prot · G90953 · 1985-12-31 00:00:00 — Motståndet inne i Sydafrikahar blivit allt bredare organiserat, och världen utanför kan inte längre undgåatt känna Förbud mot införsel av jordbruksvaror från m. m. sig berördav vad som händer i . Aldrig har väl den internationella indignationenvarit större än . Mot den bakgrunden skall vi se regeringens proposition ochdagens betänkande om skärpta åtgärder mot . De flesta politiska partier i står bakom enkraftfull Sydafrikapolitik. Tyvärr har ställt sig utanför. Ytligtsett ser det ut som ett avståndstagande från tekniska lösningar, men snarare ärdet väl en reflexion av ett bristande engagemang. För en fredlig utveckling i är det nödvändigtatt skapa ett mycket starkt tryck utifrån. Därför är det viktigt med enisoleringspolitik. Vårt bidrag till att minska risken för en våldsam urladdningär att kraftfullt verka för isolering av , och här har en rollsom är mycket viktig, nämligen att vara föregångsland. Det är intressant attnotera vilken betydelse som den av initierade Sydafrikalagen harhaft när det gäller att inspirera andra länder till liknande åtgärder. Från moderat håll antyds ibland att företag, även svenska,i själva verket skulle utgöra något slags gerillagrupp som aktivt skulleundergräva värdlandets regerings ställning. Det är ett något absurt påstående. Företag i måste självfallet lyda lagen iSydafrika. Deras anställda måste självfallet följa alla de av apartheidsystemetskapade lagarna som gör åtskillnad mellan vita och svarta när det gäller vad dearbetar med, hurdana förhållandena på arbetsplatserna är och inte minstlönerna. De passlagar som hundratusentals sydafrikaner döms för att haöverträtt gäller även för anställda på svenska företag i . i måste betala mellanskillnaden i lön när deras vitasydafrikanska anställda gör värnplikt och kanske tvingas göra den under mindretrevliga former t. ex. i . De svenska företagen måste naturligtvis ståtill regeringens disposition och bl. a. leverera till militären om så behövs.Och om företaget utnämns till ett nyckelföretag måste man där vara beredd attupprätta en kommandostyrka och dessutom att lyda en sekretesslag som säger inte får informera någon om att man har upprättat en sådan kommandostyrka. Med detta vill jag säga att företagen varken är snällaeller elaka. Företag måste verka under de villkor som råder i . Ochsjälvfallet innebär företagen en förstärkning av både ekonomiskt ochmilitärt. a. dessa skäl motiveras att även svenska företag måste berörasav vår isoleringspolitik. Vi kan inte kräva att företagen blir en gerillagrupp. frågas om de svarta i verkligen stöderSveriges och andra länders aktioner för att få till stånd investeringsstopp. 1den senaste enkäten sade av svarta att det är viktigt med ekonomiskasanktioner från andra länder mot . Dessutom kan nämnas alla de modigaledare som har åkt utomlands för att bilda opinion mot apartheidsystemet iSydafrika och trotsat lagar när de har uttalat att andra länder bör gå före medekonomiska sanktioner. Det är nämligen naturligtvis också olagligt attförespråka ekonomiska sanktioner, vilket torde vara ett mått på den vikt somden sydafrikanska regimen fäster vid sådana åtgärder. Självfallet är det ocksåde svartas röster vi skall lyssna på. Det är.inte de som är våra fiender, detär apartheidregimen. hävdade tidigare i debatten attmarknadsmekanismen är utomordentlig när det gäller att åstadkomma förändringar.Jag kan inte annat än hålla med henne om det. Genom att vi i somkonsumenter av de sydafrikanska varorna och tjänsterna vägrar befatta oss medvaran apartheid måste producenten förändra sin produktion, sin strategi. Vi kan dra en parallell till den osmakliga kötthanteringsom avslöjades . När det kom fram en tillräckligt starkkonsumentbojkott måste producenten ändra sig. Isoleringsstrategi ger resultatäven i , Liksom hoppas jag att var just en lapsus. Det var skönt att höra försäkran attså var fallet. Det finns en stark svensk opinion bakomisoleringspolitiken gentemot . En majoritet av svenskarna vill intesträcka ut handen till rasisterna. Det är mycket tillfredsställande attkommuner nu slipper bli lagbrytare när de vill undvika att servera skolbarn ochlångtidssjuka en fruktcocktail som kanske har producerats av utnyttjademinderåriga. Det är mycket välkommet att vi genom importstoppet på frukt ocksåslipper att utan vår vetskap smörja kräset med vindruvor plockade avfångarbetskraft under för oss okända umbäranden. har ett internationellt ansvar. Det är också vårsak att värna om människovärdet i avlägsna länder som . Det ansvaretkan aldrig lämpas över på andra. Det är därför mycket tillfredsställande attdet nu lagts fram en proposition i ärendet, och det är ännu meratillfredsställande att utskottet på väsentliga punkter har skärptformuleringarna. Det gäller bl. a. om man skall ge fler dispenser eller göramedgivanden enligt 8 § till de svenska företagen i . Jag villuppriktigt beklaga att även nu manifesterar sin bristande politiskavilja att ta ansvar för enskilda människors öden i . Därmedvill jag yrka bifall till utskottets hemställan. Förbud mot införsel av jordbruksvaror från m. m. AnL 42MARGARETHA AF () replik; talade om gerillagrupper ochabsurda påståenden. Det var med sådana hon karakteriserade sitt inlägg. Vad jag försökte säga var inte att de svenska företagenvare sig var onda eller goda, utan att de är aktörer i en marknadsekonomi somförutsätter frihet och öppenhet för just producenter och konsumenter. Det ärjust därför att apartheidpolitiken är ett statligt tvångssystem som går påtvärs mot den typ av frihet som en marknadsekonomi förutsätter sommarknadsekonomin i sig själv måste bli en förändringskraft. Det är naturligtvisförklaringen till att företrädare för näringslivet och bankerna och många andranu sent omsider säger att läget är omöjligt och reagerar med krav påförändringar, på passlagarnas avskaffande, på stopp för att emigrantarbetareåtersänds och på att undantagstillståndet upphävs. Jag bara konstaterar denutveckling som vi nu befinner oss i. Sedan vill jag litet komplicera . Det som händer är att en del av fruktimporten från ,enkannerligen druvor och andra färskvaror som ju produceras på det Prot, 1985/86:53 södra halvklotet, håller på attersättas med en stor import från , Jag vet inte, MariaLeissner. om de druvorna smakar bättre. Förbudmot införsel av jordbruksvarorfrån Sydafrikan!, m. AnL 43 () replik; Det låter ofta från moderat håll som omsvenska företag i själva verket genom sin blotta närvaro skulle bidra till enförbättring av förhållandena för de svarta i , Så är tyvärr intefallet. Det har visat sig upprepade gånger när vi skickat svenska delegationertill att svenska företag inte är bättre på att skapa drägligareförhållanden för de svarta än vad andra företag är. Självfallet är varjeenskilt företag fullständigt prisgivet åt de lagar som gäller i ett land. Detär inte förrän det skapas en stark internationell opinion som företagenbegriper att om de vill vara kvar och verka där och även få ut vinst ,måste de stämma in i protestkören. Jag är övertygad om att det inte är deodrägliga förhållandena i som har fått företagen att tänkaom. Det är i själva verket de ekonomiska sanktioner som bl, a, harvarit med om att skapa som åstadkommit denna sinnesförändring, AnL 44 () replik; Oavsett om de är onda eller goda skaparföretag, liksom industrialisering och näringsliv i stort, ändå en bas för bl,a. den svarta fackföreningsrörelsen. Det tror jag är en positiv kraft för enförändring, AnL 45 (); Många har redan i denna debatt intygatSydafrikas unika position bland världens alltför många förtryckarregimer. Vadsom gör unikt är att man byggt upp hela sitt samhällssystem, sinkonstitution,på en rasideologi. Det är någonting som vi i övrigt varitförskonade ifrån att se i världen sedan Nazitysklands undergång 1945, Vad som bidrar till att göra det här extra olustigt urvårt perspektiv är naturligtvis att man anför västliga intressen och västligavärderingar som motiv för den rasistiska regim som man har byggt upp. Därför ärdet naturligt - och vi är också eniga härom - att omvärlden måste reagerakraftfullt mot och försöka åstadkomma största möjliga påtryckningar. Vi har ett ansvar i sig att försöka få till stånd enändring och ett avskaffande av apartheidsystemet i . Vi har också ettansvar att se till att förändringen kommer . Som någon tidigare talare har påpekat, är det nämligenuppenbart att ju längre det dröjer innan apartheidregimen faller, destoblodigare måste man räkna med att fallet blir. Också av det skälet är detviktigt att vi gör våra påtryckningar mot så starka och kraftfullasom möjligt, så att vi medverkar till att en förändring kommer till stånd innanblodsutgjutelsen behöver bli alltför omfattande. har ju en lång tradition sompådrivande nation när det gäller , i form av sanktioner, i form avstöd till befrielserörelser och frontstater osv. När man hör fråntalarstolen tala om vikten av internationellt samordnade och villkoradesanktioner är det viktigt att framhålla att detta inte är någon alldeles nytanke, utan arbetet för detta har präglatsvensk utrikespolitik i åtminstone ett par årtionden. När varutrikesminister drev hon de här kraven väldigt hårt, jag tror att Hädar Carsgjorde det som handelsminister, och även den nuvarande regeringen har gjortdet. Det är helt klart att ensidiga och svenska åtgärder ärmeningsfulla framför allt i perspektivet av att vi kan få andra länder attvidta liknande åtgärder. Det gick én tid då vi kanske tyckte att efterföljdenav vår investeringslagstiftning inte var vad vi hade hoppats på, men vi harunder senare tid kunnat konstatera att en lång rad länder nu har vidtagitåtgärder eller satt i gång en process som kan leda till åtgärder av likartatslag. Därmed har vi fått se mera av de samordnade sanktioner som vi vill ha. Villkorade är givetvis alla sanktioner, i den meningen attde gäller till dess att apartheidsystemet är avskaffat. Något annat villkor änett fullständigt avskaffande av apartheidsystemet och införande av ettpolitiskt system som ger alla invånare lika politiska rättigheter har jag svårtatt tänka mig att vi skulle kunna ställa. Den proposition som vi nu behandlar för vårtsanktionssystem några steg vidare. Vi får ett förbud mot import avjordbruksvaror och frukt, och vi får en rätt för kommunerna att vidtabojkottåtgärder. Det borde egentligen ha varit en självklarhet , attvi i inte skall ha en lagstiftning som i praktiken tvingar kommunerna attköpa sydafrikanska varor om dessa är ekonomiskt mest förmånliga, men sådan harsituationen varit. Det har varit en orimlig situation, och det ärskönt att den nu undanröjs med den här lagstiftningen. Som har framhållit, välkomnar vi fråncenterpartiets sida sanktionsåtgärderna. I en motion har vi också krävt vissaytterligare skärpningar av hållning och regeringens agerande på dethär området. Vi tycker inte att det är helt säkert att det räcker med enrekommendation till det svenska näringslivet att begränsa sin handel medSydafrika, utan vi ville i motionen att man skulle ta upp regelrättaförhandlingar för att få till stånd en överenskommelse med näringslivet om attbegränsa handeln - alltså mera av ett aktivt engagemang från regeringens sidaför att påverka företagen. Vi tog i motionen också upp problemet med de strategiskamineralerna. Företrädare för den sydafrikanska regeringen har ju direkt hotatatt använda sin maktställning när det gäller de här mineralerna som en påtryckninggentemot länder som bedriver en politik som upplever som fientlig.Det är naturHgtvis viktigt att vi inte i står öppna för den typen avpåtryckningar. Bl.a. mot den bakgrunden måste det vara angeläget att avveckladet svenska beroendet av mineraler från . Vi kansäga att beredskapsskäl kan anföras i det sammanhanget. Dessutom skulle detnaturligtvis vara ytterligare ett viktigt led i arbetet på att isoleraSydafrika handelsmässigt att avskaffa också den handeln med . Vi tog också upp vikten av att inte exportera någon typ avkärnteknisk utrustning eller know-how till . Jag vill konstatera, herr talman, att våra motionskrav harbehandlats mycket positivt i utskottet. Som flera tidigare talare harframhållit, uppfattar Förbud mot införsel av jordbruksvaror från m. m. Förbud mot införsel av jordbruksvaror från m. m. viutskottsbetänkandet som en ytterligare skärpning på flera punkter i förhållandetill regeringens proposition. Det är klart att den här typen av sanktioner som ärriktade mot kan få konsekvenser för enskilda svenska företag. Då ärdet viktigt att det svenska samhället bär de konsekvenserna på ett solidarisktsätt, i varje fall om de har någon omfattning. Konsekvenserna får inte ledatill sysselsättningsproblem i enskilda företag och liknande. Därför är detviktigt med vad som skrivs i både propositionen och utskottsbetänkandet ommöjligheterna till ersättning i den mån som svenska företag drabbas på ettorimligt sätt av de här sanktionsåtgärderna. Detta blir naturligtvis ännu viktigare om vi i en framtidfår anledning att gå ännu längre i sanktioner mot . Avslutningsvis, herr talman, vill jag framhålla att detinte får anses givet att detta är det sista steg på vägen mot upptrappadesvenska sanktioner som vi tar. behandlar man i det danska parlamentet enbetydligt radikalare sanktionslagstiftning än vad vi nu har på bord.Det är uppenbart att det i det danska finns en majoritet för entotal handelsbojkott gentemot . Jag tycker det vore fel om vi från svensksida så att säga på förhand avvisade möjligheterna att också skulleinföra en total handelsbojkott mot . De problem för randstaterna somutskottets ordförande pekade på är naturligtvis värda att notera,' men det ärockså väl värt att notera att man, som jag ser det, mycket klart från flertaletav dessa randstater har tagit ställning för en total bojkott mot ochförklarat sig vara beredd att ta de konsekvenser för det egna landet som ensådan total bojkott mot skulle innebära. Självfallet måste vi från svensk sida mycket noga studerahur en sådan total bojkott skulle se ut och vilka konsekvenser den skulle få iolika sammanhang, innan vi tar ställning på det sättet. Men jag vill härframhålla att det vi nu gjort inte får anses som en slutpunkt, om det visar sigatt utvecklingen i fortsätter att vara lika negativ som . Vi måste vara beredda att kunna ta ytterligare steg, ochnär vi diskuterar ytterligare steg får inte den totala handelsbojkotten vara utesluten. AnL 46HÄDAR () replik; Internationella åtgärder mot har.Pär , varit målet för svensk Sydafrikapolitik. Men länge uppfattadesvi som den röst som ropar i öknen. När vi inte vann gehör i FN:s säkerhetsrådför internationella sanktioner vidtog vi självständiga åtgärder. Då kom Sydafrikalagentill stånd. Vad som hänt är att man i det ena landet efter detandra, under intryck av händelserna i , har brutit upp från sintidigare politik och börjat att efter svensk modell vidta åtgärder motSydafrika. När detta nu har inträffat är min uppfattningatt tidpunkten är inne för att åstadkomma verkningsfulla åtgärder motSydafrika. Det vi då skall koncentrera vår uppmärksamhet på är att få tillstånd internationella åtaganden, att åstadkomma internationellt samordnade ochvillkorade sanktioner mot . Då är det denna strävan, mer än enskildasvenska åtgärder,som bör stå i centrum för vår uppmärksamhet och våra ansträngningar. Det finns en risk, herr talman, för att vi genom attdiskutera och koncentrera oss på förhållandevis små saker förlorar det storaperspektivet och inte ser det som vi i första hand bör rikta in våraansträngningar på. Jag uppfattade så, att han delar min åsiktpå denna punkt. Därför ser jag med viss förtröstan fram mot att få enredovisning av vilka ytterligare åtgärder som regeringen framöver vill vidta. Förbud mot införsel a v jordbruks varor från Sy da frikam. AnL 47 PARGRANSTEDT (c) replik:. Jag blir litet förbryllad när jag hör HädarCars, som i egenskap av handelsminister signerade Sydafrikalagen, argumenterasom om det var först nu som man hade kommit på idén att sanktionsåtgärder måstevara internationellt samordnade. Från sida hade vi redan när viställde oss bakom Sydafrikalagen den bestämda uppfattningen att ett huvudsyftemed lagen var att försöka få andra länder att göra likadant, införa egnaSydafrikalagar. Det var vår mening . Detta syfte låg också helt i linje med den politik somhade förts av den regering som såväl och som faktisktmoderaterna ingick i och i vilken var utrikesminister, nämligen atti FN och andra internationella sammanhang försöka få en så bred uppslutning sommöjligt bakom sanktionsåtgärder mot . Det råder såvitt jag förstår fullständig enighet om atteffektiva sanktioner mot måste vara internationellt samordnade. Detmåste vara en bred uppslutning bakom dem. Enskilda svenska åtgärder har somhuvudsyfte att vara ett föredöme, men det gäller att få med så många andraländer som möjligt för att uppnå stor effekt. Jag har velat betona att dettahar varit en röd, och grön, tråd-förmodligen har tråden även haft andrafärger-i svensk utrikes- och handelspolitik . AnL 48 HÄDAR () replik; Vi visade med Sydafrikalagen 1979 att vi frånsvensk sida inte var beredda att invänta den dag då man i säkerhetsrådet kundefå till stånd beslut om gemensamma åtaganden mot . Från svensk sidatog vi ett steg före de andra länderna och visade med ett exempel hur också de,utan att ha ett beslut av säkerhetsrådet i ryggen, kunde vidta åtgärder motSydafrika. Detta var mycket värdefullt. Vi har fortsatt på samma vis, och deförslag som vi skall besluta om är nya uttryck för detta arbetssätt. Det jag har försökt få att förstå är attnågonting har förändrats i det internationella klimatet. Många länder är ,på ett helt annat sätt än de var 1979, beredda att ta liknande steg somSverige, Vi bör ta fasta på detta- på att det nu finns förutsättningar för attåstadkomma det som vi har velat få till stånd, nämligeninternationellt samordnade åtgärder mot , Låt oss arbeta för detta ochinte diskutera småttigheter! Förbud mot införsel av jordbruksvaror från m. m. AnL 49 PÄRGRANSTEDT (c) replik; Det är helt riktigt att situationen harförändrats. Vad jag ville framhålla var dock att syftet med Sydafrikalagen, somvi såg det, redan från början var att få andra länder med oss. Om allt vadHädar vill få sagt är att det nu kanske är något lättare än för ett par årsedan att få andra länder med oss, stämmer det helt överens med vad jag sade imitt huvudanförande, där jag påpekade precis detta. Jag håller alltså helt ochhållet med om att vi nu har lättare än tidigare att få andra länder med oss,och det skall vi naturligtvis gemensamt utnyttja. Men ambitionen att få med ossandra länder, att få till stånd internationella, samordnade och villkoradesanktioner där villkoret är ett totalt avskaffande av apartheid är inte ny. Denhar vi haft , och i enlighet med den skall vi givetvis arbeta också ifortsättningen. AnL 50HANS (): Det blir alltmer ohållbart för utländska företagatt driva verksamhet i , Ett stort antal företag har redan valt attlämna den sydafrikanska marknaden, och många fler är på väg att göra det. Denekonomiska krisen i är så djupgående och allvarlig att det urföretagsekonomisk synpunkt är motiverat att dra sig ur landet. Utländska bankerhar stoppat krediter och vägrar att omsätta kortfristiga lån till sydafrikanskabanker. Den sydafrikanska randen har sjunkit drastiskt. Alla återbetalningar avutländska lån har inställts från det stundande . Apartheidregimen militariserar hela det sydafrikanskasamhället, inte minst näringslivet. De tributer som inhemska och utländskaföretag måste ge till det sydafrikanska krigsmaskineriet gör att det bliralltmer politiskt och moraliskt oförsvarligt för utländska intressenter attkvarstanna i . De upptrappade angreppen mot grannstaterna, främst ,gör situationen mer farofylld i hela södra . De förslag som framförs i utskottets betänkande är motdenna bakgrund av begränsad natur. Det viktigaste är att förslagen innebärförbud mot införsel av jordbruksprodukter från och skapar möjlighetertill att kraftigt reducera handeln med . Det blivande riksdagsbeslutetmåste följas av snara ställningstaganden i alla landsting och kommuner sominnebär att man upphör med inköp av sydafrikanska varor. Även företagen har allanledning att följa regeringens rekommendationer om att finna andra marknaderoch leverantörer i syfte att minska handelsutbytet med . Detsammagäller rederierna, som bör upphöra med sin trafik på sydafrikanska hamnar. I propositionen anges att om syftet med rekommendationernainte uppnås skall regeringen framlägga förslag om att handeln med Sydafrikalicensieras. Detta bör i så fall gälla såväl importen som exporten. Jag utgårifrån att rekommendationerna inte bara avser varor utan också tjänster. Dettabör klargöras vid fortsatta förhandlingar med företrädare för näringslivet. har uttalat att det bör finnas enberedskap även för en mycket snabb skärpning av lagen om investeringsförbud ochde andra förändringar av vår Sydafrikapolitik som påkallas av omständigheterna.Utskottet förutsätter att regeringen inte kommer att medge dispens från det gällandeinvesteringsförbudet, i varje fall inte undantagstillståndråder. Skulle företagen inte följa regeringens rekommendationer bör inte baraen snabb skärpning av lagen om investeringsförbud genomföras utan även ett heltavskaffande av dispensmöjligheterna övervägas. Det skulle innebära ett förstasteg mot en avveckling av de svenska företagen i , vilket synes blierforderligt med hänsyn till den ekonomiskt krisartade och militärtkonfliktladdade utveckling som pågår. Av allt att döma går utvecklingen nu snabbt. De förslagsom framläggs är ett steg i rätt riktning. Allt talar emellertid för attnya beslut i skärpande riktning måste tas . Majoriteten i det danska beslöt attföreslå regeringen att möjligt stoppa all handel med Sydafrika.Regeringspartierna gick inte emot majoriteten, utan lade ned sina röster.Majoritetsbeslutet gick ut på att regeringen måste läggafram förslag om att dansk import från och export till möjligtskall förbjudas. Kolimporten skall enligt beslutet avbrytas . Om och när det blir nödvändigt att framlägga förslag isamma riktning i är beroende av resultaten av de beslut som kommer atttas av . Att följa upp Transports blockad genom restriktionereller förbud mot sjöfart till och från är en möjlig utväg attytterligare isolera apartheidregimen. I FN;s säkerhetsråds beslut av den 19juni 1985 krävs av medlemsstaterna att de skall ompröva sjöfarts- ochflygförbindelser med . Detta har redan skett då det gällerflygförbindelserna, men inte i fråga om sjöfarten. Ansträngningarna att få till stånd bindande och obligatoriskasanktioner -inte villkorade, som det har sagts i debatten - mot måsteöka. Kritiken och pressen mot och , som hitintills lagt insitt veto häremot, måste skärpas, inte minst från konservativt håll om manmenar allvar med att få till stånd ett sådant beslut i . fall måste vi verka för att FN;s säkerhetsråd rekommenderar atthandelsrestriktioner vidtas mot . Til syvende og sidst är dock varjeland suveränt att självt besluta, på politiska och moraliska grunder, om vilkenpolitik man vill föra med anledning av den unika undantagssituation som råder iSydafrika. Jag yrkar bifall till utskottets hemställanmen räknar med att frågan om ytterligare skärpningar i vår Sydafrikapolitikåterkommer till förnyad behandling . Förbud mot införsel av jordbruksvaror från m. m. AnL 51 ALFSVENSSON (c); är det enda land i världen som harrasism inskriven i grundlagen. Genom rasåtskillnadspolitiken vägras den svartafolkmajoriteten de grundläggande mänskliga och politiska rättigheterna.Sydafrika ockuperar i strid mot upprepade FN-beslut. Den sydafrikanska rasåtskillnadspolitiken innebär ettsystematiskt åsidosättande av de värden som förmedlas via den kristnamänniskosynen. Den kristna människosynen slår fast varje individs lika ochokränkbara värde, oavsett ras, kön, religion, begåvning och andraförutsättningar. Densydafrikanska svarta kyrkan går i täten i kampen mot det orättfärdiga Prot,1985/86:53 Förbud mot införsel av jordbruksvaror från m. m.