prot · G90943 · 1985-12-31 00:00:00 — Trots att företrädare här fråntalarstolen säger sig anse att vpk och är överens i de här frågorna,att satsningar på järnvägen skulle betyda mycket miljömässigt och att det imånga andra avseenden skulle vara bra om vi flyttade över den tunga trafikentill järnväg, så nöjer sig nu med att säga att utskottet har enrimlig skrivning. Men det handlar väl inte bara om skrivningar, texter ochpappershandlingar, när vi diskuterar här i ! Det måste ju också handlaom vilken politik som ligger bakom och om hur verkligheten ser ut och hur denskall komma att se ut, . Den trafik- och transportstruktur och den s. k.infrastruktur som håller på att bryta igenom i vägrar de flesta partieratt diskutera. Eftersom hela frågekomplexet inte diskuteras här i riksdagenutom då vpk tar initiativ, låtsas övriga partier som om ingenting håller på atthända. Detta är strutspolitik. uppvaktas framtids- och miljöministern av en delegationfrän och av företrädare för den nystartade organisationen ,som bildades i . Vad framtids- och miljöminister har svarat delegationen vet jag ännu inte. Däremot vet jag vilka kravman framförde och vilken diskussion man ville föra med . Dethandlar nästan exakt om de krav som vpk har ställt i en radmotioner, inte minst om detta att bilismen totalt måste minska och att tungatransporter måste föras över från landsväg till järnväg av alla de skäl som jaghär har nämnt. I Motlänken ingår de politiska ungdomsförbunden - ocksåSSU. Jag vet att även en ung SSU-representant frän har uppvaktat IngvarCarlsson . Det skulle vara intressant att höra den socialdemokratiskeordföranden i trafikutskottet, , nämna något om hur han ser på depropåer och de krav som kommer från den ganska starka miljöopinion vi har iSverige , där även många av partikamrater finns med. Det miljömanifestsom antogs undertecknades inte bara av SSU utan också av detsocialdemokratiska kvinnoförbundet. Jag tycker det är litet märkligtatt så få socialdemokratiska kvinnor tar chansen att diskutera dessa frågor,när frågorna i så hög grad handlar om vilken framtid vi skall gå till mötes. Jag vill yrka bifall till min reservation nr 2 angåendemom. 4 i utskottets hemställan. Men jag tänker också ta upp några frågor därjag inte avgivit reservation - frågor som jag aktualiserade i utskottet men sominte blev riktigt klarlagda. Det handlar om handikappanpassningen avkollektivtrafiken. Härvidlag finns en folkpartimotion som jag tycker ärmycket bra. Någon reservation har inte avgivits i anslutning till den motionen,därför att utskottet beskriver saken som om det vore en ganska god utvecklingnär det gäller att handikappanpassa kollektivtrafiken i , Det kan mankanske tro om man lyssnar till vissa uttalanden eller om man läser om vilkabeslut och föreskrifter som förbereds. är saken inte riktigt så enkel, ochdet var detta jag aktualiserade i utskottet för sedan. Det står i utskottsbetänkandet; "Föreskrifterna fåromedelbar verkan beträffande färdmedel som skall levereras från tillverkare.Successivt skall färdmedel, som levererats före tillkomsten av föreskrifterna,också handi-kappanpassas," Detta är någonting somhandikapporganisationerna för sin del betvivlar. Här finns en mycket intressantaspekt. Det är nämligen så, att om man gör den rejäla satsning som utlovas iolika sammanhang, och som vi kan tro är på gång om vi lyssnar till vadtransportrådet säger, skulle man kunna skapa jobb på platser där det behövs nyasådana eller där gamla jobb -som vi kan ha olika uppfattningar om - behöverersättas. Jag tänker, herr talman, anföra ett viktigt exempel. För sedan uppvaktades jag av personer som är aktivainom handikapprörelsen och som vet att det finns vissa produkter som skulle kunnatillverkas vid en avdelning inom AB , Avdelningen producerar förnärvarande vapen. som facket vill att avdelningen skall övergåtill produktion av just konstruktioner som avser handikappanpassadkollektivtrafik, I detta fall handlar det om hissar till bussar och liknandefordon. Det är alltså ett mycket spännande projekt, men har det intemötts av minsta intresse från transportrådet eller andra organ. Vad som befaras är att det skall ges dispenser, så att manytterligare kommer att vänta med att tillvarata möjligheten att rädda ett antaljobb i , I detta fall skulle man kunna förbättra läget för dehandikappade, som det sker en övergång från vapenproduktion tillcivil och samhällsnyttig produktion. Jag skulle väldigt gärna vilja få en kommentar från KurtHugosson angående detta. 126RUNE () replik: tycker att det låter underligtnär representanter för från talarstolen talar vackert omjärnvägstrafik men sedan inte är eniga med vpk om ställningstagandet iutskottet. Då vill jag citera vad som står på s, 7 i betänkandet; "Måletskall vara att man skall uppnå en lastvolym på 3 milj. ton , vilketskall jämföras med endast ca . Målet motsvarar en tredjedel avden långväga lastbilstrafiken över och innebäratt ca 500 lastbilar i fjärrtrafik inte skulle behöva trafikerahuvudvägnätet." Vi är , och då anser vi för vår del attdet är bra om det kan råda så stor enighet som möjligt om denna målsättning.Jag sade tidigare att vi är beredda att ta initiativ för att ytterligareförbättra situationen. Men när det gäller tiden tycker vi attdet här är att gå så långt vi kan komma. 127 (vpk) replik; Det jag ville påminna om i mitt inlägg, RuneThorén, var vad som är på gång och som utgör ett stort hot mot de målsättningarsom vi ganska ofta på papperet kunnat vara överens om här i . Dethotet är faktiskt, som det sett ut , och vpk överens om attmöta så kraftfullt som möjligt. Jag menar att medvetenheten om detta hot saknasi utskottets beskrivning av situationen, men det är väldigt svårt att föra enrejäl debatt i kammaren om dessa frågor. 128 () replik; När frågan omScandinavian Link och liknande frågor skall behandlas i kommer vifrån sida, såväl trafikutskottets ledamöter som övriga, vara bereddaatt delta i diskussionen. 129KURT (): 1979 fastslog i ganska stor enighetriktlinjerna för trafikpoHtiken, Det var en folkpartiregering som signeradepropositionen, men genom god samverkan mellan partierna i trafikutskottet komvi att i stort samförstånd utforma principerna för trafikpolitiken. Låt mig säga att vi från socialdemokratisk sida hållerfast vid trafikpolitiska principer, där det viktigaste målet förtrafikpolitiken är att ge medborgarna i olika delar av landet en tillfredsställandetrafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader, I dettrafikpolitiska arbetet skall vi ständigt försöka leva upp till ettsamhällsekonomiskt synsätt. Det skulle i och för sig vara intressant attutveckla de trafikpolitiska principerna, men med hänsyn till kammarens pressadetidsschema skall jag inte göra det utan i mitt anförande inskränka mig till attnågot bemöta de reservationer som har fogats till utskottets betänkande ianledning av de motioner som har väckts på trafikpolitikens område. kräver i den första reservationen att detskall göras en utvärdering av trafikpolitiska beslut.Utskottsmajoriteten avvisar detta krav, eftersom vi menar att 1979 årstrafikpolitiska beslut är ett principbeslut där det anges inom vilka ramartrafikpolitiken skall utformas. Beslutet förutsätter emellertid i sig självtatt det följs upp kontinuerligt och att trafikpolitiken konkretiseras. Dettasker ständigt - när regeringen presenterar sin budgetpropositionredovisas olika konkreta förslag på trafikpolitikens område. Relativt har ett par översynsprojekt genomförtsinom . Båda projekten har varit ute på remiss ochär nu föremål för överväganden i . Det finns anledning atträkna med att viinom en relativt nära framtid kommer att få ta del av resultatet av dessaöversynsprojekt. Låt mig vidare säga att under förra riksmötetantog ett järnvägspolitiskt beslut, och det är en väsentlig del av denkonkretisering som förutsattes trafikpolitiska beslut. Under förrariksmötet fattade vi också beslut om rätten att driva lokal och regionalkollektivtrafik på landsväg. Då upphävdes monopolet beträffandelinjekoncessionerna, där strävan var och målet nu är att åstadkomma ökadkonkurrens. Det är intressant att lyssna till de borgeriigaföreträdarna, som talar sig varma för ökad konkurrens. När vi förra vårenfattade beslutet om att upphäva ett monopol på koncessionsområdet var det ingenav de borgeriiga företrädarna som ville vara med, I reservation 2 för kommunisterna fram kravpå att järnvägen i ökad utsträckning skall användas för tunga transporter. Detär ett bra krav, som vi i utskottet kan håHa med om. har också gettklart uttryck för detta, när vi antog det järnvägspolitiskabeslutet. Riktlinjerna för järnvägspolitiken innebär att staten skall ta ettökat ansvar för järnvägens infrastruktur i syfte att SJ skall gesförutsättningar att konkurrera långsiktigt på så lika villkor som möjligt medandra transportföretag och att det skall ske en samordning mellan SJ och andratransportföretag. I detta sammanhang vill jag peka på det kombibolag som nuhar startats och vars syfte är att föra över tung trafik från landsvägen tilljärnvägen. Det mål som har fastställt, och som nu haratt leva upp till, innebär att över tungt godsskall flyttas från landsväg till järnväg. Det motsvarar, , 500långtradare , som vi 1990 har fört undan från landsvägarna. Jag tyckeratt det är ett ganska bra uttryck för socialdemokraternas vilja att föra övertung trafik från landsväg till järnväg. Vi kommer att fortsätta med dennasträvan. Jag vill också i detta sammanhang säga att harfattat beslut om att införa ett sjötransportstöd, ett hamnstöd, så att vi iökad utsträckning skall kunna föra över tung trafik från landsväg till kust-och närsjöfart. Jag tycker att den reservation som vpk fogat tillutskottets betänkande är i allra högsta grad onödig. Miljöfrågorna tar upp. Förvisso kan vi föraen lång miljöpolitisk debatt, men låt mig bara säga att vi icke löser de miljöfrågorsom rör våra vägar genom att ha dåliga vägar. Vi har ett annat problem på våravägar, nämligen en ökning på trafikolycksfallssidan. Det borde vara ett motivför dem som har ansvar för trafikpolitiken att göra insatser på vägområdet föratt reducera den olyckliga utvecklingen av trafikolycksfallen. Vi löser icke miljöproblemen genom att ha dåliga vägar,. Men vi kan lösa miljöproblemen genom att ställa krav på vårafordon. Det är det vi kommer att göra genom att kräva katalytisk avgasrening.Förhoppningsvis kommer vi till rätta med diselavgaserna.Jag tycker att det är att göra som strutsen, stoppa huvudet i sanden, när mantalar om att lösa miljöproblemen genom att tillhandahåHa dåliga vägar. Men vifår anledning att återkomma till den frågan längre fram, när den läggs påriksdagens bord. Ireservation 4, som är en gemensam borgerlig reservation, för man fram krav påatt minska affärsverkens monopol. De monopol vi har, som är grundade påförfattning, är väldigt få. Det är postverket som har "ensamrätt tiHregelbunden befordran mot avgift av slutna brev, ävensom öppna försändelserinnehållande helt eller delvis skrivna meddelanden". Detta är ett citat,varför jag använt denna byråkratsvenska. Vidare har ett parmonopolområden, nämligen att man icke får ansluta abonnentväxlar eHerdataanslutningsutrustning, dvs, modem för höga hastigheter. Det är de faktiskamonopol som förehgger. Vi har successivt minskat monopolen. Man kannaturligtvis säga att vi, utöver de på författning grundade monopolen, harfaktiska monopol som en följd av att det inte är så lätt för ett privat företagatt t. ex, bygga upp ett eget telenät eller att bygga upp en egenpostbefordran. Men jag vill säga att monopolandelen har reducerats väsentligtunder senare år. Monopolen har inte tillkommit för affärsverkens skull, utan vihar monopol därför att vi vill ha ett skydd för konsumenten. Jagvill i detta sammanhang också beröra reservation 5, där man från moderat sidatar upp kravet på att ombilda affärsverken till bolag. Det hänger samman medmonopolen på det sättet att om man vill ändra organisationsformen måste detvara något fel på nuvarande organisationsform. Men ingen har kunnat påvisadetta. Vi har faktiskt i vårt land de lägsta telekostnaderna och de lägstadataanslutningskostnaderna i världen. Jag tror inte att det finns något land iEuropa som har så låga postbefordringsavgifter. Det finns inget fog för atthävda att det ur konsumentens synpunkt har varit olyckligt med dessa faktiskamonopol eller den affärsverksform som vi nu bedriver, Idetta sammanhang vill jag också nämna att verksledningskommittén har tittat pådetta och säger att affärsverken har visat sig kunna utveckla och bedrivaindustriell verksamhet i full konkurrens med privata företag. Det vill jaggärna betona. Affärsverksformen får icke innebära att man har konkurrensfördelarframför andra företag, utan det skall självfallet vara konkurrensneutralitet.Det är också viktigt att vi har en effektiv organisation. Och något som jagtycker är viktigt för ledamöter är att vi genom affärsverksformen harmöjlighet till insyn i verksamheten på ett helt annat sätt än om verksamhetenbedrivs i bolagsform, Ireservation 6 behandlas affärsverkens myndighetsutövande verksamhet, Åmajoritetens vägnar vill jag klart deklarera att det självfallet icke får skeeller vara någon sammanblandning av affärsverksamheten och den myndighetsutövningsom sker inom affärsverken. Det har vi också uppmärksammat på det sättet attriksdagen antog en ny organisation för luftfartsverket för att därigenom setill att den myndighetsutövning som luftfartsverket har att hantera helt skiljsfrån dess affärsverksamhet. Kvar finns den myndighetsutövning som televerketsvarar för. Den är dock kringgärdad av en mängd olika restriktioner, och motden har, såvitt jag har mig bekant, icke någon klagat hos den nämnd till vilkenman har möjlighet att rikta klagan om otillbörlig myndighetsutövning. Detgäller en principfråga, jag medger gärna det. Därför har ocksåkommunikationsministern tillkallat en särskild utredare som skall försöka finnaen lösning på hur man på ett bättre sätt kan skilja ut myndighetsutövandeverksamhet från dess övriga verksamhet. Slutligen något helt kort om reservation 7,1 den vill man från borgerligthåll sälja ut affärsverkens dotterföretag. Jag tycker inte det finns någonanledning för att ta den typen av principbeslut. Vi är alltså inteberedda att göra ett sådant uttalande. Att en del av våra affärsverk har ettantal dotterbolag kan bero på olika saker, I vissa sammanhang har man funnitdet lämpligt att bedriva t, ex, industriell verksamhet i bolagsform, I andrafal! har man tvingats ta över privata bolag som icke har klarat sig, SJ är etttypexempel på det. På 1930-, 1940- och t. o, m, in fick vi köpain ett stort antal privata järnvägsföretag som stod på konkursens rand. Det ären av orsakerna tiH att SJ har ett så stort antal dotterföretag. Fr,o, m, skall det tillskapas ett särskilt förvaltningsbolag för SJ,och det blir en viktig uppgift för detta förvaltningsbolag, som då får ansvaretför SJ;s koncernpolitik, att bedöma om en verksamhet skall bedrivas inomSJ-koncernen eller om verksamheten lika bra eller bättre kan bedrivas i privatregi. Det är ett beslut som vi skall uppdra åt det nya förvaltningsbolaget somtillkommer att fatta. Det har betydligt bättre kompetens attfatta detta beslut än riksdag, som bara skulle kunna göra ett allmäntuttalande. Jag vill med dessa ord yrka bifall till hemställan i trafikutskottetsbetänkande /86:3 på alla punkter. 130 PER STENMARCK (m)replik: inledde med att erinra om 1979 års beslut, som togs igott samförstånd, som han uttryckte det. Det är helt riktigt. Han talade ocksåom att allting är gott och väl . Trots detta har regeringen igångsatt enöversyn på detta område och arbetar intensivt med den. Ocksåvi vill ha en översyn, men vi vill göra den på annat sätt och tycker att det ärlitet underligt att inte och hans parti kan ansluta sig till vårtanke. Där regeringen bara vill tala med myndigheter och verk inom kanslihusetsfyra väggar tycker vi att man skall ha en parlamentarisk utredning. Riksdagenstrafikpolitiska beslut var baserat just på en parlamentarisk utredning. Anserni att de ekonomiska förutsättningarna - jag tog upp dem i min inledning - sombeslutet bygger på, är desamma än ? Om så inte är fallet, varför ärni då inte beredda att göra en översyn? Närdet gäller affärsverkens monopol tar upp det här med televerket.Jag måste säga att den sammanblandning av myndighetsutövning ochaffärsverksamhet som sker kan ta sig rent patetiska former, exempelvisdet faktum, som själv tog upp, att på enkonkurrensutsatt marknad både tillverkar och säljer telefoner. Och inte nog meddet - man skall dessutom via sin egen godkännandebyrå godkänna inte bara sinaegna telefoner utan också konkurrenternas. Jag tycker ätt detta är rent galet,och det tycker uppenbarligen regeringen också, eftersom den har tillsatt enutredning. Därför tycker jag att det är något underligt att socialdemokraternai denna del är beredda att avstyrka vår motion. Sedantill detta med att gå över från affärsverksformen till aktiebolagsform. Jagvill erinra om att verksledningskommittén uppenbarligen är inne på vägar som är rätt likadem som vi moderater resonerar om. Låtmig ställa frågan; Vilka av de fördelar som jag här har räknat upp när detgäller att övergå från affärsverk till aktiebolag kan visa på också skulle juppnå genom att bibehålla affärsverksformen? Jag har alltsåpå fem sex olika områden sökt visa vilka fördelar man kan nå genom att gå överfrån affärsverk till aktiebolag. Kan inte då ha vänligheten atträkna upp lika många fördelar med att bibehålla affärsverken i den form som dehar ? Anf.131 () replik: försöker på något mystiskt sätt göra gällande att deicke-socialistiska partierna inte ställer upp för avmonopolisering när detverkligen gäller. Jag har i mitt första anförande klart redovisat folkpartietssyn på statligt företagande, monopol och avmonopolisering på olika områden. Detbör enligt min uppfattning inte råda någon som helst tvekan om var folkpartietstår i dessa frågor. Ettfaktum är ändå, , att socialdemokraterna, livligt påhejade avkommunisterna, är de som driver krav på att staten skall få mer att säga tillorn på de områden som vi har diskuterat. Och när det verkligen gäller är nisocialdemokrater de ivrigaste att försvara och bevara de monopol som vi har på olika områden. Sammanfattningsvis: Det föreligger en klarskiljelinje mellan en socialistisk och en liberal politik när det gällerinstäHningen till monopol och avmonopolisering. 132 (vpk) replik; Jag tycker att det är mycket bra att ochsocialdemokraterna håller fast vid trafikpolitiska beslut och att manhåller tillbaka , när de försöker leda politiken åt ett annat håH.Detta är helt klart, och därvidlag är vi överens, precis som majoriteten iutskottet egentligen är. Den utveckling som jag beskrev tidigare när det gällertransportpolitiken, trafikpolitiken och infrastrukturen i , och som kanfå så ödesdigra följder, har inte någonting annat än en rejäl högerstämpel. ,högern i , är också de som öppet och klart - och ärligt på så vis -säger sig stå bakom hela projektet med Scandinavian Link, De vill även gärnasatsa på motorvägsbyggen i andra sammanhang. Jagblir också glad när säger att vpk;s krav är bra. Men det låterinte riktigt naturhgt, tycker jag, när säger att vi inte behöverframföra dem . Vihar drivit dessa krav . Men skillnaden, , meHan vad vpk sägeri motioner och en rätt enträgen politik när det gäller transport och trafik iSverige och satsningar på SJ, som skulle kunna leda till en hela svenskafolkets järnväg, är ju att vi kräver en strategi som visar hur utvecklingenskall kunna se ut en bra bit in . Ni däremot nöjer er med att tyckaatt det är tillräckligt med den här kombitrafiken, dvs. lastbilar på tvären ochjärnväg på längden. Men det räcker inte. De motorvägar som regeringen densenaste tiden mycket snabbt har gett klartecken till - nästan hka snabbt som mantidigare har lagt ned järnvägslinjer - visar att man för en politik som ledertill ett ökat antal tunga transporter. Det måste vara medvetenom. Jag efterlyser också svar på mina frågor omhandikappanpassad kollektiv- rafikpolitiken trafikpolitik. 133 ()replik: Låt mig börja med att ge en kommentar till Per Stenmarck om kravet påen utvärdering av trafikpolitiken, som ställs av . De säger att denämnda översynsprojekten skall vara en del av utvärderingen. Jag pekade i mittanförande på en mängd beslut som har fattat som led i enutvärdering och utveckling av trafikpolitiska beslut. Dessaöversynsutredningar har skett i slutna rum, säger , Enligt hansmening borde utredningarna ha varit parlamentariskt sammansatta. Vad han harsagt tycker jag inte är en korrekt beskrivning av verkligheten. Det haranordnats speciella seminarier, där riksdagsledamöter ochnäringslivsrepresentanter har deltagit. De olika frågorna har varit ute på enbred remiss, och resultaten kommer naturligtvis att redovisas inför riksdagennär frågorna är färdigberedda i , Ifrågan om myndighetsutövning sade jag att det inte får ske ensammanblandning av affärsverksamhet och myndighetsutövning. Jag hävdar att detinte har varit fallet på . Det finns en särskild nämnd till vilkenman kan vända sig och framföra klagomål, om man kan påvisa att något övergrepphar skett. Såvitt jag vet har, trots att nämnden har funnits ett flertal år,inget företag vänt sig till den och klagat på otillbörlig myndighetsutövning.Trots det kan jag hålla med Per Stenmarck om att det rent principiellt inte ärbra som det är. Vi är alltså överens på den punkten. Kommunikationsministernhar också tagit initiativet att låta en utredare försöka finna en lösning. Detär bra att det i inte råder något tvivel om var man står i den härfrågan. Men får förlåta mig om jag tvivlar på detta. När vifattade beslutet om linjekoncessionen, där vi menade att länshuvudmännen somhar det ekonomiska ansvaret också skall ha trafikeringsansvaret, då ställdefolkpartiet upp på ett bevarande av det monopol som linjekoncessionen innebar. Visstkan vi, , diskutera motorvägar och Scandinavian Link. Men jagtycker att vi skall föra den debatten när budgetpropositionen med förslag påvägpolitikens område har kommit. Motorvägsbyggandet i detta land skeddehuvudsakligen , byggs det ganska litet. Vi kräveren strategi, säger , Men är det då inte strategi att sätta uppmålet att vi skall gå från ingenting till att överföra transporter på 3miljoner ton gods från landsväg till järnväg? Är det inte strategi att vi fr,o, m, inför transportstöd för tunga transporter på sjöfartens område? 134 PER STENMARCK (m)replik; Det sade om var glädjande att höra. Vi moderater skall följa upp den saken ochutgår från att resultatet blir så positivt som nämnde. Vadså gäller frågan om utvärderingen av trafikpolitiska beslut vidhållerjag att ni är mycket generösa. Ni låter verk och myndigheter delta iöversynsarbetet. Det framgår inte minst av det betänkande som vi behandlar . Men någon politisk opposition släpper man inte in. Att vi släpps in påseminarier i efterhand är bra, men det är uppriktigt talat inte specielltmycket att komma med. Manskall alltid bevisa att det man föreslår är bra, om man vill ha én förändring.Men låt oss vända på resonemanget: Upp till bevis själv, ! Variligger det förträffliga i affärsverksformen? Vilka fördelar uppnår man genomatt bibehålla just den? Varför skall affärsverken behålla alla de dotterbolagsom de äger ? Närdet gäller monopolen är det bara en sak det hänger på, här som på andra områden,och det är att ni är rädda för konkurrens. Men är det inte på det viset, KurtHugosson, att om den statliga verksamheten är bättre och billigare än sinakonkurrenter, behöver man inte ha något monopol, för då klarar man sig i allafall? Skulle inte kunna tänka sig att hålla med om detta? Låtmig upprepa den fråga som jag ställde tidigare, mot bakgrund av att jag haderäknat upp fem eller sex områden där jag försökt visa att det finns fördelarmed att gå över från affärsverk till aktiebolag; Kan inte havänligheten att räkna upp lika många skäl för att bibehålla affärsverksformén? 135 (vpk) repHk;