prot · G90997 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:97 1 § Svar på interpellation 1985/86:119 om de politiskaförhållandena i Som svar på frågor villjng inledningsvis nnföra följnnde. Efter slut underfecknndes ettvnpenstillestand mellan FN-kommandot å ena sidan samt den koreanska folknrménoch de kinesiskn frivilligstyrkornn n den andra. Enligt nvtalet skulle inom tremännder en politisk konferens snmmnnknllns med syfte ntt åstndkomniatillbnkndragan-de av alla utländska styrkor från Koren och en fredlig lösningnv Koreafrå-gan. av oftn nllvarliga incidenter ochspänningar och återkommande behandling i FN nv Korenfrägnn hnr dettn problemännu inte funnit en lösning, Vnpenstillesfåndsavtnlet, där alltså FN-kommandotär den ena parten, är det endn dokument som nlltjämt reglerar förhållandetmellan stridskrafterna på ömse sidor nv demnrkationslinjen i Koren, Vad FN-flnggnn befrnffnr fördes den tidigare nv nllntrupper inom territorium. förs den dock endnst av en 700 sydkorennskasoldnter. som tjänstgör inom den södra halvan av den demilitariserade zonensamt nv det nmeriknnskn stabs- och underhållsorgan om ca 300 man som direktbetjännr FN-kommnndots del nv stilleståndskomniissionen. Den sydkorennskn nrméni sin helhet för sålundn ej FN:s flaggn. Det gör ej heller den i Sydkorenstntionernde nmeriknnska kontingenten, vilken befinner sig där enligt ettbilateralt avtal mellan deftn land och , Sä snnrt överenskommelse har träffnts om antingen ettpermnnent fredsfördrag eller något motsvarande nrrnngemang för upprätthållandetnv fred och säkerhet i Koren bör, enligt uppfnttning. FN-kommandot iSydkorea upplösas och de ufländskn trupper som nr stntionernde dnr underFN-flagg samfidigt dras bort, Dennn uppfattning har givits till kanna bl, a, iFN nr 1975 när frågnn senast behandlades i FN, utrikesutskottuttalade sitt stöd 1976, Låt mig därefter övergå till Oswnid nndrafrågn. nämligen den som avser de gemensamma militära mnnövrernn mellan ochSydkoren, Som interpellanten själv påpekar prnglns den koreanskahnlvön sednn nv betydnnde politisk och-niilitnr spänning. Densvenska regeringen beklngar självfallet existensen nv dettnspänningsförhållande och hoppns atf de åferkommande snmfal som parternn haftsedan ett par är skall kunna leda Om de politiska förhållandena i till ettmer nvspänt förhällande mellan dem. De militära manövrer som och Sydkoreahaft ärligen och de militära manövrer som vi utgår ifrån aff ävenNordkorea bedriver utgör en del i det existerande militära mönstret, I den månparterna kunde komma överens om formerna för en reduktion av den militära aktivitetenpå ömse sidor vore detta självfallet välkommet, Fortsnttn snmfal mellanparterna kan måhända ledn frnm fill överenskommelser bl, a, i en sädanriktning, kan bäst bidra till en sådan process genom att påolikn sätt uppmuntra parterna att fortsätta sina samtal. Jag kan försäkraOswald ntf vi aldrig försitter några tillfällen att göra detta. Vibör däremot överlåta åt parterna atf diskutera förutsättningarna för att detverkligen skall bli en fortsättning pä den dialog de inlett. Den tredje frågan gäller möjligheter att sommedlem i de neutrala nationernas befrämja avspänning ochöverläggningar mellan parterna. Det allmänna mandatet för övervakningskömmissionendefinieras i stille-ständsavtalef. Den svenske representanten i kommissionenhnr ntf verkn inom rnmen för deftn mnndnt. Kommissionens ursprungligaövervaknings-uppgift har dock för länge sedan upphört. Dess verksamhetbegränsas numera till ntf behnndla rapporter om utbyte av militär personal ochmateriel. Därutöver kan kommissionen föreslå ändringar och tillägg tillvapenstilleståndsavtalet i syfte att få det att fungera bättre. Dennautveckling hnr självfallet i lika mån begränsat den svenske representantensroll. Vad som däremot förblir betydelsefullt ar ntf kommissionengenom sin blotta närvaro som internationellt sammansatt övervakningsorgan kansägas ha en avspänningsfrämjnnde funktion, Defta har inte minst haft sinbetydelse vid olika incidenter och andra perioder av skärpt spänning. De koreanskastaterna är överens om att kommissionens närvaro är nödvändig och att den haren viktig roll att fylla, Snnimnntnget bör nlltså deltngnnde ikommissionen ses som ett uttryck för vär beredvillighet att efter förmåga bidratill en fredlig utveckling av situationen pä den koreanska halvön. När def gäller sista fråga kan jagkonstatera att samma fråga togs upp i en interpellationsdebatt medenergiministern . Jag vill därför återigen poängtera ntfexport från av kärnteknisk utrustning regleras genom särskildlagstiftning, ntf för denna export fillämpas mycket strikta regler från svensksida snmt att företagen är fria att bedriva de nktivitefer de finner lämplignoch möjlign med dessn begränsningur. Tillstånd fill export nv kärntekniskutrustning lämnns nv regeringen, som särskilt omnämnts i frågnn, harjag erfnrit ntt förefnget, som ett led i mnrknndsföringen nv sinkärnkraffsteknologi, organiserat en del symposier och konferenser tillsnmmansmed koreanskn intressenter. Det föreligger emellertid inte någon nnsöknnom export som skall prövns nv regeringen. 2OSWALD (vpk): Jag ber ntf fä tuckn utrikesministern försvaret på min interpellntion. Def våren bra redogörelse för den svenska regeringensståndpunkt. Det är viktigt aft det kommer fram. I och med detta kan man sägaatf def första ändamålet med min interpellafion har blivit uppfyllt, och jagtackar för def. Def är som sagt bra att detta tas upp, för Koreafråganliksom alla gamla internationella spänningsladdade frågor har en viss tendensaff skjutas undan. ligger där def ligger, def har alltid varit sä sedanmer än , och det gör att frågan kanske infe uppmärksammas pä def sätt somdess vikt i def internationella spänningsfältet enligt min uppfattningegentligen skulle ge anledning till. Några detaljfrågor: Detta med FN-flaggan kan ju tyckasvara en akademisk fråga, för aff nu använda ett slitet talesätt, men def är enfråga av stor psykologisk vikt. Vi som kommer ihåg vet att FNblev stridande part genom skicklig hantering av utrikespolitiska ledning påden tiden. Man fick ett slags moraliskt alibi för att föra detta krig. Därförär det fortfarande viktigt aft hälla frågan öppen. säger utrikesministern - och det har jag naturligtvisingen anledning att betvivla - aft det bara är några fä grupper som använderFN-symbolen. Jag hade 1984 fillfälle att fillsammans med näringsutskoftet resai . Vi besökte naturligtvis, som utländska delegationer alltid gör. Det intryck jag fick när jag kom dit söderifrån var aff man helafiden mycket tydligt försökte markera att här är det FN som sfär emot barbarieti norr. Hela bilden när man nalkas zonen präglas av FN-symboler överallt; härstår vi öga mot öga . osv. Sättet atf peka ut sydsidans militärastyrkor som något slags FN-styrkor finns där . Atf man sedan formelltbara har 700 sydkoreanska soldater och underhällstrupper omfattande 300amerikanare ändrar inte på det förhållandet. Det tycker jag är allvarligt urpsykologisk synvinkel. Atf det framhålls i interpellationssvaret atf hnrsin uppfattning tycker jag är rikfigt, och aff def har blivit sagt att vidriver den tycker jag också är bra. Men det är nu mer än fio år sedan,1975-1976. som vi gav uttryck för den. Här har utrikesministern sagt detta,och det är ju fint, men kanske det vore dags att pä något sätt aktualisera denhär frågan igen. Hur kan det komma sig att man så tydligt visar fram FN-flagganjust vid Panmunjom, som ändå är ett internationellt besökscentrum dit manslussar varenda delegation som kommer till ? Deftn är inte så oviktigt,och jng skulle gärnn vilja höra litet vad utrikesministern anser om def. Sedan detta med militärmanövrerna. Def har ju förekommitvissa samtal mellan och . De har varit posifiva, som harnämnts här. Och när vi hade den stora översvämningskatastrofen i ,blev det också vissa kontakter. kunde hjälpa fill med litet humanitäroch teknisk hjälp o. d. Det blev ett visst samarbete, trots allt. Men året därpå, alltså , satte sydsidan med igäng Team Spirit 85. Och det gjorde aft def naturligtvis blev ett avbräck ikontakterna. De fortgick ändå litet grand. Man hade ett utbyte, om änbegränsat, när det gällde återförenade familjer. Det handlade om räft fäfamiljer, ett femtiotnl, men det vnr ändå något. Sedan drog man i gång Team Spirit 86. Manförvarnade bara mycket snabbt om atf man skulle dra i gång en övning. Om de politiska förhållandena i 4 protokoll 1985/86:95-98 Prot.1985/86:97 Jag är litet kritisk motutrikesministerns framställning, där det kommer 17 mars1986 fram att nordsidan också har sådanahär övningar i gäng. Faktum är ju atf Om de politiska för hållandena i nordsidnnhar föreslagit att man skulle inskränka alla sädana här militärövningar. Ochvad jag vet har inte den kinesiska folkarmén, som också nämns i början avinterpellafionssvaret, eller Nordkorens armé haft sådann stora samövningnr påeller utanför nordkoreanskt territorium. Jämförelsen mellan och tycker jaghaltar-jag tycker det är gnnskn klart att aggressiviteten kommer frän Sydkorea.Beträffande detta skulle jag ocksä vilja ha en ytterligare kommentar fränutrikesministern. I fråga om den militära kommissionen och vär officer därhar jag ingen anledning atf göra någon kommentar. Det går naturligtvis inte aftanvända kommissionen särskilt mycket mer än vad vi gör. Def gäller att vi finnsdär, och jag har inget mer aff säga om det. Sedan fill defta om kärnkraften.Utrikesministern har erfarit atf def har förekommit def ena och def andra. Detharockså jag erfarit, och def är därför jag frågar. Och frågan gäller alltså omdet heln är rimligt. Jng tycker att det finnsnnledningaff göra en jämförelsemed vär vapenexport, där vi haren stor diskussion i gång, om det är rimligt attsvenska krigsmaterielproducenter skall få bedriva reklam, ha kontakter ochförsöka skaffa sig kontrakt - med den lagstiftning som vi har. Och här gällersnmmn sak: Är det rimligt aff Asea-Afom har sådana här seminarier med ,där vi vet att det finns kärnvapen stationerade. Vi vet också af. denna statstår på gränsen till atf bli en kärnvapenstat? Jag har ansträngt mig att svara sä utförligtsom fiden medger, och def har jag gjort därför att jag delar atf def är viktigt aft den här gamla konflikten inte skjuts ätsidan eller glöms - då kunde det ur detta kanske komma någotmycket allvarligare. Jag delar också uppfattningen - det har jag även sngt imitt svnr - att det är viktigt atf dialogen mellan och Sydkoreakommer i gång igen. Så sent som har jag träffat representanter förSydkorea och på nytt framhållit hur angeläget vi anser det vara aft manåterupptar dialogen, och man har också sngt ntt mnn delar den synpunkten och ärberedd aft göra vnd man kan för att fä i gång en sädan dialog. Sedan till den fråga som jag skall gå in litet mer på,frågan om det civila kärnkraffsprogrammef. Skulle det gälla militärt bruk avkärnkraft, vore def naturligtvis helt orimligt ntt svenska företag agerade sombl, a, Asea-Afom har gjort. Men här gäller det ett civilt kärnkraffsprogram. Jag vet infe om hnr observerat det, menSydkoren ratificerade 1975 icke-spridningsfördraget, och dä har mnn nlltsååtagit sig ntt som icke-kärnvnpenstaf inte motta, tillverka eller på nnnat sättförvärvn kärnvnpen eller nndrn kärnlnddningnr. Detta åtngnnde kontrolleras avInternationella ntomenergiorganet, lAEA, i överensstämmelse med nvtnl mellandef organet och Sydkoren, Dennn kontroll, som täcker hela landetskärnenergiverksamhet, syftar till att avslöja om missbruk sker och hindrauppkomsten av ett militärt program. Frän svensk sida har vi ingen anledning atf tro atfSydkorea har förbruf if sig eller har för avsikt att förbryta sig motförpliktelserna enligt detta avtal. Därmed är det rimligt aft Asea-Afom, pådessa grunder, kan fortsätta med den verksamhet som företaget nu har. Någotavtal finns inte, och någon ansökan om att få träffa ett avtal har inteinkommit fill regeringen. Skulle def göra det, får vi närmare granska vadavtalet innebär. Om ny statlig verksamhet i 4 (vpk): Jag noterar med tillfredsställelse denpositiva tonen i utrikesministerns svar på interpellationen när det gäller destora problem som onekligen finns i och som vi alla känner fill. Vi harkanske anledning aft återkomma till dem i utrikesdebatter längre fram här i densvenska . Jag tror aft det är nödvändigt atf vi på nytt lyfter framKoreafrågan på ett mer tydligt sätt än vad som har skett på senare fid. Jag accepterar atf utrikesministern nu inte ytterligarevill kommentera de frågor som jag har ställt. Vi kan återkomma till dem. Jag vill bara kort beröra frågan om kärnkraft ochkärnvapen. Den kan tyckas litet mer perifer i snmmnnhanget, men den hör ändådit. Den är ocksä en välkänd gammal följetong för mänga av oss i den svenskariksdagen. All internationell expertis som sysslar med sädana härfrågor, jag tror ocksä lAEA, säger att vissa stater har kompetens för och sfärpä gränsen, bl, a, tekniskt, till att kunna skaffa sig kärnvapen. Det är någraländer som brukar nämnas i det sammanhanget, bland dem , Def är alltsåen stat som bedöms kunna ha kompetensen atf skaffa sig egnakärnvapen. Utrikesministern och jag kan på denna punkt ha olikauppfattning, men jng mennr ntt def infe längre gär atf med något mätt avtrovärdighet särskilja civil och militär kärnkraft. Det finns inga"fredliga atomer", Def var ett uttryck som en gång på1950-falet försökte lansera som ursäkt för det amerikanska kärnvapenprogrammet,men def skall vi infe använda . Så ligger det fill i denna fråga. Därför är det interimligt aft Asea-Afom försöker prångla ut svensk kärnkraftsteknologi pä denkoreanska halvön, allra minst till , där det redan finns kärnvapenstationerade - naturligtvis. Överläggningen vnr härmed avslutad. 2§ Svar på interpellation 1985/86:120 om ny statlig verksamhet i har ställt två frågor tillmig: 1, Avser regeringen aff prioriteraBlekinge när det gäller decentralisering av staflig verksamhet? 2, När tar regeringen sädana initiativ att den stafliga verksamheten i påverkas i positiv riktning? Prot.1985/86:97 I regeringensdecentraliseringsarbete följs de riktlinjer som lagt 17 mars1986 fast för lokalisering av statligverksamhet. Detta innebär aft möjligheterna "I ~Z. ] att lokalisera staflig verksamhettill sydöstra - dit stora delar av Om nystatlig verksam- j o Dl I,- hör - prövas i samband med omorganisationer,etablering av nya myndighetereller expanderande statlig verksamhet. De förslagsom arbetsgruppen för decentralisering av staflig verksamhet lämnat isin rapport bereds inom de berörda fackdeparfemen- fen, Defär därför ännu för tidigt aft ange om förslagen kommer att medföra en ökadstaflig verksamhet i , 6 (): Jag tackar civilministern för svaret. Somrepresentant för är jag besviken på civilministerns svar, Definnehöll inte något som kan ge invånarna i länet en gnutta hopp om ettförbättrat sysselsättningsläge inom den stafliga verksamheten. Arbetsmarknadsläget i är som bekant mycketnllvnrligt. Vi tillhör de län som är värst drnbbnde. Den mycket högnungdomsarbetslösheten innebär att allt fler ungdomar flyttar frän länet. av de öppet arbetslösa är under 35 är, Def är således unga människor i fertilålder som tvingas flytta från länet för aff få jobb, har varslat 270 arbetstagare omuppsägning vid fabrikerna i och , (5ch ytterligare 600arbetstagare vid dessa fabriker har varslats om tredagarsvecka under tidenapril-september . Jag sade vid frågestunden tillindustriministern att framtidstron i svikfar. De människor som saknarett riktigt jobb eller som mäste minska sin arbetstid känner helt naturligtotrygghet. Den under tio är i rad förekommande negativa befolkningsutvecklingenär inte lätt ntf vända med de förutsättningar som råder för närvarande.Stimulansåtgärder behövs som kan ge människorna nytt hopp och ökad optimism. Staten i sin egenskap av nrbefsgivnre måstedärför enligt min mening fa sin del nv nnsvaret. Sedan mångn år har denstatliga verksamheten i länet successivt minskat. Åderlåtningen har varit storinom framför nllt försvarssektorn, Def enkelriktade flödet av stafligverksamhet frän mäste stoppas. Flödet måste i stället äter vända motBlekinge, När jag talar om staflig verksamhet menar jag i förstahand den typ av verksamhet som redan finns etablerad i länet, 1 den mån sådnnverksamhet är föremål för omorganisation måste enligt min mening vederbörandestatliga myndigheter ha klart för sig att skall eller i varje fall börprioriteras. Det är självklart aff en omorganisation som innebär endecentralisering, regionalisering eller centralisering inte skall ske tillpriset nv sämre effektivitet. En lokalisering till skall därförsjälvfallet inte ske på bekostnad av något effektivitetskrav. Jag vill med anledning härav fråga civilministern omstatliga myndigheter nåtts av signalen atf bl, a, skall fä del av sädan statlig verksnmhet som är föremål för decentralisering, regionalisering eller, vilket också kan vara fallet, centralisering. Det exempel jag har givit i min interpellafion och som nvser förslag till omorganisation tyder inte på detta, Def 52 finns ett annat färskt exempel som visar snmmn snk, Fordonsförar- utbildningenavses nämligen bli flyttad frän i till , trotsaff def i finns moderna och ändamålsenliga lokaler och modern körgårdoch trots att motsvarande resurser saknas i , En gammalinvestering i kommer kanske inte atf kunna utnyttjas på ett optimaltsätt . Den här åtgärden upplevs som resursslöseri av många i mittlän, framför allt av dem som undervisar och undervisas i , Jag hoppas jag kan fä klart besked av civilministern omatf de signaler jag talade om verkligen gär fram till de stafligamyndigheterna. Civilministern har i sitt svar uttalat atf de förslag somarbetsgruppen för decentralisering av statlig verksamhet lämnat i sin rapportför närvarande bereds inom berörda fackdepartement. Det inger emellertid fögahopp för , eftersom länet, enligt vad jag har kunnat se, över huvudtaget inte nämns i rapporten. Exempelvis försvarssektorn har infe allsbehandlats av arbetsgruppen, I årets första nummer av tidningen kanman läsa aft kommun är . Det är ett exempel pähur resurserna har koncentrerats till storstadsregionen, positioninom marinen har avsevärt försämrats. Enligt min uppfattning måste det vidtasåtgärder inom marinen som i vart fall innebär aff inga ytterligareneddragningar skall drabba , Def råder knappast något tvivel om aff Stockholmsområdetär överhettat. Här är god tillgång på arbete. Arbetslösheten är mycket låg ijämförelse med förhållandena i , Omsättningen av arbetskraft torde varamycket högre i än vad den är i t, ex, , Inom industrinfinns exempel pä atf def inom samma koncern förekommer aft omsättningen avarbetskraft vid fabriker i är , medan den är vidanläggningar i , Jag har i min befattning som momschef i Blekingekonstaterat vilka svårigheter haft aft såväl rekrytera sombehälla personal, särskilt inom ADB-omrädet, i har förflera år sedan aktualiserat frågan att flytta just ADB-funkfionen inomriksskatteverket till , Vi skall givetvis infe diskutera enflyttning av ADB-funkfion fill , särskilt somriksskatteverket pä grund av pågående utredning om verkefs organisafion infehar lämnat något decentraliseringsförslag fill den nämnda arbetsgruppen. Jagvill emellertid med detta exempel som utgångspunkt peka på vikten av atfetablera och utveckla statlig verksamhet i områden som har stor fillgång påfullgod arbetskraft och där erfarenheten visar aft omsättningen av arbetskraftär förhållandevis låg. Inom ADB-omrädet ligger väl framme. Förutom enstark satsning på utbildning - jag tänker dä på feknikcentret i , ettkommande soft-center i och eff verkstadstekniskt centrum i Karlskrona-har länet framgångsrika privata företag inom ADB-omrädet, som på ett utmärktsätt skulle kunna komplettera en staflig decentralisering av ADB-verksam-hetfrån någon myndighet. Jag vill därför fråga civilministern om han är beredd atffa initiativ som på litet sikt kan riiedföra aff fär del av enutlokalisering av staflig ADB-verksamhet, Pä så vis skulle vi kunna fä ökadkompetens i länet och ett bra samarbete mellan privat näringsliv och statligverksamhet. Om ny statlig verksamhet i Om ny statlig verksam het i Anf.7 (): Jag känner behov av att hoppa in i den här debatten. Deproblem som tagit upp i interpellationen är mycketallvarliga, och allt talar för atf de ökar för som går. Den befolkningskoncentration ochsysselsättningskoncentration till storstadsområdena som länge pågått och pågårmed, vill jag påstå, oförminskad hastighet är djupt olycklig-olycklig inte baraför de landsdelar som fär stå för fiolerna utan för hela landet . När,som sker, fler och fler unga -ofta färdigutbildade medborgare - av tvånglämnar sina hembygder och flyttar främst till , lämnar deefter sig stora sår i befolkningspyramiden med därav följande omedelbara menkanske främst framtida problem. Jag behöver inte utveckla de följderna;civilministern känner dem väl. Han vet säkert också hur allvarligt läget är. som denna utveckling ställer till mycketsvårlösta problem i utflyttningskommunerna trappas andra problem upp iinflyttningskommu-nerna, då främst i , Den överhettademarknaden i driver upp löneläget främst pä tjänstemannaplanet.Samtidigt driver bostadsbristen upp bostadskostnaderna till fantasisummor. Alltdetta ger sedan fyr ät inflationsbrasan, gisslet som regeringen i andrasammanhang bekämpar med allt större framgång. Inflationen är ju för närvarandedet svåraste problemet i den ekonomiska politiken. Därför är def nödvändigt attvidta verkligt kraftfulla åtgärder för att stoppa den här strömmen av ungdomar,ofta färdigutbildade ungdomar, frän vissa landsdelar fill , Inomparentes vill jag ha sagt att jag tror atf def är korrekt aft påstå aft dessabefolkningsomflyttningar betyder mängmiljardvinster förStockholmsområdet pä utflyftningskommunernas bekostnad. Kanske är det fören utvärdering. Kan vi rent av förvänta oss en sådan, ? Säkerligen skulle det vara nyttigt för:itorstadsbefolkningen att få svart på vitt pä hur privilegierade deras områdeni realiteten är. För och i synnerhet del har destatliga nerdragning-arna haft avgörande betydelse. Den sedan årtiondenständigt pågående avlövningen när def gäller statliga arbetsfillfällen harminsann infe bidragit till att underlätta jobbet atf förmå näringslivet aftlokalisera sig till värt län eller fill aft förmå näringslivet att bygga uf dentidigare verksamheten. Vi behöver hjälp. Det är bra atf regeringen nu i regeringsförklaringenutlovar aff regionalpolitiken skall intensifieras. Det vore bra omcivilministern, som ryktet säger, ger nya direktiv fill arbetsgruppen fördecentralisering. Frågan är: När kan dess arbete ge konkreta resultat? För del är situationen akut. Exempelvis gårlänsarbetsdirektören nu nästan ut och rekommenderar arbetslösaungdomar att flytta från länet. Samma rekommendation får näsfan allaarbetssökande, när de kontaktar förmedlingarna i länet. Vilka radikala direktiv kan vi förvänta oss attarbetsgruppen nu får? Kan vi förvänta oss tvångsåtgärder? Kan vi förvänta ossutlokalisering av olika akfiviteter? Utan tvångsåtgärder blir def inga avgörande förändringar.Var övertygade om aft det är ytterligt fä, om ens någon, som frivilligt flyttaraktiviteter och sig självafrän pä nästan alla områden privilegierade storstäder till av bl. a. stateneftersatta kommuner i periferin! Kan vi, , förvänta oss snabbakrafttag nu? Först vill jag till ochRalf säga atf jag är mycket väl medveten om de speciella svårighetersom har när det gäller sysselsättningen och utflyttningen.Blekinge län och skogslänen är ju särskilt utsatta i de avseendena. Vi harsåledes inga delade meningar om allvaret i fråga om densysselsätfningspolitiska situationen. Frågan är då vad som kan åstadkommas påden statliga sidan. Till att börja med vill jag framhålla att vi sedan någraår fillbaka pä grund av den ekonomiska situafionen och även av andra skäl hardrivit en ekonomisk politik som inneburit en real nedgång på per är - denstatliga sidan är således icke längre i tillväxt. Det är naturligtvis ettspeciellt bekymmer när man skall lägga decentraliseringsaspekter på det hela.