prot · G90945 · 1985-12-31 00:00:00 — Vi är inte fler än vi var för tio årsedan. Mitt motargument löd: Men ni har ju ändå ett femte skiftlag. Om ni intehade haft detta femte skiftlag utan bara hade haft fyra - som det var förut -hade det ju funnits ett skiftlag mindre och ni skulle ha haft längre arbetstid. Arbetstidsförkortningen har naturiigtvis gett flermöjlighet att arbeta. Självfallet gäller det också industrin och den offentligaverksamheten. Så lättsinnigt som docent behandlar frågan om arbeteoch arbetstidsförkortningar får man nog inte behandla en sådan här fråga . När man tittar på dessa frågor, kommer man dessutom attfinna att har kommit fram till andraslutsatser. En arbetstidsförkortning ger jobb, säger man. Enarbetstidsförkortning i från 45 gav 2 000 nyaarbetstillfällen. I , säger man vidare, kunde över 80 000 människorbehålla sina arbeten och även få nya genom olika typer avarbetstidsförkortning. Sådana argument är väl också värda att beakta iframtiden. Vidare säger man att en förkortning av arbetstiden med entimme i har gett 50 000-100 000 nya jobb. I har enförkortning av arbetstiden gett 75 000 nya jobb. Det är inte minst viktigt attnämna att det i tidningen finns en rapport från EG-Metall,enligt vilken en arbetstidsförkortning gett 100 000 nya jobb. Det äralltså inte här fråga om något oomstritt. Utskottets argumentering för avslagär ganska svag. Sedan kan man väl också räkna med att Metall i -som är raka motsatsen, om jämför med hur det är i i övrigt - går SAF ochäven regeringen till mötes och säger: skall vi ha en arbetstidsbank, sombetyder att varje individ får ta ut ledighet när han eller hon vill - det ärkanske en variant av de avtal som finns och som säger att man får ta utövertid i form av kompensationsledighet. Vi i vpk framhåller att det nu måste vara slut på dennaavledningsmanöver. Det här är en mycket viktig fråga för samhället framöver.Det handlar om jämlikhet och rättvisa. Det handlar alltså inte bara om attundersöka om det finns något utrymme i vårt samhälle för sådana här åtgärder.De inom arbetarrörelsen som har drivit dessa frågor måste ju snart fråga sig:När kan man förkorta arbetstiden? Diskutera också jämlikhetsfrågorna! Ta redapå hur vi skall leva tillsammans med våra barn och äldre och hur vi skallfördela resurserna! Går det inte alls, inom ramen för nuvarande samhällssystem,att göra någonting sådant? Jag tycker att de i arbetarrörelsen som driver dessafrågor måste ta sig en allvarlig funderare. De måste fråga sig om man inte igrunden måste göra någonting i stället för att bara hänvisa till det s, k,samhällsutrymmet, som har funnits i tio är. Man skulle kunna ställa frågan;När skall någonting hända? Vilka grundförutsättningar finns det? Är det i nästalågkonjunktur som någonting händer, eller hur är det? Det borde ju finnas någraperspektiv. Naturligtvis menar vi för vår del att DELFA borde få fler uppdrag.Man borde utreda hur en arbetstidsförkortning skulle gå till och hur den snabbtkunde genomföras, i stället för att - som man gör - sprida material ochförvirring. Självfallet är det också en tragedi för alla de kvinnor ivårt samhälle som har engagerat sig i partier och organisationer, att vi harfått en sådan här UtveckHng. Kvinnorna har hamnat mycket långt bak i kön av demsom diskuterar dessa frågor. När jag i betänkandet tittar på uppställningen avsocialdemokratiska ledamöter i arbetsmarknadsutskottet finner jag inte en endakvinna. Skall jag tolka det som en liten protest att ingen socialdemokratiskkvinna har suttit med i behandlingen av detta ärende? Det socialdemokratiska kvinnoförbundet, som driver dessafrågor helhjärtat på ett mycket bra sätt, måste känna sig sviket av dettautskottsbetänkande. För dem som har diskuterat barnens roll, kvinnans roll ochjämlikheten måste det vara en stor tragedi när andra krafter i samhället såtill den milda grad kör över kvinnoopinionen. Övertidsfrågan är kanske den mest markerade frågan idagens arbetstidsdebatt, eftersom det är övertiden som ökar mest.Arbetsmarknadsministern har lovat att bevaka frågan. Kom ihåg att den öppning i arbetstidslagens 3 §, som denborgerliga regeringen initierade och socialdemokraterna inte hade mycket emot,på många sätt är förödande för jämlikheten. Det är som säger,att männen väljer sin arbetstid först och sedan får kvinnorna ta det som bliröver. rapport till DELFA är talande när detgäller flexibel arbetstid. Den roll som kvinnorna har cementeras. Det ärSAF som har initieratflexibel arbetstid och konjunkturanpassad arbetstid, och eftersom dettagodkänns är frågan om inte kvinnornas jämlikhet har gått flera stegtillbaka. Vpk:s reservation 7 gäller en semesterlönefond. Vi tyckeratt regeringen hoppar för mycket i semesterfrågorna och klart svikersemesterlönefonden. Vi yrkar att regeringen tar in den frågan ikommittédirektiven. Det finns några felaktigheter i den gamla semesteriagensom måste rättas till, och de gäller reglerna om sparad semester. Den som harsparat semester måste också kunna ta ut semestern och fåen sammanhängande ledighet. Kapitalet skall inte få bestämma var man förläggerden semester som man har sparat. Vpk tycker att och övriga socialdemokratiskamotionärer har alldeles rätt och bör få stöd av när det gällersextimmarsdagen för småbarnsföräldrar. Det kan inte vara riktigt attarbetsgivaren tillåts förlägga sextimmarsdagen mitt , så att ledighetendelas upp och . Utskottet ochriksdagen borde ha kunnat säga att vi skall fixa detta, men inte ens det kundeman göra. Det är kanske ett tecken på vart vi är på väg. Med dettayrkar jag bifall till samtliga vpk-reservationer. 6GUSTAV (): behandlar i dettabetänkande frågor om arbetstid, semester och annan ledighet. Det rör sig enbartom motioner från den allmänna motionstiden. Moderata samlingspartiet och kommunisternaföreslår från skilda utgångspunkter ändrade riktlinjer för DELFA;s arbete. moderata motionen 1984/85:2715 av m.fl. föreslår man attarbetstidslagstiftningen skall begränsas och att flexiblare arbetstider skallfrämjas. Likaså ifrågasätts betydelsen av generella lagstadgade arbetstidsförkortningar.Vänsterpartiet kommunisterna förordar i sin motion 1984/85 ;547 att planeringenskall inriktas på en generell arbetstidsförkortning till sex timmars arbetsdag. DELFA;s direktiv är brett upplagda. Syftet är att belysaarbetstidsfrågorna från olika håll och därigenom stimulera till debatt omarbetstidsfrågorna. En rad skrifter i dessa frågor har getts ut avdelegationen. Utskottet anser att man bör vara öppen för diskussioner omnya former för arbetstider för att kunna tillgodose individuella önskemål frånarbetstagarna, effektivare utnyttja maskiner etc. men också beakta konsumentintressennär det gäller öppettider m. m. Utskottet delar inte uppfattning attlagstiftningen står i vägen för flexiblare arbetstider. Det innebär att man genom centralt slutna kollektivavtal kan göraundantag för hela eller delar av lagen. har man vidare möjligheteratt undanta viss verksamhet eller vissa arbetstagare. Dessutom kan man på detlokala planet träffa tillfälliga uppgörelser. Arbetsmarknadens parter kansåledes själva bestämma om arbetstiden. Av tradition har arbetstidsförkortningar genomförts genomtvingande och för hela arbetsmarknaden gällande lagstiftning, säger moderaternai sin reservation.Så är det naturligtvis inte. Det är inte av tradition som vi måste lagstifta pådetta område. Det var och är en nödvändighet för att man skall kunna skapa godaarbetsvillkor för de anställda. Industrialismens historia både i vårt land ochutanför vårt lands gränser är full av exempel på nödvändigheten av lagstiftningpå detta område. Med dettayrkar jag avslag på motionerna 2715 och 2687, I motion 1984/85:547 av kommunisternaföreslår man en förkortning till sex timmars arbetsdag före utgången av1980-talet, har tidigare behandlat liknande motionerfrån vpk, där man begär ett uttalande från sida i överensstämmelsemed motionen. har avslagit dessa krav. Om de långsiktiga målen för att nå sex timmars arbetsdagråder det i princip ingen oenighet. Utskottet anser nu liksom tidigare att detbör ankomma på arbetsmarknadens parter att avgöra vilka prioriteringar de villgöra mellan arbetstidsförkortningar och andra former av standardhöjningar.Utskottet konstaterar vidare att det ekonomiska läget är sådant att det endasttillåter begränsat utrymme för arbetstidsförkortningar, 1 ett sådant läge bör iförsta hand grupper med särskilda behov komma i fråga. Låt mig säga några ord med anledning av vad Lars-OveHagberg yttrade. Han sade att vi alla misskrediterar sextimmarsdagen. Jag villframhålla att detta inte är sanning. Två LO-kongresser och densocialdemokratiska partikongressen har slagit fast att målet är , men att vi måste prioritera, innan vi kan genomföra en så storreform. All praktisk politik är prioritering, och enligt den principen hararbetarrörelsen alltid arbetat. Men jag vill hävda att det långsiktiga målet äratt vi skall få sex timmars arbetsdag. sade också attutredningar som gjorts, bl. a. av , är lättsinniga. På grundval av deförutsättningar som vi har i vårt land syftar de till ett genomförande inomrimlig tid. Vidare gjorde en jämförelse med detövriga . Vad kan man då konstatera? Jo, genom en hårdinflationsbekämpning med bortseende frän sysselsättning har man skapat en sådanarbetslöshet att många av de fackliga företrädarna och de anställda inte harnågra andra möjligheter än att välja arbetsdelning och därigenom kanske fånågra fler arbetstillfällen. Man bör vid denna analys också se på hursysselsättningsproblemet behandlas i andra europeiska länder än vårt land. Dåblir det kanske en riktigare bedömning. Man kanske säga att jämförelse härvidlag är lättsinnig. Andra utredningar har ocksåvisat att det inte blivit några nya arbetstillfällen alls i andra europeiskaländer, och det är det som är problemet i detta sammanhang. Med det anförda yrkar jag avslag påmotionerna 1984/85:547, 545, 1112 och 1157. I motion 1984/85:2279 av m.fl. föreslåsatt skall göra ett uttalande om att generösare dispenser bör ges frånövertidsbestämmelser för läkare och annan sjukvårdspersonal. Syftet är attminska väntetiderna i öppenvården. I motion 2644 av yrkas på begränsning avläkarnas arbetstider för att undvika misstag i samband med övertrötthet.Motionskraven är svårförenliga, konstaterar utskottet, men problemen bör kunnalösas förhandlingsvägen.Något initiativ från sida behövs därför inte. Jag yrkaravslag på motionerna 2279 och 2644. I motion 2122 av begärs en utredning omett utveckhngsår för löntagare. av semestervillkoren harbl. a. till uppgift att sammanföra olika ledighetsregler till ett meragenerellt system. Vidare skall frågan om rätten att spara ledighet över årenutredas. Utskottet anser att man därför bör avvakta resultatet fråndenna utredning. Någon åtgärd från sida med anledning av motionenär därför inte påkallad. När det gäller semesterfrågor begär m. fl.i motion 2715 en översyn av semesterlagen. Utskottet hänvisar till attregeringen redan tillsatt en kommitté för översyn av semestervillkoren. Någotinitiativ från , som begärs i motionen, är därför inte påkallat. föreslår i motion 775 att enparlamentariskt sammansatt kommitté får utreda frågan om en allmänsemesterlönefond m. m. Utskottet avstyrker motionen, bl. a. med hänvisning tillatt genom den nu tillsatta semesterkommittén nya reformfrågor om utjämning avsemesterförmåner kommit i förgrunden. I tre motioner begärs en översyn av ledighetslagstiftningen.Det gäller motion 2715 av , motion 330 av ochmotion 1466 av . Kort uttryckt kan sägas att motionärerna vill begränsaledighetslagarna, framför allt när det gäller studier och facklig verksamhet.Vidare skall ledighetslagarna anpassas till de mindre företagens situation. Utskottet framhåller att man genom den nu tillsattasemesterkommittén kan få en lagteknisk översyn i fråga om uppbyggnad ochsamordning. Däremot avvisar utskottsmajoriteten bestämt att det skall ske enomprövning av målsättningen för de olika lagarna. Den avvägning som tidigaregjorts mellan arbetsgivarnas och arbetstagarnas intressen bör bestå. Vidare hävdar motionärerna att särskild hänsyn måste tastill de små företagen när det gäller ledighetslagarna. Ett sådantställningstagande skulle ju innebära att anställda hos små företag skulle fåsämre ledighetsvillkor än övriga grupper på arbetsmarknaden. En sådan lagskulle inte bara drabba de anställda utan även företagen, som skulle fåsvårigheter att rekrytera och behålla arbetskraft. föreslår i motion 1142 förlängning av rättentill ledighet för småbarnsföräldrar upp till dess barnet fyller . Utskottet konstaterar att avvisade ettförslag om vårdnadsersättning med . för alla familjer . Förutsättningarna för förlängningen av tjänstledigheten hardärmed fallit. Slutligen tar m. fl, socialdemokrater imotion 2645 upp frågan om föräldraledighetens förläggning under arbetsdagen, I en dom har arbetsdomstolen godtagit att arbetsgivarenfår förlägga ledigheten uppdelad i början och en vid slutet av arbetsdagen.Motionärerna begär en förändring av den aktuella lagen, så att ledigheten 2 protokoll 1985/86:45-47 kan tas utsammanhängande. Utskottet instämmer med motionärerna att det kan finnasbehov av ändring av rättsläget i detta avseende. Det bör kunna ske i sambandmed översynsarbetet, som pågår i arbetsrättsliga frågor inom . Med det sagda yrkar jag bifall tillarbetsmarknadsutskottets betänkande nr 5 och avslag på samtliga motioner. 7 () replik; Arbetsfidslagen är dispositiv, säger och utskottsmajoriteten. Ja, det är den, men bara på central nivå. Detär bara centrala avtal mellan arbetsmarknadens parter som kan ersättaarbetstidslagen. Det är endast i mycket begränsad utsträckning som lokalaavtal kan ersätta lagens tvingande regler. Jag tror att det är viktigt att vifär ned de här frågorna på lokal nivå. Jag skall citera vad skriver i denna fråga. Hansäger: "I det gamla samhället, där löntagarens ställning i förhållandetill arbetsgivaren var mycket svagare än , var det nödvändigt att helgalagarna om nedsatt arbetstid och andra sociala rättigheter genom starksolidarisk självdiciplin för att få dem åtlydda i'praktiken. Detta förutsatteenkla och likformiga regler. Arvet från gör en här och därkvarstående misstänksamhet mot alla förslag om 'flexibilisering' både begripligoch respektabel. Men vi som lever i ett annat samhälle bör undvika att låta'den föregående generationens idéer vila som en alp på de efterföljandeshjässor'," , Metall, har också uttalat sig i frågan. Hansäger att det finns många människor som inte har barn eller som har vuxna barn,"Varför skall de behöva arbeta om det finns andra möjligheter?De kanske hellre jobbar och tar längre semester? Det skulle inteförvåna mig om många barnfamiljer också föredrar andra lösningar än ensextimmarsdag," "Jag har respekt för att vissa barnfamiljer vill ; Men jag tycker inte att förespråkarna skall stirra sig blinda pådet förslaget och tro att alla har småbarn hemma," Det är detta debatten handlar om.Vi måste försöka få ned avgörandena i de här frågorna så nära de enskildaarbetstagarna och arbetsgivarna som någonsin är möjligt. Det är det som vimoderater vill åstadkomma. Vi vill avlägsna den alp på våra efterföljandeshjässor som talat om. 8INGVAR i (c) replik; Nej, , att i vårasavvisade vårt krav om vårdnadsersättning behöver inte betyda att kravet omtjänstledighet också försvann. Det är nämligen så att det är frivilligt, Lagenskall ge möjlighet för småbarnsföräldrar att stanna hemma . Jag ärmedveten om att det kan vara mycket svårt att klara av det, om man inte harnågon ersättning . Men det finns faktiskt människor ute ivårt samhälle som önskar stanna hemma vissa tider när barnen är små, och viskall ge dem den möjligheten. Det är alltså frivilligt. Om vi ökar den lagstadgademöjligheten till ledighet till att omfatta betyder det inte att allamåste Det här är en frihetsfråga ~ jag tycker den är viktig -och det skall komma ihåg. Sedan får vi se vad vi kan göraframöver- om vi också kan få till stånd någon ersättning för ledigheten. Detanser jag självfallet är en nödvändighet i det vidare perspektivet. Men tyvärrhar vi inte lyckats komma så långt . Visst behöver vi en översyn av ledighetslagarna. Ute isamhället, på företagen, anser man att detta för problem med sig.Socialdemokraterna jämför stora och små företag och säger att det inte är någonskillnad i deras förhållanden och att man inte kan ha olika lagar för stora ochför små företag. Nej, men man kan ha avtal, och avtalen kan anpassas efterföretagens struktur. Jag tror det är riktigt. Vi måste komma till rätta med densynen på hur ett samhälle fungerar och försöka anpassa åtgärderna eftersituationen. Då är inte en generell lagstiftning det bästa, 9 (vpk) replik: Vi måste ändå utgå från dagens verklighet,, Dagens verklighet är att vår arbetstidslagstiftning har storabrister. De som har den avgörande makten och det avgörande inflytandet påjobbet vill ha flexibla arbetstider och försöker åstadkomma så individuellaarbetstider som möjligt. De arbetstider som håller på att utvecklas går stick istäv mot tankarna om jämlikhet och rättvisa. Sådana arbetstider försvårar föross att uppnå de mål som arbetarrörelsen ställt upp, och detta är ett faktumsom de som omfattar arbetarrörelsens grundtankar måste fundera över. Vad är detsom håller på att ske? accepterar utskottet och socialdemokraterna att dennautveckling fortsätter; man sätter ingenting emot. Jag skulle vilja fråga engammal fackföreningsman som : Vilka förutsättningar har dettasamhälle att genomföra en kortare arbetsdag, så att vi kan uppnå jämlikhet, tahand om våra barn, åstadkomma rättvisa och kanske även få fler jobb? När får videssa förutsättningar? Blir det på andra sidan år 2 000? Vilka strukturellaförändringar behövs? Dessa mål har fastställts av två LO-kongresser och tvåSAP-kongresser. Är det, som jag tidigare frågade, med detta som medrepublikkravet? Är detta bara skådebröd för väljarna och framför allt förkvinnorna? De som vill arbeta för jämställdhet måste på allvar ställa dessafrågor. Jag återkommer sedan till . Denmåste anses vara mycket viktig, eftersom dess huvudmoment citeras nästan heltoch hållet i betänkandet. 1 utskottsbetänkandet förs ingen diskussion omframtiden och om målsättningen arbete åt alla. Kan industrin och den offentligaverksamheten ge så många arbeten att vi kan uppnå målet arbete åt alla? Jagställer den frågan, , bl. a. med tanke på sysselsättningsutredningen.Min och vpk;s bestämda uppfattning är att det för att vi skall uppnå det måletbehövs en arbetstidsförkortning. Vilka visioner har socialdemokraterna? Det finns ibetänkandet inte ett ord om av och , vilken tar upp de stora problemen, nämligen frågorna omjämställdhet och halva vår befolknings möjligheter på arbetsmarknaden och isamhällslivet. 1985/86:455 december 1985 Utvecklingen på detta område är skrämmande, GustavPersson. Socialdemokratin har nog svikit inte bara arbetarrörelsen utan ävenkvinnorna i samhället. 10 () replik; Man talar nu - inte minst på moderat håll -mycket om flexibla arbetstider. Men vad menar man med detta begrepp? Är detfråga om flexibla arbetstider på arbetstagarnas villkor eller på arbetsgivarnasvillkor? säger att lagstiftningen står i vägen. Inomfackföreningsrörelsen har vi en helt annan erfarenhet. När det gällt att skapagoda anställningsvillkor och bra arbetstider har lagstiftningen varit till godhjälp för att i grunden förändra samhället på det området. Vi blir naturligtvismycket tveksamma när t. o. m. begär förändringar iILO-konventionen. Vidare hänvisar man till när det gäller flexibiliteti arbetslivet. Men konstaterar själv - det sade om -att man inom många och inom EG har förvanskatbegreppet "flexibilitet". Man ser det helt ur produktionssynpunkt.Man talar om "driftstid" i stället för "arbetstid", och dåblir flexibilitet någonting helt annat. Då är det inte längre fråga om attåstadkomma förbättringar för människorna. Man ser hellre att den solidariskalönepolitiken och anställningstryggheten avskaffas och att det systematiskt införsflexibla löner. För invandrarna skulle det bli än värre om det infördesflexibla arbetstider och arbetstidslagstiftningen försämrades. I motioner kan spåras att det är någontingsådant man vill åstadkomma, men det säger vi inom arbetarrörelsen ochsocialdemokratin bestämt nej till. säger också, och det citerar inte ,att man försöker utnyttja flexibilitet för att förändraanställningsförhållandena i för de anställda negativ riktning. Låt mig också säga något om mannen som med, som var lärare och körde taxi. Det är ett strålande exempelpå att vi har brist på barnomsorg här i landet. Och vad betyder det? Jo, attsamhället inte kan utnyttja den här lärarens utbildning att undervisa elever,utan han får köra taxi i stället. Det visar väl värdet av att vi fortfarandebygger ut barnomsorgen, så att den täcker behoven för alla. Avslutningsvis vill jag säga något till iBengtsfors. Han anser att man borde ha rätt till tjänstledighet till dessbarnet har fyllt . Men det blir svårt för många att klara det ekonomiskt,och då har vi socialdemokrater sagt att vi skall bygga ut föräldraförsäkringeni stället. 11SONJA REMBO (m) replik; försöker att konstrueramotsättningar som jag tror inte finns oss emellan i de här frågorna.Arbetsmarknadsministern har ju vid åtskilliga tillfällen, inte minst härikammaren, uttalat sin förståelse för kravet på variationsmöjligheter, ett ordsom jag hellre använder än flexibilitet - kan man tala svenska, skall man göradet. Vi tror att kan bli ett föregångsland, att vi kanta upp den här diskussionen inom och få en ny syn på arbetstidsfrågorna. Vitror att har väldigt stora möjligheter att bli en föregångare. Eftersom vi har citerat , så kan jag citera engång till vad han säger; "------- ävenom man genom några fenomenala utredningar hade lyckats utröna vadsom vore genomsnittsönskemålet i fråga om livsarbetstidens respektive-ledighetens fördelning på olika perioder och ändamål, så vore man ju ändålångt ifrån att möta varje enskilds önskemål. Människor är ju lite olika.Standardiserade mallar passar bara en del. Det finns bara en lösning på det problemet. Den består iatt låta den enskilde bestämma själv om saken inom så breda marginaler somproduktions- och finansieringssystemen rent tekniskt kan tåla." Så enkelt är det. Detta insåg , ochnu är det vi moderater som framför den synpunkten. Märkvärdigare än så är detinte, . Vi skall ha litet tiHtro till våra medmänniskor.Människor är väldigt bra på att själva bestämma hur de vill ha det. Låt demgöra det inom så breda ramar som någonsin är möjligt. 12LARS-OVE (vpk) replik: Trots att inte nämnde mig vidnamn var det en ganska talande replik han hade. Han frågade egentligen vadflexibla arbetstider var för någonting. Det måste vara ett tecken på storokunnighet om vad det handlar om på arbetsmarknaden , vilka krafter somdär råder och som håller på att vrida arbetstidsfrågan helt i den riktningSvenska önskar. SAF;s långvariga kampanj håller på att slå igenom, ochmoderaterna ligger som sagt steget före. Där har vi morgondagens arbetstid,, om vi inte sätter in motåtgärder, och några sådana finns inte hos den socialdemokratiska majoriteten. Det är det verkligt oroväckandeframöver. Arbetsmarknadsministern säger i budgetpropositionen att vimåste vara öppna för en diskussion om nyskapande lösningar som bryter motinvanda föreställningar. "På så sätt är jag övertygad om", sägerarbetsmarknadsministern, "att vi kan finna arbetstidsformer som i höggrad kan tillgodose individens krav som det blir möjligt atteffektivare än utnyttja maskiner och utrustning och att få till ståndbättre service åt konsumenterna." Härhandlar det, , om driftstid. Jag har inte berört de motioner som handlar om skiftarbeteoch arbete på obekväm arbetstid, men jag vill säga att vi måste ha ett samhälledär vi minimerar det slaget av arbete. För detta får vi ta tekniken till hjälp.Det får inte bli tvärtom, att tekniken skall driva in oss i ännu mer obekvämaarbetstider. Det är den utvecklingen vi har .