prot · G909156 · 1985-12-31 00:00:00 — T. o. m. när det gäller halmbränningen har LennartPettersson fel; den kan åstadkomma och ersätta 1 miljon kubikmeter olja. Mitt uttalande om att vi inte skall övervärdera vår egensäkerhet och underskatta andras när det gäller kärnreaktorer bygger på denredovisning som vi har fått från . Där sade man mycket klart att denaktuella reaktorn i Tjernobyl hade samma säkerhetsprofil som reaktorer, iEuropa i övrigt. Därmed kan man inte vid en genomsnittsbedömning klassa ut denreaktorn. Det har faktiskt, , hänt åtskilligtsedan folkomröstningen. använder precis samma gamlaargument som vid folkomröstningen. Det vore kanske bra att nytryckabroschyrerna nu och försöka fånga in vad som har hänt. Det är, som jag sadetidigare, brist på marknadsutrymme som gör att vi inte har mer alternativ . Skapar vi en marknad med en vettig prissättning kommer alternativen snabbtatt täcka de behov som uppstår. När man skall sälja kärnkraftsel talar man om rörligakostnader. Då accepterar man att år sälja ström utan ett öre tillkapitalkostnaderna-de pengarna är ju ändå förlorade. På det sättet konkurrerarman ut alternativen. , när det är fråga om att täcka kostnaderna för redanavskrivna reaktorer, skall man räkna med gigantiska kapitalkostnader ellertillämpa någon sorts långsiktig marginalkostnad för ersättningen. Det är utan tvivel så att om vi låter prisinstrumentetspela mycket försiktigt och ger alternativen en chans på samma villkor somelströmmen kommer vi snabbt att få ett väl balanserat energisystem, även om vistänger och . Ett av de största problemen är toppbelastningarnaunder kalla vinterdagar. Toppbelastningarna minskar faktiskt om vi tillfälligtövergår till att använda inhemska bränslen och en bättre och modernare teknik. A tgärder med anledning av kärnkraftsolyckan iTjernobyl, 237VIOLA (vpk) replik; Jag tänkte precis detsamma som ,att det är de gamla argumenten som förs fram - de har inte fräschats upp ettdugg. Det är ynkligt. Jag har försökt få en diskussion om filtret. upprepar att filtret innebär en garanti även vid ett stort brott påBarsebäck. Jag har här helt färskt material från iDanmark. Det är ett yttrande från den gemensamma dansk-svenska kommissionen.Där säger man apropå filtret, att vissa händelser som filtret primärt inte ärberäknat för och inte kan klara utgör restrisker. Exempel på sådana händelserär ett stort brott på själva reaktortanken eller vissa yttre påverkningar påanläggningen. 12 protokoll 1985/86:155-156 Prot.1985/86:156 Ingen har dementerat det påståendet. Vi vet att filtret intekan skydda 29majl986 befolkningen, om ett sådantstortbrott inträffar. Kommentera detta, snälle f, .. , , , , LennartPettersson! , .. , r Vpk och har krävt attBarsebäck och skall tas ur drift. , , .-. , , En stor del av detsvenska och det norska folket står bakom det kravet. Att olyckan t Tjernobyl, ersätta den el som de producerar är inte svårt. Vi kanbara se på siffrorna för m. m. . . . . vår exportav el - vi exporterar TWh och vi här' avkopplingsbara elpannor.Qm vi lägger ihop de två faktorerna får vi ungefär vad vi förlorar omRinghals 2 och tas ur drift. Jag kräver inte längre känslor utan bara baskunskaper, som jagtrodde fanns hos företrädaren för utskottet som skall försvara nioderaternasoch socialdemokraternas linje. 238 ()rephk: Herr talman! Först till ViolaClaesson, som i sitt förra inlägg föreslog att internationellt skullegå i spetsen för kärnkraftsavvecklingen och vara ett internationellt föredöme.Man kan säga att på många sätt är det genom det säkerhetsarbete sombedrivs i anslutning till de svenska kärnkraftsreaktorerna och den debatt somförs i kring kärnkraften och dess säkerhet. Också på annat sätt utgörSverige ett internationellt föredöme. är det land där man enligtförfattning skall avskaffa kärnkraften . Trots att vi alltså uppbyggd, har vi sagt att kärnkraften skall avvecklas . Orsakentill att vi behöver är att vi måste få fram alternativ som är ekonomisktrealistiska och som inte innebär betydande miljöskador. Vi måste göra en ytterligare analys med anledning avkärnkraftsolyckan i Tjernobyl. Den kan ge upphov till förändringar iavvecklingsprogrammet. Det allsidigt safnmansatta energirådet och dess expertgruppskall nu göra en analys. tog upp frågan om ersättning för elbortfall.Det går inte, , att säga att det bara är en liten del somförsvinner, av energiförsörjning. Vad man skall mäta ärelförsörjningen i . Åven om det skulle vara avkopplingsbara pannornär det gäller , återstår ändå . Det innebär alltså miljöeffekter. Jag har fått reda på att har gjort ett mycketfritt referat av vad som sades vid hearing med SKI om jämförelsernamellan reaktorn i Tjernobyl och de svenska reaktorerna. Såvitt jag förstår harIvar inte uppfattat det hela rätt, om han menar att dessa reaktorerskulle vara jämförbara. Det rätta sakförhållandet har ju kommit fram även frånandra källor. Ett ganska elementärt material visar det numera kända faktumetatt man i Tjernobyl vid sidan av grafitmoduleringar inte ens hade inneslutning.Tydligen bestod taket i stort sett av någon variant av ett plåttak. Då förstårvar och en vad som kan hända om någonting går fel. Tredje vice talmannen anmälde attViola och anhållit att till protokollet få.antecknat attde inte ägde rätt till ytterligare repliker. 239GUDRUN (); Vi har kommit att behandla två betänkandenom kärnkraften i samma ärende trots att det ursprungligen var tänkt endast ett.Kärnkraftsolyckan i Tjernobyl har föranlett att två motioner har väckts, som ihuvudsak handlar om avvecklingsfrågorna i . Jag vill, herr talman, börjamed betänkandet 25 om kärnbränslefrågor. Kärnkraften i skall vara avvecklad till senast2010. Det beslutet har fattat, och det står fast. Vi har 24 årtill det bortre parentestecknet. måste vi dels finna och hinnautveckla alternativa energikällor, dels bestämma oss för hur avvecklingen skallgå till och vad som skall ske med det radioaktiva avfallet. Det är värt attkomma ihåg att beslutet innebär avveckling . Om kraven på säkerhetmotiverar det kan och skall avvecklingen ske snabbare. En fråga som är mindre uppmärksammad i sammanhanget gällerkostnaderna för avvecklingen med omhändertagandet av avfallet. Avvecklingen avkärnkraften är nämligen behäftad med stora kostnader - kostnader som, ocksåenligt riksdagsbeslut, skall bäras av innehavare av kärnkraftsreaktor genomavgiftsbeläggning, beräknad per levererad kilowattimme. Avgiftens storlekfastställs av regeringen. Avgiften har varit perkWh, och dessa medel sätts in på räntebärande konto i . Nämnden förhantering av använt kärnbränsle har föreslagit oförändrad avgift , ochregeringen har beslutat i enlighet därmed. har producentföretagen kunnat återlåna högst 75 %av den innestående behållningen. föreslås att den rätten slopas, ochavkastningen på de fonderade medlen kommer fortsättningsvis att knytas tillden marknadsbestämda räntenivån. Vi kan inte se att det finns några tungt vägande skäl föratt rätten till återlån skall behållas. Investeringar inom kraftindustrin börinte särbehandlas utan underkastas traditionell kreditprövning. Beträffande slutförvaringen av använt kärnbränsle förordasi en moderatmotion den s.k. KBS-3-metoden, medan en centermotion tar avståndfrån samma metod. Mellanlagring av använt kärnbränsle i centrallagret föranvänt kärnbränsle (CLAB) har gett oss möjlighet att ta god tid på oss, innanvi bestämmer oss för metoden för slutförvaring. Som ser det voredet fel att låsa forskningen till endast en linje och en gren av helaslutförvaringsproblematiken. Nej, när det slutliga ställningstagandet skall göras,skall det baseras på så bred och allsidig" forskning som möjligt. Detsammagäller platsen för slutförvaring. Låt oss vara öppna för vad all tekniskutveckling kan ge framåt! Den enda riktlinje som angetts äratt siktet bör vara inställt på någon form av direktförvaring.. Jag vill också med några ord beröra vad kärntekniklagensäger om utförsel ur landet av kärnteknisk utrustning och teknologi.Centerpartiet kräver i en motion att utförsel av reaktorteknologi skallförbjudas. Det är ett motionsyrkande som utgjort följetong här i kammaren desenaste åren och som avslagits med motiveringen att nuvarandelagstiftning är tillräcklig. När vi nuser de första verkningarna av en kärnkraftsolycka i ett annat land Å tgärder med anledning av kärnkraftsolyckan iTjernobyl, Åtgärder med anledning av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl, och vadden betyder också för oss i , får hela frågen ett vidare perspektiv. Det är ju ingen nyhet att kärnkraftsteknologin är utveckladpå så många håll i världen att katastrofer av det slag som inträffat iTjernobyl också kan hända på andra platser, varifrån ett utsläpp kan komma inöver vårt land. Den fråga som alltså kommit i fokus är om svensk kunskapinom säkerhetsteknologi kan hjälpa till att skydda både andra länder och därmedockså oss själva från svåra olyckor i kärnkraftverk. har en god kunskap när det gällersäkerhetsfrågorna. anser att den kunskapen är något vi bör dela medoss av - inte minst som ett skydd åt . Det vore oansvarigt att inte sökamedverka till att reaktorerna i vårt närområde så länge de drivs blir så säkrasom möjligt. Vad jag talar om är alltså export av säkerhetsteknologi. Vi kan inte påverka eller bestämma över vilka beslut somfattas i andra länder om kärnkraftens framtid. Vad vi kan göra är att dela medoss av erfarenhet och kunnande. Det ligger i vårt eget intresse. Med detta är vi inne på betänkandet nr 37 omkärnkraftsolyckan i Tjernobyl. Det är naturligt då en katastrof inträffar att eftertankengör sig gällande och att vi känner oro. Kärnkraften har, såsom allting annat,både fördelar och nackdelar. Den är en effektiv och ren energikälla, som inte tar storanaturresurser i anspråk och som inte släpper ut gifter så att skogen dör och såatt luften blir farlig att andas. Det är den kontrollerade kärnkraften somproducerar så mycket värdefull elenergi åt oss - var och en av oss. Men denokontrollerade kärnkraften är farlig. Qm den drabbar oss dör inte i första handskogen - då dör vi människor och djur. Den okontrollerade kärnkraften tar intehänsyn till länders gränser, det har vi mycket påtagligt fått erfara. Därförkan jag inte annat än återigen betona hur viktigt det är att all kunskap - inteminst den svenska, eftersom vi kanske ligger bland de främsta i världen -används för att skydda folk och alla folk mot de verkningar som blirföljden om något land tappar kontrollen över kärnkraften. Vi har i gjort en avvägning mellan dessa för- ochnackdelar med kärnkraften, vilket lett alla partier till uppfattningen attkärnkraften får bli en parentes i vår energiförsörjning. När det gäller taktenoch metoden för avvecklingen måste vi ta hänsyn till att de problem som ärförenade med andra energikällor kan bemästras bättre . I vårt eget land har säkerhetsfrågorna drivits mycketlångt. Ingen kan dock säga att vi har en hundraprocentig garanti motkärnkraftsolyckor här hemma. Därförärdet viktigt att vi aldrig slår oss till roi tron att inget kan hända. Den eftertanke som jag tidigare nämnde kräver noghos var och en av oss att säkerhetsfrågorna i svenska kärnkraftverk, liksomkontrollsystemet över landet beträffande radioaktivitet, återigen analyserasoch om möjligt förbättras. Däremot är inte svenska folket betjänt av förhastadebeslut som lämnar viktiga problem inom energi- och miljöpolitiken olösta. Vi äralla beroende av energi i olika former, och i ett samhälle som vårt måsteenergipolitiken vara långsiktig. har uppgiften att dels analysera densvenska säkerheten vid kärnkraftsolyckor utomlands, dels utreda konsekvensernaav en tidigare avveckling av något eller några svenska kärnkraftverk.Energirådets resultat väntas framläggas , och därmed kan det inte finnasanledning till några nya drastiska energibeslut i . Med detta inlägg i debatten yrkar jag bifalltill utskottets förslag i betänkandena 25 och 37 och avslag på samtligareservationer. Prot, 1985/86:156 Å tgärder med anledning av kärnkraftsolyckan iTjernobyl, m. m. 240IVAR () replik: Låt mig konstatera att ochcenterpartiet vill försöka rädda världen på två vitt skilda sätt. Folkpartietslösning är att exportera svensk reaktorteknologi och därmed bygga upp en säkerkärnkraft. Förlåt att jag säger det: Jag tycker detta låter naivt! Vilket kunnande har som inte finns i än högre måtthos stormakterna? Vad vi säger när vi hävdar att de har undermålig teknik äratt de inte har någon respekt för folks säkerhet. Det är ingen som på allvar kan hävda att vi skulle veta såmycket mer än stormakterna, som har en otroligt inycket större kunskaps- ocherfarenhetsbas. Vad skulle få dem att plocka in svensk teknologi i befintligareaktorer? Eller är det så att när de skall bygga ett antal nya reaktorer, dåskall världsbästståfördet? anservi ju själva-en folkmajoritetbland oss - att vi skall avveckla! Var finnslogiken och förnuftet i detta? Det finns bara en lösning, och det är att avvecklakärnkraften. Vi hinner inte här i debatten övertyga varandra om hur dettapraktiskt skall ske på bästasätt, vilka kostnader det blir fråga om, osv. Mendet aren olycka för den fortsatta debatten om vi här fär ett inslag där vitalar om att aktivt gå ut och exportera teknologi och därvid är så övermodigaatt vi säger att vår teknologi är världsbäst och att den löser problemen. Det har talats om att det är slarv och brist på kunnandesom gör att ryssarna har misslyckats. sade: Vpk vill inte väntapå en blågul härdsmälta. - Det vill inte heller. Jag tror att Sverigeskärnkraftstekniker är mycket duktiga. Jag har t. o. m. mycket stor respekt fördem. Men jag vet att även de är människor. Risken för en härdsmälta finns ocksåi . År det ändå inte så att vi här i kammaren borde samlakrafterna, här och , för att demonstrera att vi vill avveckla kärnkraftensnabbare? Det är ett ansvar som vi har. Jag hoppas att vi alla kommer att följavår övertygelse. 241 (vpk) replik: Det utspel som gjorde förnågra dagar sedan när han ville vara offensiv i kärnkraftsfrågan och sornGudrun nu upprepar här i talarstolen är helt fantastiskt. Vilkenvästgötaklimax efter den kluvenhet som har visat också ienergipolitiska frågor i ! När det nu har varit tyst litet för länge ochfolkpartiet inte gärna kan gå ut och öppet plädera för den svenska kärnkraftenefter Tjernobyl, då kan inte komma på något annat än att det ärkärnkraftsteknologin rnan skall satsa på. 13 protokoll 1985/86:155 -156 A tgärder med anledning av kärnkraftsolyckan iTjernobyl, Tala om okänslighet! Har ni inte den minsta aning om vardet svenska kärnkraftsmotståndet och den svenska fredsrörelsen står ?Fredsrörelsen känner sedan mycket länge till att kärnvapen och kärnkraft ärsiamesiska tvillingar och att vi måste stoppa försöken att exportera svenskkärnkraftsteknologi. Vi är konsekventa. är det också. Vi har kunnatsamarbeta också i den här omgången för att stoppa svensk kärnkraft. Vi villnågonting större än det ni i vill. Ni tänker på svenskakapitalintressen när ni vill exportera kärnkraftsteknologi, och samtidigtförsöker ni göra det till ett nummer i debatten om kärnkraften i . Om man i , liksom vi gör, anser att kärnkraftenmåste avvecklas, då bör man naturligtvis - om nu är såinternationellt engagerat i säkerhetsfrågor som man påstår sig vara - komma medoss i spetsen för en internationell avveckling och säga nej till en fortsattteknologisk och resursmässig satsning på kärnkraften. Det vore det mestkonsekventa. Sedan vill jag rätta till ett sakfel som LennartPettersson gäng på gång har upprepat och som både och har stått för häri debatten. Ni troratt den typ av kärnkraftverk somfinns i Tjernobyl bara finns i . Har ni inte läst det somrapporterats i flera tidningar också i ellerdet material som internationella har gett ut? Det visar att det iland efter land också i väst finns exakt likadana kärnkraftverk som iSovjetunionen. Vad danska folket nu går till storms emot är faktiskt inte barafarliga kärnkraftverk i DDR utan en hel rad exakt likadana kärnkraftverk iEngland, som skulle kunna leda till en enormt stor katastrof i orn detgick lika galet i som i Tjernobyl. Ni får väl sätta er in i hur det fungerar internationelltinnan ni drar en lans för olika utspel som era partiledare har stått för! 242 () replik: Jo, , det är faktiskt så att vi iSverige har ett bra kunnande på det här området. Det är inte förmätet att sägaatt det är ett i förhållande till andra länder bra kunnande. Jag har inte sagtatt vi är världsbäst på alla områden, men det är omvittnat att Sverigeskompetens på det här området är bra och att vi har ett kunnande som skullekunna vara av värde och till hjälp för att öka säkerheten runt om i världen.Det är omvittnat att vi har ett sådant kunnande. Det är omvittnat att andraländer, t. ex. , också harett bra kunnande på området, som skullekunna vara av värde för oss. Jag tror att man behöver byta kunnande och bytaåsikter, så att man kan hjälpas åt att göra kärnkraften säkrare i hela världen. Det finns bara en lösning, säger , nämligenatt avveckla kärnkraften i . Men det är ju ingen lösning att avvecklakärnkraften bara i . Det har vi ju fått exempel på i dagarna. Jag måsteställa ett par frågor till . För det första: Menar verkligen att det ärviktigare att behåller sin kunskap för sig själv inom landets gränserän att vi hjälper till att förhindra kärnkraftsolyckor i andra länder eller bidrartill att minska skadeverkningarna, om olyckor sker? Om det verkligen är så,tycker jag att IvarFranzén och tar på sig ett mycket stort ansvar inför helaSveriges folk. Det handlar faktiskt inte enbart om solidaritet med andra folk,utan det handlar också i hög grad om att skydda oss själva mot radioaktivamoln, som kan komma in över vårt land. För det andra: Hur kan , som kanske starkastav alla partier har framhållit farorna med kärnkraften, på allvar mena att viskall avstå från att göra vad vi kan för att göra kärnkraften mindre farlig? Viskall alltså spara vårt kunnande inom vårt land. Sedan får kärnkraftenutomlands vara hur farlig den vill, trots att det kan drabba också Sverigesfolk. Hur går det resonemanget ihop? A tgärder med anledning av kärnkraftsolyckan iTjernobyl. m. m. 243IVAR () replik: Låt mig för att spara tid hänvisa till mitthuvudanförande, där jag hoppas att jag på ett förståeligt sätt beskrev viktenav att vi gick före med exemplets makt och skapade opinion för en avveckling avkärnkraften i världen. Jag tyckte ju att borde anta denutmaningen, en verkligt stor och viktig uppgift. Vi ser verkligen problemen, inte snävt begränsade tillSverige, vi ser dem globalt. Men det är naivt att tro att vi skulle kunna såmycket mer än de stora nationerna. Vi är duktiga - jag instämmer i att vi här iSverige har ett bra kunnande, men däremot tror jag inte att vi kan lösaproblemen i befintliga reaktorer på ett sätt som man inte i andra länder görminst lika bra. Det skulle rimma väldigt dåligt med vår filosofi för denlångsiktiga lösningen. Sedan har vi sambandet mellan atombomber och kärnkraft.Det finns mycket som tyder på att det sambandet också fanns vid reaktorn iTjernobyl. Jag vill återigen komma tillbaka till detta och nästan ordagrantåterge vad jag sagt: Den fjärde reaktorn i Tjernobyl som förolyckadeshade samma säkerhetsprofil som tillämpas i övriga . Den är inte likövriga; det finns givetvis variationer, men säkerhetsprofilen är densamma. Närdet gäller tanken bakom strävan att uppnå en viss grad av säkerhet får man inteunderskatta ett lands förmåga att utveckla sin säkerhetsprofil jämfört medandra länders. Det blir en falsk säkerhet. Det är allvarligt aU göra sådanamisstag. Vi var några centerpartister som besökte . Vi ställde då frågan om det var någon lösning påförsurningsproblemet att satsa mer på kärnkraftverk. Vad fick vi för svar avtyskarna? Jo, att kostnaden för en enda reaktor skulle kunna användas för attradikalt förbättra reningen! Det var enligt deras uppfattning en mycketsnabbare väg att satsa pengarna på en långtgående rening och en effektivenergianvändning. De såg inte alls kärnkraften som en lösning påförsurningsproblemen -och det är den ju inte heller. Det finns en kärnkraft, en fusionskraft, och den kommerovanifrån. Det är solen, som flödar tusenfalt mer över jorden än vi har behovav. Den fusionskraften tror jag att vi kan använda oss av. Det kan vi tryggtgöra, för betydligt säkrare kunskaper styr och svarar för den driften. Såsmåningom gäller det även avvecklingen av solen. Med den här fusionskraften kanvi både direkt och indirekt lösa de flesta av våra energiproblem. Prot.1985/86:156 Anf. 244 () replik: 29 maj1986 Herr talman! Jag tycker att IvarFranzén mycket skickligt undvek att svara A tgärder med anled ning av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl, m. m. Att vi skall driva frågan om ett globalt säkerhetsprogramhar statsrådet redan tidigare talat om - efter . Allesammans ärvi väl överens på den punkten. Vad vi har talat om är att vi skall dela med oss av vårtkunnande för att förbättra säkerheten - både för andra och, inte minst, för osssjälva. Vi i riksdag kan faktiskt inte, , fatta beslut omatt alla världens länder skall avskaffa sin kärnkraft. Vi kan inte ens beslutaatt länder skall göra det. Alltså måste vi göra allt som står i vårmakt när det gäller att göra kärnkraften säkrare. På det sättet skyddar vi osssj älva och andra. Det enda rimliga är, som sagt, att vi delar med oss av vårtkunnande. Vi har ett säkerhetsprogram för våra kärnkraftverk som är långtdrivet. Jag har dock aldrig påstått att en kärnkraftsolycka inte kan inträffa iSverige. Tvärtom har jag sagt att det inte finns någon hundraprocentig garantiför att en olycka inte kan inträffa. Vi har dock sett att vi kan drabbas äventill följd av olyckor utanför . Vi med vårt kunnande måste alltså göraallt när det gäller att bidra till en tryggare framtid för oss själva och förvåra barn. Är ni i verkligen inte intresserade av att drivaden frågan? Det gäller ju att både i och i andra länder runt om ivärlden få en säkrare kärnkraft. Tredje vice talmannen anmälde att IvarFranzén anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. 245 (): Det bästa sättet att arbeta för en säkerhetpå detta område är att arbeta för att en avveckling av kärnkraften kan ske såfort som möjligt. Det svenska kärnkraftsprogrammet förutsätter att sä svåraolyckor som den i Tjernobyl inte kommer att inträffa. I utredningenutgår statensstrålskyddsinstitut från att man inte behöver vara beredd på en så stor olycka.Man säger: Den är visserligen fysikaliskt möjlig, men mycket osannolik. Kanske var det så, att alla strax före folkomröstningeninsåg att om man på allvar skulle börja planera för en kärnkraftsolycka med såstora radioaktiva utsläpp som efter olyckan i Tjernobyl, hade det blivit ettrungande nej till kärnkraften och en snabb avveckling - all skrämselpropagandafrån kärnkraftsintressenterna till trots. har det omöjliga hänt. Man tycker då att myndigheternaskulle ändra inställning till kärnkraftens berättigande. Men så verkar intevara fallet. börjar man göra sig beredd på att administrerakärnkraftsolyckor på säkraste möjliga sätt. betänkande 37 på s. 9 säger utskottets majoritet. "Händelsen i Tjernobyl visar, enligt utskottetsmening, på behovet av att det internationella samarbetet vid kärnkraftsolyckorutvidgas och förstärks." Ha'de det inte varit naturligt att kraftfullt påpeka attSverige har beslutat 184 avveckla sin kärnkraft möjligtoch att rekommendera andra länder att Regeringen var i stället snabb med att ta initiativ tillett förslag om en förstärkning av lAEA - , som skallmarknadsföra kärnkraften i världen som man försöker hindra spridningav atomvapen. Regeringen arbetar för att lAEA, som är en klart atomkraftsvänligorganisation, skall få vidgade uppgifter när det gäller reaktorsäkerhet.Per-Richard Molén har visat att har samma syn på detta ocksåinternationellt. Självfallet är det nödvändigt att kärnkraftverken sköts såsäkert som möjligt den tid de är kvar, men risken är att vi binder ännu merkapital vid kärnkraften, att ännu fler människor får intresse av att kärnkraftenskall bibehållas.