prot · G90926 · 1985-12-31 00:00:00 — Sedan vi förra gången behandlade dessa frågor har, herrtalman, egentligen inget nytt inträffat som skulle föranleda utskottet attgöra andra ställningstaganden än vad vi då gjorde. Utskottet hänvisar därför idet betänkande som vi nu behandlar i stor utsträckning till tidigare dokumentationoch ställningstaganden. Vi har dock, som har framgått av debatten, inte kunnatuppnå enighet på alla punkter. Till utskottets betänkande har fogats femreservationer och sju särskilda yttranden, och min avsikt är att någotkommentera dessa. Reservation nr 1 är undertecknad av de bådafolkpartisterna i skatteutskottet, och i den krävs uppställande av ett delmålför alkoholpolitiken. Delmålet skulle vara minskning avalkoholkonsumtionen . Det kravet har, som påpekats avKjell , framförts tidigare av . Förra gången som utskottetbehandlade frågan lät vi också socialutskottet yttra sig i ärendet. som socialutskottet ansåg det svårt att uppskatta den totalaalkoholkonsumtionen. Jag kan försäkra att det inte har blivit lättare sedandess. Mot bakgrund av att den mätbara konsumtionen ytterligare minskat yrkar viavslag på reservation nr 1. I reservationerna nr 2, 3 och 4 krävs en utvärdering avalkoholpolitiken, att en särskild alkoholkommission inrättas och attalkoholstatistiken förbättras. Reservationerna 2 och 4 är undertecknade avfolkpartisterna och reservation nr 3 av den kommunistiske ledamoten iutskottet. Beträffande utvärdering av alkoholpolitiskabeslut framhåller utskottet att det enligt utskottets mening torde varautomordentligt svårt att inom en rimlig tidsperiod göra en meningsfullutvärdering av ett så vittomfattande beslut. Dessutom har det sedan vi förra gångenbehandlade dessa frågor inrättats ett alkohol- och narkotikapolitiskt råd.Detta råd är knutet till regeringen, och i rådet ingår representanter för bl.a. folkrörelser och organisationer som arbetar med drogfrågor. Rådet skall varaett forum för ömsesidig information om pågående och planerad verksamhet:Dessutom är rådet oförhindrat att initiera undersökningar, upprätta statistikoch göra utvärderingar av utvecklingen inom drogområdet. ning (CAN)kvarstår. Förbundets uppgift är bl. a. att följa utvecklingen och att spridainformation om förändringar som sker. Därmed tycker vi att ochäven borde känna sig nöjda. Det som de eftersträvar kan utförasav dessa organ. Vi anser, herr talman, att dessa två organ är väl skickadeatt följa utvecklingen och vidta de åtgärder som kan bli erforderliga. Vi anservidare att dessa två organ kan arbeta snabbare och effektivare med attfortlöpande utvärdera utvecklingen inom alkoholområdet än vad en särskilttillsatt alkoholkommission skulle kunna göra. Jag yrkar med det sagda avslag påreservationerna nr 2, 3 och 4. I reservation nr 5 har moderater och folkpartister förenatsig om en förändring av vinbeskattningen. Även denna fråga har diskuterats ikammaren tidigare. Enligt reservanterna skulle en sänkning avskatten på dyrare viner, s. k. kvalitetsviner, leda till en förbättraddryckeskultur. Det framhölls också av . Nuskulle, fortfarande enligt reservanterna, skattesänkningen på dyrare vinerfinansieras genom en höjning av skatten på de billigare vinerna. Det synes mig som om reservanterna här gör två tankefel.För det första är det inte alltid priset som är avgörande för om det är ettkvalitetsvin eller inte. För det andra har skatten inte stigit snabbare pådyrare viner än på prisbilliga viner. talade om årgångsviner. Det kunde varafrestande för mig att gå in pä den saken. Låt mig bara säga att i dag kan inhandla årgångsviner till mycket facila priser- priser somligger under den nivå på . som och andra talat om närdet gäller sänkning av skatten på kvalitetsviner. Dessutom borde reservanterna nog ta sig en funderare påvad som händer om vi ökar priset på det prisbilliga sortimentet. Vi har underett antal år haft en övergång från starkare till svagare drycker, något som uralkoholpolitisk synpunkt hälsats med tillfredsställelse. En ökning av prisernapå det prisbilliga sortimentet skulle med stor sannolikhet leda till en negativförändring. Jag yrkar därför avslag på reservation nr 5. De sju yttranden som är fogade till betänkandet är i sexfall avgivna av moderater och i ett fall av folkpartister. Om dessa yttrandenskall jag inte säga mer än att de framstår som ganska onödiga. De upptar frågorsom eventuell ransonering eller andra restriktioner. Öresundstrafiken, ankomstförsäljning,inköpsåldern i systembutik, systembutikernas öppethållande, tillståndsfrågoroch mellanölet. Utan att närmare gå in på vart och ett av dessa yttranden villjag hävda att det rör sig om nyanser mellan utskottets skrivningar och desärskilda yttrandena, utom i vad avser mellanölet, där gör enklarare markering än övriga partier. Det är möjligt att de här yttrandena skallses som försök till alkoholpolitiska profileringar. Det faktum att inte mindreän sex talare från moderata samlingspartiet står anmälda på talarlistan styrkerett sådant antagande. För att exemplifiera vad jag menar med nyanser, ocheftersom jag vet att talare efter mig kommer att tala om lex , vill jagcitera ur utskottets yttrande beträffande Öresundstrafiken och ur moderaternassärskilda yttrande. Utskottet skriver bl. a.; "En viss översyn av reglernahar numera kommit till stånd och bl. resulterati vissa förtydliganden rörande möjligheterna att ordna underhållning ombord.Utskottet förutsätter att regeringen fortlöpande följer dessa frågor i enlighetmed vad utskottet tidigare anfört," I särskilda yttrande heter det bl, a,;"Vi har nått en viss framgång genom att reglerna numera mjukats upp något.Med hänsyn till frågornas vikt förutsätter vi att regeringen tillsammans meddanskarna ägnar dessa frågor fortsatt uppmärksamhet." Jag har, herr talman, svårt att förstå vad det skulle varaför saklig skillnad mellan det som utskottet anför och det som moderaternaskriver i sitt särskilda yttrande. Men det finns måhända en och annan moderatriksdagspolitiker som gärna nere i vill profilera sig just ifråga om lex , Jag yrkar avslag på samtiiga reservationeroch bifall till skatteutskottets förslag i dess helhet. 21 () replik: Låt mig börja där slutade,nämligen med kommentaren till de särskilda yttrandena. Han trodde att demöjligtvis kommit till för att vi ville profilera oss. Men så är det inte. Attvi på några punkter avgivit särskilda yttranden i stället för reservationerberor på att vi vill slippa låsningar. Vi har lärt oss här i kammaren undermånga år med socialdemokratiskt styre att enskilda reservationer alltid avslås.Förra året avslogs 27 reservationer av 28, och när det gällde den tjugoåttondeblev det ett uttalande om etablering av systembutiker. Vi är tillräckligt mycket realister för att inse att detär bättre att inte låsa sig. eller senare kommer det vi motionerar om somförslag från regeringen. Vi har sett det i många fall, och vi kommer att få seflera sådana fall. Jag säger detta mot bakgrund av vad jag i mittinledningsanförande yttrade om utredningen om handel med och servering avalkoholdrycker. Beträffande lex har vi velat göra en markering,därför att vi tycker att den uppmjukning som skett inte varit tillräcklig. Denhar rört underhållning, den har rört snus, men vi tycker att det inte kan skadaatt markera att det behövs en fortsatt uppluckring och att danskarna därvidlagnaturligtvis skall vara med. Så till reservationen nr 5. går förbi själva huvudmotivet, nämligen att våren 1983beslöt att hos regeringen begära ett förslag till justering av beskattningen avvinerna. Trots riksdagsbeslutet har regeringen inte kommit med något förslag,och man skyller på tekniska svårigheter. Det är märkligt att man gör detbeträffande denna lagstiftning, när vi i övrigt har en skattelagstiftning ilandet som i fråga om snårighet och krånglighet söker sin like. 22KJELL () replik: Då det gäller lex har vi frånfolkpartiets sida gärna velat hålla frågan vid liv. Jag kan medge, EgonJacobsson, att det råder en viss samstämmighet mellan utskottets skrivning ochdet särskilda yttrande som vi har avgivit tillsammans med . Å andrasidan har vi också upplevt att finansministern i denna talarstol intagit enganska kallsinnig 3 protokoll 1985/86:26-30 Prot.1985/86:26 attityd härvidlag. Därför tycker vi att det kan finnas skäl atthålla frågan vid 13november 1985 Hv. Det ärinte priset som avgör kvaliteten, sade beträffande kravet påändrad beskattning. Men det kan väl inte förhålla sig på det sättet att Vin-& Spritcentralen köper upp dåliga viner till höga priser, utan naturligtvisfinns här ett viss samband, även om man självfallet inte kan generalisera. Denspringande punkten är att de årgångsviner som redan finns -dettasäger ju EgonJacobsson-inte är speciellt "spännande". Vad man vill få till ståndär en helt annan syn på vinkonsumtionen än den vi har . Jag medger att detär olyckligt att man talat om ett sortiment i prisklassen , för dethar gjort det svårare att få en fungerande lösning. Men det resonemang somförts mot en ändring av beskattningen är ganska underligt. Man säger att detinte går att göra så som föreslås i motionen på denna punkt, och sedantillägger man att det är vad som skett . Mankonstaterar nämligen att skattehöjningarna har utformats på ettsådant sätt att de blivit lika höga i kronor räknat för alla viner. Det ärkanske fråga om att inte bara hålla denna takt utan påskynda utvecklingen. Heladetta resonemang påminner om den gamla historien om mannen som gick tilldoktorn och klagade över att han inte kunde lyfta armen på ett visst sätt ochsedan för säkerhets skull visade hur han absolut inte kunde göra. Det är bra att vi fått ett alkohol- och narkotikapolitisktråd, och jag ser med stora förväntningar fram mot vad resultatet skall bli. Mensanningen är den, att vet vi inte var vi står när det gällerhembränningen, vi vet inte hur prisinstrumentet verkar, vi vet inte vilken rollutvecklingen och levnadsstandarden spelar. Därför hade det varit vettigt meden utvärdering. 23 (vpk) replik; anser att vi bör vara nöjdamed utskottets förklaring när det gäller alkohol- och narkotikapolitiska rådetstillkomst. Det är naturligtvis bra att folkrörelserna är med i detta arbete.Men vad som fattas är de direktiv och utgångspunkter som måste ligga till grundför en kommission eller ett råd, eller vad man nu vill kalla det för. Vi har i vår motion och i reservationen pekat på att detär i kommunerna som man måste göra mycket av det förebyggande ochrehabiliterande arbetet, vilket också sker . Ett problem är attinkomsterna av alkoholbeskattningen kommer till statskassan, medan kostnadernaför skadorna av alkoholen i huvudsak ligger på kommuner och landsting. Det här är frågor som är centrala och som jag utgår frånatt det alkohol- och inte har möjligheter att vidtaåtgärder i eller ha synpunkter på. Vad som också krävs är, som jag tog upp imitt inledningsanförande, en analys av vad som är orsakerna till den situationvi har . Jag tror att det är dessa frågor som man måste börja bearbeta. Vihar föreslagit att man tillsätter en alkoholpolitisk kommission som analyseraroch belyser de här frågorna och därefter lägger fram riktlinjer för de beslutvi behöver fatta för att få ner alkoholkonsumtionen och därmed också minskaskadorna. Jag vidhåller att den uppfattning som vi för fram i reservationenär ett steg -' längre än det alkohol- ochnarkötikapolitiska råd som 24EGON () replik; säger att man har gjortdessa särskilda yttranden för att slippa den låsning det innebär att avge enreservation. Vad jag talar om är det sakliga innehållet i de särskildayttrandena jämfört med skrivningarna i utskottets betänkande. De särskildayttrandena innehåller i sak ingenting utöver vad som står i betänkandet.Dessutom, , hade det kanske varit klädsamt att man, om maninte var nöjd med dessa skrivningar, hade försökt att i utskottet få en ändringtill stånd. Då kanske vi hade sluppit de här yttrandena. Beträffande vinbeskattningen åberopades beslutet 1983.Men, , vi får ju inte glömma bort beslutet , som hävde1983 års beslut. Det är detta som gäller. Förutom de tekniska svårigheternavill jag också peka på effekterna av en sådan förändring. Jag försökte redan imitt inledningsanförande förklara att det rör sig om förhållandevis småsänkningar av priset på de dyrare vinerna, som skulle drabba det prisbilligaresortimentet i form av en höjning. Till KjellJohansson vill jag beträffande vinerna bara säga två saker. För det första; talade om dåliga viner.Jag hävdar att det är ytterst sällsynt med dåligt vin i . För det andra;sade att årgångsvinerna inte skulle vara speciellt spännande.Jag har en helt annan uppfattning, men den debatten kanske vi kan fortsätta vidett annat tillfälle och inte nu uppta kammarens tid med. Slutligen till det som kanske är det viktigaste i det härsammanhanget, nämligen frågan om en alkoholpolitisk kommission eller ett alkohol-och narkotikapolitiskt råd. Jag tycker, herr talman, att denna fråga börjarhandla om en strid om ordval. Det råd som vi nu har tillskapat - som är knutetdirekt till regeringen och där vi har sett till att organisationer som arbetarmed drogfrågor och andra folkrörelser ingår och har initiativrätt - kan enligtutskottet fortlöpande på ett snabbare och effektivare sätt lösa alla de problemsom och säger skall av en särskildkommission. Anf.25 () replik: säger att det beslut riksdagenfattade 1983 inte är aktuellt längre, för det har upphävts av ett annat beslut.Men det hindrar inte att jag är kritisk mot att finansministern den gången inteföljde ett beslut av . Ur demokratisk synpunkt skall givetvisregeringen följa beslut som fattas här i . Sedan säger att det inte står någonting ide särskilda yttrandena som inte står i betänkandet. Det gör det visst. Vi harexempelvis när det gäller systembutikernas öppethållande och när det gällermellanölet m. m. kommit med förslag som sedan inte har godtagits av utskottet.I stället för att reservera oss har vi då avgivit särskilda yttranden i en delfrågor. Och vi har visst försökt ändra på förslaget i utskottet. Vi har yrkatbifall till motioner, som sedan har avstyrkts av utskottsmajoriteten. Detkänner mycket väl till. Det är för att slippa låsningar, för attdet skall bli mindre prestigebundet, som vi har föredragit att i en del fallavge särskilda Prot,1985/86:26 yttranden.Och jag tror faktiskt att det kommer att löna sig i längden. Jag tror att vifår en uppluckring i en del av de fall där vi har krävt ändringar. 26 () replik; Det är sällsynt att man hittar ett dåligt vini , säger . Ja, jag vet inte om jag kan hålla med om det.Men det beror naturligtvis på vad man har för kriterier när det gäller attfastställa om ett vin är dåligt eller om det är bra. Jag kan ändå inteacceptera att Vin- & Spritcentralen skulle vara en så enastående uppköpareatt man lyckas för en ringa penning köpa upp viner som sedan kan säljas förungefär . i handeln - med de skatter och andra pålägg som vi har- och attdessa viner då skulle vara lika bra som andra viner, som betingar ett betydligthögre pris. Så är det ju inte - och så skicklig är man inte på Vin- &Spritcentralen. Här är det helt enkelt så, att det finns vissa egenskaperhos viner, hos vissa årgångar osv., som gör dem intressanta. Om man kunde fåfolk att intressera sig för detta i stället för att läsa i tabeller var man fårmest alkohol för pengarna, och vilket vin man skall dricka för att bli mest yri huvudet, så skulle mycket vara vunnet i - utan minsta tvivel. När det gäller detta med delmål har jag försökt erinra mignågon verksamhet där det skulle vara till nackdel att man hade ett uppsatt mål,om man vill komma fram till ett visst resultat. Jag kan inte hitta någon sådanverksamhet. Självfallet är det principiellt riktigt att ha ett mål. Man försökerockså att i praktiskt taget all verksamhet agera så, att man har ekonomiskplanering, och annan planering, som styr de resurser man disponerar över.Självfallet skulle ett delmål, en av klart uttalad målsättning, varaav värde då det gäller att effektivisera arbetet med att få ner alkoholkonsumtionen. 27 () replik: Jag skall fatta migytterst kort. har jag förstått att det är mycket av det som anfört som han säger på grund av att han inte känner till hur denna marknadfungerar. Därför inbjuder jag till en mer separat och enskildinformation, så kanske kammaren kan undanhållas denna debatt . 28MARIANNE (); Att en hög alkoholkonsumtion är ett stortsamhällsproblem är vi alla överens om. Ungefär var femte sjukhussäng lär upptasav patienter med alkoholrelaterade sjukdomar. Förutom allt personligt lidandeförorsakar alkoholen stora samhällskostnader. Alkoholkonsumtionen måste nedbringasför att vi skall få ett friskare . Hur når man då dit? Fler restriktioner och förbud säger några, bl. a. i fleraav de motioner vi behandlar . Det kan ju tyckas enkelt, men når manverkligen resultat med det? Att vi skall sätta upp mål för minskning av konsumtionenär ett folkpartikrav. Problemet där är svårigheten att fastställakonsumtionsnivån, eftersom den statistik vi har inte visar illegaltillverkning av sprit och inte legal hemtillverkning av vin och öl, intekonsumtionen vid utlandsresor och inte denskattefria införseln vid resor. Relationerna mellan dessa storheter kan mycketväl förändras och skulle man då förlita sig på tillgänglig statistik är riskenmycket stor att resultatet blir behäftat med stora felaktigheter. Ingen är jubetjänt av glädjesiffror. Trots statistikens svagheter kan man ändå anse detklarlagt att vissa mönster i alkoholkonsumtionen har förändrats under senareår. Konsumtionen av starksprit och öl har i försäljningsstatistiken minskatkraftigt, sprit ren alkohol och invånare 1976 till . För öl är motsvarande siffror och . Vinkonsumtionen har däremot ökat till . Totalt sett har alltså konsumtionen minskat ren alkohol till och invånare . Dettainnebär att alkoholkonsumtionen per alkoholkonsument inte har varit lägre påganska , och det är glädjande. Därmed är inte sagt att situationen ärbra. Gruppen alkoholkonsumenter har också ändrats. Allt flerkvinnor dricker alkohol , och deras konsumtion har ökat. Procentuellt setthar andelen storkonsumenter ökat mest bland kvinnor. Den bilden är skrämmandemed tanke på kvinnors större känslighet för alkoholskador samt riskerna med alkoholförtäringi samband med graviditet. Alkoholkonsumtionen har många orsaker, mennivåförändringar har ofta samband med ökad eller minskad ekonomisk välfärd.Inte minst ser vi detta hos kvinnorna där konsumtionen ökat starkt samtidigtsom allt fler kvinnor kommit ut på arbetsmarknaden och därmed blivit ekonomisktoberoende. Att vi kvinnor tar över männens ovanor har inget med jämställdhetatt göra, och vi kvinnor bör hjälpa och stötta andra kvinnor medalkoholproblem. Kamratstöd har här en oerhörd betydelse. Vi har ganska mycket restriktioner på alkoholens område.Människor har vant sig vid de regler som finns, och med de alkoholproblem viändå har i finns det enligt vår mening ingen anledning till lättnader.Däremot tror vi inte heller på fler förbud. I stället måste vi intensifieraarbetet med information, attitydpåverkan och projekt inom skolor och påarbetsplatser. Vi måste över huvud taget ta ansvar för de människor iomgivningen som har problem. Jag skall redogöra för några projekt som med framgångprövats i . Det första är - FA står för föräldrar-alkohol- som startade och vänder sig till all personal inom mödra- ochbarnhälsovård samt berörda socialsekreterare, personal på kvinnoklinikensBB-avdelningar samt förstås alla blivande och nyblivna föräldrar. Man började med att sprida information om projektet tillallmänheten via artiklar i pressen och inslag i lokalradion. Personalenfortbildades för att bearbeta sina egna attityder till alkohol, för att ökakunskaperna om skadeverkningar, lära ut metoder för saklig hälsoupplysning,spåra bruk och missbruk och kunna ge stöd. Vid inskrivningssamtalet på mödravårdscentralen, där bådaföräldrarna var med, togs alkoholfrågan upp på ett naturligt sätt. Där fickföräldrarna berätta vad de visste om alkohol och graviditet, och de fick ocksåsaklig hälsoupplysning.Genom detta och följande samtal klarlades konsumtionsmönstret i familjen,riskgrupperna lokaliserades och följdes av täta kontakter under graviditetenoch senare i föräldrautbildningen. Resultat; Förändrad och starkt minskadalkoholkonsumtion i samtliga berörda familjer. De mammor som var missbrukarehade relativt lätt för att hålla sig nyktra under graviditeten. Inga barnföddes skadade. Projektet har sedan fortsatts och utvidgats med mycket gottresultat. Det andra projektet är - ALP står föralkohol, länssjukvård, primärvård - på . Här vänder man sig tillpersonal och patienter på lasarettet. Utbildningen följer i stort samma mönstersom det tidigare projektet - personalen får bl. a. bearbeta sina egna relationertill alkoholen. Behandlingen går ut på att lokalisera patienter med alkoholproblem.Man tar prover på människor som har sjukdomar som kan vara alkoholrelaterade,ger vederbörande råd, gör hälsotest och diskuterar livsstilsfrågor med dem somhar hög konsumtion men som inte är beroende. För dem som är beroende etablerasgrupper för samordning med , och behandlingsplan upprättas. Härhar också uppvisats goda resultat. Det tredje projektet vänder sig enbart till personalen -en alltför stor del av sjukvårdspersonalen har alkoholproblem. Projektet har nupågått . Man började med introduktion till arbetsledare. Sedan fickalla arbetsplatser information om projektet - hur man skall närma sig kamratersom troligtvis har alkoholproblem, information om attityder och liknande. Härarbetar man sida vid sida med en formell del - den innebär att den som ärberusad på arbetsplatsen obönhörligen skickas hem med löneavdrag - och eninformell del, bestående av kamratstöd. För den som har problem upprättas ett behandlingskontraktdär han eller hon förbinder sig att ha täta kontakter med kurator och psykolog.Man har utarbetat ett tufft behandlingsprogram som bygger på förtroende. Denenskildes integritet skyddas. är ca 100 personer underbehandHng. 20 av dem har kommit genom initiativ av arbetsledare, och intemindre än 80 genom eget initiativ - man har känt till verksamheten och känt nog har problem och att här finns någon som man med förtroende kan vändasig till. Projektet har gett så bra resultat att statliga verk, flerlandsting och kommuner kommer att starta liknande projekt. Det här är exempel på metoder som kan leda till resultat.Tillämpade i Hknande projekt i skolor måste metoderna vara ett bra sätt attkomma ur alkoholproblemen. I övrigtyrkar jag bifall till utskottets hemställan. 29KJELL () repHk: uttalade sig som jaguppfattade det ganska negativt om vårt krav på delmål. Statistiken är för dåligpå en mängd punkter, sade , Vi känner inte till hur stor dentotala konsumtionen är. Det är ju precis det som jag påpekat som en väldig bristnär vi skall göra någonting på det här området. Det kan rimligtvis inte haundgått att jag ägnade ett långt avsnitt i mitt anförande åtjust bristerna i statistiken.Om det har gjort det, så läs reservation 4, där vi kräver en bättre Prot.1985/86:26 statistik. 30PER STENMARCK (m): Jag skall i detta inlägg enbart ta uppmotionen 1984/85:2694 om lättnader i den speciallag som brukar gå under namnetlex . är, som jag ser det, det mest flagranta exemplet påatt särbehandling förekommer i lagstiftningen. En lag gäller i en landsändamedan en annan gäller i landet som helhet. Denna lag är enbart tillämpbar påfärjetrafiken mellan och och bara den som går över . Menden tillämpas också analogt på andra sträckor runt . 1 vissa fall ärtidsavstånden sådana att det är fullständigt orimligt att tillämpa lex Öresundpå sträckan. 1 en frågedebatt här i sökte jagövertyga finansministern om det ologiska i detta, dock utan något som helstresultat. Om lex tas bort eller förändras såsom föreslagits i motionen,får det otvivelaktigt positiva effekter på många olika sätt. Här i lär man sig, herr talman, att envishet ochihärdighet är honnörsord.