konstruktiv diskussion om vad som ytterligare kangöras för att åstadkomma det som behöver åstadkommas, nämligen internationelltsamordnade och villkorade sanktioner mot , i syfte att brytaapartheidpolitiken och göra detta . Prot, 1985/86:53 Förbud mot införsel av jordbruksvaror från Sydafrikan!, m. Jag har fullständigt samma mening som HädarCars, Det är precis det som är vårt mål. Det är en fördel att den svenskariksdagen så enigt ställer upp. Det gör det lättare för regeringen att agerainternationellt. AnL 41 (); Skotten från de våldsamma sammanstötningarnamellan sydafrikansk polis och vanliga svarta medborgare som kämpar för sinrösträtt ekar i världens TV-apparater. Bilder på mördade sydafrikaner,vars enda brott varit att sträva efter demokrati, etsar sig fast på våranäthinnor. Så litet bryr sig apartheidregimen om människors värde och om sininternationella respekt, att den inte tvekar att beordra polisen att avrättasmå barn eller skjuta vilt in i obeväpnade folkmassor. Tiden har gått ifrån den människosyn somuttrycks i de sydafrikanska rasåtskillnadslagarna.