prot · G909105 · 1985-12-31 00:00:00 — Mångahar redan tvingats slå igen. Kostnaderna för handelshindren inom fekoområdef harberäknats till - en kostnad som helt får bäras av desvenska konsumenterna. För en tvåbarnsfamilj blir fördyringen ca , perär. innebär dessa hinder ett hån mot de somSverige i andra sammanhang säger sig vilja hjälpa. Regeringens politik präglashär av en uppenbar dubbelmoral! Det är ju främst export som vistänger ute med de svenska handelsrestriktionerna. Med länderna i Västeuropahar vi avtal, som gör att de har väsentligt lättare aff sälja också sinatekoprodukter fill , Säg mig, statsrådet : Varför vill regeringenegentligen aff svenska konsumenter hellre skall köpa dyrare skjortor från t,ex, än lika bra men billigare skjortor frän något u-land? Jag vorefacksam om statsrådet ville förklara detfa för kammaren. vill avskaffa de svenska importrestriktionernainom fekoområdef, Def gör vi av hänsyn till de svenska konsumenterna. Vi villocksä pä detta och andra sätt utveckla vår handel med den s, k, tredje världen.Vi får inte bortse från att flera av dessa länder - inte minst de kring StillaHavet -befinner sig i mycket snabb ekonomisk utveckling. Ett intressant inslagi denna utveckling är att framgångarna främst är baserade pä arbete och ökattekniskt och ekonomiskt kunnande och endast i liten utsträckning på fillgångenfill inhemska råvaror. Ändra som också utvecklas snabbt är ochBrasilien, Ett förtroendefullt ekonomiskt samarbete med länder i tredje världenhar för stor betydelse - nu och för framfiden, I de G ATT-förhandlingar vi frän svensk sida vill få fillstånd hoppas vi bl, a, kunna förhandla ner handelshindren mot export avtjänster. För många , däremot, framstår infe längre hinder förtjänsteexport som särskilt angeläget. För dem är det mera betydelsefullt afffritt få sälja sina tekovaror och frädgårdsprodukfer fill rika länder somSverige, Om vi frän svensk sida slår vakt om handelshindren mof teko och höjervåra grönsaksfullar lär vi ocksä fä svårare aft övertyga om värdetav minskade hinder mot tjänsteexport, dvs, del som vi i de rika länderna ärsärskilt duktiga på aft exportera. bör också söka utveckla sin handelmed , Att den, relafivt sett, är så liten beror bl, a, på desystemproblem som jag fidigare berört. Den femårsplan som fastställde börge ökade möjligheter fill svensk export. Genom en sådan ökning skulle ocksä enbättre balans uppnäs i vårt handelsutbyte med än den vi haft under mängaår, Def vore värdefullt om statsminister resa fill resulteradei bl, a, en ökad svensk export av industriprodukter. Prot,1985/86:105 kan vi läsa om att Sverigesgenom tiderna största exporfaffär har 2 april1986 undertecknats. Den gäller vapenfrän för över 8 000 milj, kr, fill Jag utgår ifrån atf statsrådet är mycket nöjdmed affären som han och hans regeringskolleger, inte minst , arbetat hårt och länge med aft fä till stånd. Den förbättrar bådesysselsättningen och betalningsbalansen för del. Regeringen har gjorten kanonaffär. Den nu ingångna affären måste förväntas leda till aftvapenexportens andel av den samlade svenska exporten sfiger avsevärt. Jag kandärför infe låta bli aft erinra om den härda kritik som under de borgerligaregeringsåren från socialdemokratiskt häll, och med särskilt stor skärpa frånOlof Palmes sida, riktades mof just def förhållandet aft vapenexporten undernågra år steg snabbare än den övriga svenska exporten. Den position som socialdemokratin då intog har denuppenbarligen nu övergett, Detfa är bara ytterligare ett exempel pä kluvenheteninom socialdemokratin. Man för en politik i opposition och en annan i regeringsställning,har i sitt eget handlande gett många ytterligare exempel pädenna kluvenhet. Oljepriset har sjunkit kraftigt, ochsamtidigt har dollarn minskat i värde. Ränteläget i världen pekar nedåt. Blirde nuvarande nivåerna bestående under , kan detta ge oss i Sverigeunika möjligheter. En astrolog kunde säkert tänkas beskrivastjärnkonsfellafionen som ovanligt gynnsam för vår del. Lät oss dä infeförsitta tillfället att stärka den ekonomiska grunden genom aff stimulerainvesteringar som långsiktigt förbättrar våra industriella förutsättningar. Hiträknar jag bl, a, investeringar av infrastrukturellf slag och i anläggningarsom höjer förädlingsvärdet i hanteringen av olika råvaror. Den gynnsamma ekonomiska utvecklingen i vår omvärld geross ocksä anledning aft nu avveckla den svenska valufaregleringen, I korthetfinns def tre skäl till att krislagen nu bör avskaffas: 1, Den är infetillräckligt effektiv för aff förhindra valutakriser, 2, Den är dock säpass effektiv atf den förorsakar de svenska företagen avsevärda kostnader ochbekymmer, 3, Den utgör enbroms för kapitalefs internafionella rörlighet. Den sista punkfen är i ettinternafionellt perspektiv den vikfigaste. om man vill åstadkomma en såeffekfiv resursanvändning som möjligt, har helt avskaffat sinreglering och Eianmark har genomfört väsentliga lättnader. Faktum är aftSverige torde höra fill de länder som har de hårdaste restriktionerna förkapitalets rörlighet över nationsgränsen, Valufaregleringen mofiveras ofta med att den skulle ge ossstörre oberoende vid utformningen av den ekonomiska polifiken. Uppenbart äremellerfid atf den infe förhindrar valutakriser - vi har i haft flerasådana under de senare decennierna. har vi ocksågenomfört fem devalveringar. Valutaregleringen,som ar uppbyggd som ett förbud mot finansiella placeringarutomlands, kan nämligen inte - och bör inte heller - reglera betalningarnaför varu- och fjänsfehandeln. Det betyder aff även smärre förskjutningari betalningstider för export och import kan medföra stora förskjutningar ivalutaströmmar och valutareserver. Så har också skett däförväntningar om kommande krondevalveringar har uppstått. Regleringens förbud mot finansiella placeringar hindrarinte sädana valufarörelser. Möjligen kan en nödvändig anpassning av detinhemska kostnadsläget fördröjas, men defta är sällan en fördel. Tvärtom är detbättre att nödvändiga anpassningar sker så snabbt som möjligt, utan onödigaförseningar, Valufaregleringen är emellerfid infe utan effekter för deenskilda företag som tvingas leva med den, I praktiken innebär den atf kapitaloch finansiella tillgångar låses in i , Företagen får infe placera sinatillgångar där de ger störst avkastning. Ett företag som vill investera utomlands fär heller infeanvända vinster som det gjort i för aft finansierautlandsinvesteringen. Kapitalet måste def i stället skaffa utomlands, I mångafall innebär defta att företagen tvingas hälla en totalt seff alltför storlikviditet. Detta är en kostnad - och en onödig kostnad - för företaget. Inom anser vi därför att valutaregleringen nubör avskaffas, Detfa kan ske stegvis. Men def måste göras helf klart, redan närförsta steget tas, aff def är fråga om ett permanent avskaffande, Eff sådantbeslut skulle fungera som en stark signal aff framöver avser aft kommafill rätta med interna balansproblem genom intern anpassning och internekonomisk polifik. Vi skulle framöver inte tillgripa konkurrensdevalveringar avdef slag som genomfördes , I finner vi det djupt beklagligt atf regeringenenvisas med att förlänga en otidsenlig och för vår ekonomi numera skadligreglering. Att jag valt att ta upp Europa-frågorna islutet av mitt anförande innebär inte atf dessa skulle ha låg prioritet.Tvärtom är def angeläget för mig atf här understryka den vikt vi i folkpartietfäster vid en vidareutveckling av samarbete med övriga , För omvärlden har alltmer kommit attidentifieras med den Europeiska gemenskapen, EG, Det är förståeligt och nägotsöm vi i fär leva med. Efter den senaste utvidgningen av EG är det istort sett bara de nordiska länderna - undantaget - samt ochÖsterrike som står utanför EG, Tillsammans bildar dessa länder EFTA, som genomett frihandelsavtal är förbundet med EG, är associerad medlem avGemenskapen, Alltsedan sin tillkomst har EG präglats av tvä motsattaambitioner. Den ena har närts av entusiasterna - de som önskat stöpa om deeuropeiska nationalstaterna och av dem forma en europeisk union, ett Europasförenta stater. För den andra ambifionen har pragmatikerna stått. De harframför allt sett till de ekonomiska fördelar som kunnat vinnas genom atf inomEG avskaffa tullar och andra handelshinder, harmonisera lagstiftningen ochvidga samarbetet inom bl, a, forskning och utveckling och på de ekonomiska,monetära och industriella områdena. När def gällt aft beskriva målen för EG har entusiasternaofta fått föra pennan. Men när målen skulle omsättas i praktisk politik harpragmatikerna Prot.1985/86:105 vanligen fått sista ordet. Därför har nyhetsmedia under årensom gått gett oss braskande rubriker ömsevis omomvälvande planer och ömsevis om s, k, EG:s utveckling kan därför bäst beskrivas så, aff man saftupp ett mål, säg 100 steg framåt, tagit fre steg i den riktningen och sedan etteller tvä tillbaka, "Misslyckande" har dä varit beskrivningen på definträffade. På nytt har EG saft upp det långsiktiga målet och upprepatprocessen. Resultatet är, aff man efter några decennier kommit ganska långt -längre än vad vi i alltid har observerat. De ursprungliga sexmedlemsländerna har blivit tolv, tullarna har avskaffats och den gemensammajordbrukspolifiken är ett faktum, även om det gnisslar en del i fogarna. Manhar skapat ett Europaparlament, som väljs vid ett och samma fillfälle genomdirekta val av alla röstberättigade medborgare inom Gemenskapen, Man har engemensam budget, som finansieras genom bl, a, én gemensamt beslutad andel avmervärdeskaften. Vidare har det utrikespolitiska samarbetet stärkts, och i alltflera internationella sammanhang talar Gemenskapen nu med en röst. har man också enats om en revidering av EG: sgrundfördrag i syfte att, bl. a. genom ökad användning av majoritetsbeslut,till 1992 helt ha avskaffat de icke-tariffära handelshindien inom Gemenskapen, I sak har utvecklingen inom EG varit imponerande ochnaturligtvis mycket betydelsefull också för , Vi har frän svensk sidaanledning att se positivt på de framsteg EG gjort och gör. Det är av stor vikt atf både självständigt ochtillsammans med övriga EFTA-länder söker nära samarbete med EG, Inom bl, a, demiljöpolifiska, socialpolitiska och konsumenfpolitiska områdena sker enfortgående utveckling av samarbetet inom EG där har anledning deltamera aktivt. Detta gäller även områden som forskning och kultur, EG har infört ett förfarande för harmonisering avnationella säkerhetsbestämmelser som i stor utsträckning bygger på hänvisningfill standard. Som ett pilotfall har EG frågat om EFTA-länderna kan ansluta sigfill Gemenskapens direktiv om säkerhetsbestämmelser för elektrisk lågspänningsmateriel.Det är min förhoppning atf man skall lyckas atf finna en för alla parterfördelakfig lösning pä denna fråga, Def vore intressant om statsrådet några aktuella informationer atf lämna i denna sak, mäste också eftersträva att fä till stånd ettvidgat forsknings- och utvecklingssamarbete med EG, Överenskommelsen om svensktdeltagande i EUREKA är hoppingivande. Men det bör understrykas, attavtalet inte ger och svenska företag någon automatisk rätt aff delta iforskningssamarbetet på lika villkor med , Hur det blir i defavseendet kan endast framfiden utvisa. För aff skall kunna komma i åtnjutande avfrukterna av en fördjupad integration i krävs att den del av vår lagstiftning som påverkar ekonomiskt och industriellt handlande anpassas fill EG:s normer, Defta låter sig väl göras utan atf väsentliga krav på skydd för hälsa och miljö behöver eftersättas. Tvärtom torde den svenska tekniska och industriella kompetensen ge möjligheter till ett visst inflytande för vidfastställan de av kraven på dessa områden, 22 Alltför ofta förekommer def aftlagar och förordningar i onödan skiljer sig på ettsäff som gör aff handel och samarbete över gränserna försvåras, Föraft undvikadetfa skulle en svensk vitbok av liknande slag som den som framfagifs av EGkunna tjäna som rättesnöre. Den skulle påvisa de handelshinder som föreliggeroch förhindra aff nya infördes. Nya regler skulle därmed fastställas först närderas effekter för medverkan i def europeiska samarbetet hade nogabeaktats. Förslag om en sådan svensk vitbok har lagts fram avfolkpartiet. Det vore värdefullt om statsrådet här ville redogöra förhur han ställer sig fill förslaget. Inom EG har det vuxit fram ett samarbete inomkulturområdet i ordefs vidaste mening. Den snabba utvecklingen inomsatelliftelevisionen bevakas noga, EG ägnar sig alltmer åf stöd fill konst,litteratur och musik. Inom Gemenskapen finns medvetande om behovet avkraftfulla insatser för atf bevara och utveckla känslan för europeisk historiaoch kulfur. Detta är också ett svenskt intresse. Den mediaexplosion som sfärför dörren kan lätt komma aff helf domineras av USA-producerade program, Deftagäller också andra kulturyttringar. Det ligger därför också i intresseaff genom olika europeiska insatser och produktioner skapa komplement ochalternativ till det amerikanska utbudet. Vanligen söker sig övriga inte tillSverige för idéer, impulser och samverkan. Initiativ till samarbete och utbytemåste som regel tas frän svensk sida men är då i allmänhet mycket välkomna. Lätoss gemensamt se till aft vi tar sädana initiafiv och pä så sätt utvecklar vårtsamarbete med demokratierna och marknadsekonomierna i vår del av världen. 5OLOF (): Regeringens handelspolitiska deklarationinleds med cirka fre sidor av en ganska lyrisk betraktelse över utrikeshandelnsstora betydelse för den svenska samhällsekonomin och frihandeln som enförutsättning för ett litet land som , Det är naturligtvis en riktigbeskrivning, Def är glädjande för oss alla atf kunna ge den beskrivningen i ettläge där vi har så många positiva utvecklingstendenser som vi för närvarandehar i våra internationella relationer, med ökande handelsöverskotf ochsannolikt också en förbättring av bytesbalansen och en dramatisk ökning avvalutainflödet, är ju ett litet land med en högt specialiseradproduktion och med eff starkt importberoende på flera varuområden, och en öppeninternationell handel är ett livsvillkor för ett land med dessaförutsättningar. Ett land med sä stort export- och importberoende som Sverigeskulle kunna fä betydande problem om världshandeln blev mer protektionistisk änden är . Den inhemska marknaden har sina klarastorleksbegränsningar, Defta är ett problem som vi har gemensamt med t, ex,våra grannländer, och därför har de nordiska länderna också ett gemensamtintresse atf verka för atf i realiteten kommer an fungera som enhemmamarknad, I debatten har redan nämnts de hinder som finns när defgäller kapitalrörelser över gränserna. anser det vikfigt atfbörja med en avreglering av valutaregleringen pä i första hand det nordiskaområdet. För oss icenterpartiet är det som sagt självklart atf försöka utveckla Prot.1985/86:105 som hemmamarknad, och def är därför vi så intensivt sökerfrämja 2 april1986 det nordiska samarbetet. Konkretsöker vi undanröja de hinder som finns för en sälångt möjligt gemensam ekonomi. Viktiga framsteg har ocksä gjorts. Jag hälsarmed fillfredsställelse aff handelsministern sä tydligt markerade dennordiska grunden för agerande. Enligt vär uppfattning innebär olikheter i myndighetersbeslut och ämbetsutövning i de olika länderna ofta ett försvårat nordisktsamarbete, även om detta inte är avsikten. Vi har krävt en översyn på detfaområde, och def kravet kvarstår i hög grad. har det mer och mer betonats aff ocksäEuropa skulle fungera som en hemmamarknad. Man glömmer dä ibland den del avEuropa som består äv stafshandelsländer. Naturligtvis är det ocksä en vikfigsträvan atf främja def europeiska samarbetet, med de begränsningar som densvenska neutralitetspolitiken och säkerhetspolitiken uppställer- det återstårnaturligtvis oerhört mycket mer aft göra - men detfa fär infe lägga hinder förvår höga ambitionsnivå när det gäller det nordiska samarbetet. Jag skulle gärnase aff ufrikeshandelsministern här utvecklade hur han ser på förhållandetmellan def långtgående samarbete som vi vill främja på det nordiska området ochden inriktning som hans deklaration har när det gäller def vidgade europeiskasamarbetet, Def behöver inte finnas några motsättningar, men def är, tror jag,viktigt att mar anger en klar prioritering på den punkfen. Ett stort antal människor är sysselsatta i företag som harsin huvudsakliga avsättning av produkter och tjänster utanför landets gränser.Det handlar sannolikt om i storleksordningen en halv miljon människor i Sverigei dag. Därför kan aldrig utrikeshandeln göras till en "akademisk"fråga. Den berör i hög grad människors vardag, sysselsättning ochinkomstmöjligheter, I eff ökande internationellt beroende och samspel blirocksä länder som starkt beroende av inte minst importen. Vi har ettalltför högt importinnehåll i tillverkningsindustrins produkter, och det måstevi vara uppmärksamma pä - inte minst i vårt näringspolitiska agerande. Dettaimportinnehåll skattas ofta till , Men det handlar också om det beroendesom följer av aff vi inte kan producera på egen hand pä alla områden - detgäller t, ex, högteknik. Vi måste ofta lita fill andra, ibland därför atf viinfe klarar produkfionen, i andra fall därför att den kräver för storainvesteringar eller för långa serier så aft vi av den anledningen blir beroendeav omvärlden, Defta gäller inte minst inom data- och elektronikindustrin av . En öppen och fri handel är ett av flera medel för aff näett väl fungerande samhälle, men frihandeln kan inte vara ett mäl i sig. Jag tycker att redan de inlägg som vi har hört från denna talarstol visar att def infe går aff föra en meningsfull debatt om frihandel kring ytterligheterna total protektionism kontra total frihandel, Def handlar näsfan allfid om avvägningar och modifieringar när man lämnar den akademiska och ideologiska nivån och börjar diskutera realiteterna, oavsett om det är fråga om tomater eller textil och konfektion, I def sammanhanget tror jag aft vi vinner mer på aff vara verklighetsanknutna pragmatiker än enögda entusiaster, 24 Det handlar om vilka modifieringarsom är nödvändiga eller angelägna. Det rörfrågor som i vilken grad i utformningen och tillämpningen av sinhandelpolitik bör ta hänsyn till sociala, miljömässiga, hälsopolitiska,regionalpolitiska och säkerhetspolitiska konsekvenser. En central fråga i def sammanhanget är huruvidaGATT-avfalet kan kompletteras med en socialklausul och med en miljöklausul. Vihar aktualiserat dessa frågor i en motion fill årets , inte minst medtanke pä den kommande GATT-rundan, En socialklausul skulle t, ex, kunna bliaktuell i samband med åtgärder vid import av produkter som framställs genombarnarbete eller av underbefald arbetskraft. På miljöområdet har vi de stora och vikfiga frågorna omenergianvändningen, de fossila bränslena och försurningen över huvud taget. Dekräver naturligtvis speciella hänsyn och i och för sig ocksä avvikelser frånden renodlade frihandelspolitiken. Lät mig här nägot kommentera regeringsdeklarationen. Detär ju riktigt som utrikeshandelsminisfern säger atf vi har en hög grad avåsiktsgemenskap i de handelspolitiska frågorna. Den kommer väl aft kompletterasoch nyanseras en aning när har talat. Men det är viktigt attkonstatera atf vi infe gör frihandeln någon tjänst genom aft undvika deavvägningar som jag nämnde tidigare och de modifieringar som krävs. Är detnågon kritik jag skulle vilja rikta mot deklarationens uppläggning, är det aftman sä .sorgfälligt undviker alla dessa avvägningsfrågor och konflikter somförutsätter modifieringar, Def är ju avvägningarnas karaktär som ofta ärintressanta för en debatt. Jagskall bara ge några exempel, och jag kan hämtadem frän dagens rubriker i fidningarna om handeln med krigsmateriel, Def ärnaturligtvis infe någon enkel fråga ur moralisk synvinkel, och dä skall maninfe heller försöka framställa den så - som någonting som saknar dessaavvägningssvårigheter. Gärdagens riksdagsdebatt om regionalpolitiken är också enfråga som påverkas av vilken handelspolifik vi för och vilka krav som viställer på människorna inom värt lands gränser, Def kommenteras mycketbegränsat i deklarationen . Vi har också de inrikespolitiska stridigheterna om vilkengrad av rörlighet beträffande kapital och arbetskraft som vi skall ha. Och vihar den ständigt aktuella frågan om energiprisernas utveckling, som vi i dagser pä oljeområdet, och om vi med beråff mod än en gång skall kasta oss iarmarna pä ett oljeberoende av den typ som vi hade förstahälft och som vi sedan successivt med stor möda har lyckats befria oss ifrån, ivarje fall i det närmaste fill hälften. Vi har de frågor som gäller råvarumarknaderna, somnaturligtvis i stor utsträckning berör men också bl, a, de norradelarna av vårt eget land, där vi har betydande problem i Stekenjokk och påandra håll, när mefallvarornas priser går ner infernafionellf. Vi har också handeln som politiskt vapen för aft bekämpaden avskyvärda aparfheidregimen i , Denna senare fråga har vidiskuterat , och på den punkten blivit mer och mer ense efter hand.Därför krävs infe någon särskild debatt i detta sammanhang, Def är emellerfid viktigt atf påminna om deavvägningsproblem som vi ständigt ställs inför i handelspolitiken, och där vigör vissa principiella avsteg Prot.1985/86:105 2aprill986 frän denmer grandiosa målsättningen om fri handel i alla sammanhang. Jag tror också att def är viktigt för ett land som Sverigeaft åberopa den egna miljöpolitiken och de egna kraven på t, ex, teknikensutveckling som positiva faktorer - något som vi vill exportera och som utgör enfördel för oss, även om def pä kort sikt kan vara en nackdel i konkurrensen medandra länder. Men genom aff vi ställer krav här hemma fär vi möjligheter atfutveckla teknik och atf ligga före pä mänga områden. Det finns exempel pä defpä data- och elektronikomrädet och även på andra områden. På detta säff har vifått goda exporfmöjligheter när andra länder efter hand har följt med. Därförär det viktigt atf vi är med och samarbetar kring den tekniska utvecklingen iEuropa, Def finns bara positiva saker att säga om detta. Jag tycker nog aft regeringen pä ett och annat område, t,ex, när det gäller rymdsamarbetet, har varit något tveksam i sitt agerande vadgäller viljan att satsa på aft komma med ordentligt t, ex, i ESA-samarbetet,För att lyckas med detta krävs det att man också är beredd att satsa resurserpå hemmaplan, Def har på senare fid lagts fram propositionerom detfa, där manskulle önska atf regeringen visade en litet mer akfiv hållning, Def finns naturligtvis anledning aft från sida ide internafionella sammanhangen ständigt återkomma fill och aktualisera destora problem som har på den internafionella handelns område, Def ärviktigt atf agerar för aff komma till rätta med deras skuldsituation.Det är också viktigt att vara medveten om att de olika förutsättningarna på världsmarknaden slår helt ohka mellan industriländer, och mellani-länder å ena sidan och å den andra, har ett särskilt stortansvar aft ständigt beakta sårbarhet och sämre konkurrensförmågaoch de påfrestningar som detfa innebär på ekonomi. Om jag harförstått def rätt så anser även utrikeshandelsministern att detta är enhuvuduppgift för i def internafionella samtalet , Avslutningsvis: Vår ekonomiska utveckling är beroende aven öppen världsekonomi. Detta måste vi så långt möjligt kunna förena med ensjälvständig utvecklingslinje, där det inte minst gäller att förebyggasårbarhet i det svenska samhället, Def innebär bl, a, aft vi mäste ha ensjälvförsörjning för atf vår säkerhetspolifiska hållning skall vara trovärdig. När de stora i världsekonomin på något område infe klararkonkurrensen finns det en tendens till att de använder sin styrka till attförtrycka och inte till atf konkurrera. Vi måste alltid kämpa för aft ha en såstark egen bas aft stå på aff vi förmår hävda värt näringsliv och vär egenutvecklingslinje. Vi måste även vara beredda aft fala också för de fattigaländerna i världen. 6JÖRN (vpk): Vad är det som för utvecklingen framåt ivärlden?