prot · G90967 · 1985-12-31 00:00:00 — En bedömning av behovet av medicinering skallsåledes ske i varje särskilt fall. Jäghar observerat att det kan förekomma att dessa medel förskrivs i förebyggandesyfte på ett sådant sätt att avsikten med den nya lagstiftningen kringgås,Lantbmksstyrelsen har uppmärksammat problemet och kommer att vidta erforderligaåtgärder. Jag finner det synnerligen angeläget att skärpningen avlagstiftningen också får avsedd effekt i den praktiska tHlämpningen. AnL 49 (); Jag tackarjordbruksministern för svaret på min fråga. Detär inget tvivel om att jordbruksministern har en stark och växandekonsumentopinion bakom sig när han på olika sätt arbetar för att förbättrakvahteten på vår mat. Närden nya foderlagen kom var det många som såg den som en klar markering frånsamhällets sida att det inte är acceptabelt att regelmässigt användakemoterapeutika för att dölja brister i djurens miljö. Det var också ettställningstagande för konsumentintresset: att sjuka djur, beroende av medicin,inte är en bra utgångspunkt för vår föda. När lagen nu börjar tillämpas och det står klart att den kan kringgås blir därför besvikelsenstor. En intensiv debatt har också uppstått. Våramyndigheter på området, lantbruksstyrelsen och , uppträdermotsägelsefullt och i vissa fall tveksamt. Därför är jordbruksministerns klaraställningstagande för att lagen skall få effekt också i den praktiskatillämpningen mycket bra. Det var ju också stor uppslutning bakom lagen. Vilkaär det då som är motståndare till lagen och som försöker att kringgå den?Att läkemedelsindustrin är aktiv är helt klart. För den handlar det om att marknad nu hotar att försvinna. Drygt 4 miljoner svin och ca 39 miljonerkycklingar slaktas i . Det bhr många doser, till stora pengar,om alla dessa djur i sina liv skall tillföras antibiotika. Detförekommer naturligtvis också att enskilda djurägare har så dålig miljö i sinastallar att de blivit beroende av kemoterapeutika för att över huvud tagetkunna fortsätta sin djurhållning. I sådana fall måste man dock som jag ser det angripaorsakerna - det vill säga miljöbristerna - och inte genom mediciner åtgärdasymtomen. Jag är inte främmande för att en del av dessa bönder behöver ochskall få rådgivning och annat stöd från samhällets sida för att kunna bygga omoch på annat sätt förbättra miljön. Jag vHl fråga: Är jordbruksministern bereddatt tillstyrka sådant stöd? Jaganser vidare att det är ett rimligt konsumentintresse att det framgår av envarudeklaration på exempelvis gödkyckhngar om de fötts upp med kontinuerligtillförsel av antibiotika. Jag har också en bestämd uppfattning om hurförsäljningen då skulle utvecklas. Jag vill fråga om jordbruksministern ärberedd att medverka till att bestämmelser om en sådan märkning kommer tillstånd. AnL 50 (vpk); Jag får tacka jordbruksministern för svaret också på denna fråga. Den1 januari trädde foderlagen i kraft. Denna lag syftar till att skydda bådedjurs och människors hälsa. Det pågår nu en livlig debatt, av vilken tydligtframgår att man kringgår lagen. Jordbruksministern säger att han "harobserverat att det kan förekomma att dessa medel förskrivs i förebyggandesyfte på ett sådant sätt att avsikten med den nya lagstiftningenkringgås". Jag tycker att det framgår ganska klart av den debatt som nuförs att det är en omöjlighet att bedriva exempelvis slaktkycklingsproduktion istor skala utan att använda de här medlen. Såvittjag har förstått av ett par tre inslag i den här frågan i Radioekot, där bl. a.statsveterinären har uttalat sig, har det nu förekommit att slaktkycklingarfått dubbla doser av antibiotika jämfört med vad som gällde före den 1 januari.Jag ställer mig följande fråga: Måste man nu inte vidta åtgärder, så att manförändrar den miljö och det produktionssätt som leder till att det ärnödvändigt att använda dessa tillsatser? Är det inte dags att sätta stopp föroch avveckla den industrialisering av jordbruket som sker? Detär inte bara här det är problem. Vi fick ju höra att man måste sy fastlöpmagen hos kor som fått för mycket kraftfoder. Sådana här uppgifter kommerständigt. måste man verkligen göra någonting! AnL51 Jordbruksminister "VIST: Jag delar uppfattningen att man skall söka angripa orsakerna till deproblem som i det här sammanhanget kan uppstå, icke försöka medicinera bortproblemen. Jagfår hänvisa till att i den forskningsproposition som vi nu lagt på riksdagensbord slås fast att det är viktigt att vi får en djurhållning som tar störrehänsyn till djurens hälsa och djurens naturliga beteende. Jag måste för min delsäga att produktionsformer som kräver att man kontinuerligt tillför djuren, idet här fallet, antibiotika för att produktionen över huvud taget skall kunnaupprätthållas är klart olämpliga, med tanke på den risk som är förenad medkontinuerlig användning av antibiotika och den resistens som både människor ochdjur kan uppnå. Låtmig sedan säga beträffande varumärkningen att jag principiellt har deninställningen att konsumenten skall veta vad den vara han köper innehåller. Prot.1985/86:67 AnL 52 (vpk); Jag tackar för jordbruksministerns klara ställningstagande i Om åtgärder mot van vård av djur fråga om detta problem.Det föranleder en följdfråga: Avser jordbruksministern att vidta åtgärdereller låta utreda möjligheterna till en ändring härvidlag? Vad jag tycker klart kan se är att de nuvarande produktionsformerna fordraranvändning av dessa tillsatser. Då är det litet för långsökt att vänta på denforskning som igångsätts, AnL53 Jordbruksminister : Fru talman! Jag hänvisar till vad jagsade i mitt svar, att lantbruksstyrelsen har åtagit sig att se till attbeslutet om en ny och effektivare foderlag genomförs och leder till att de målvi strävar mot också i praktiken uppnås. Överläggningenvar härmed avslutad. 20§ Svar på fråga 1985/86:328 om åtgärder mot vanvård av djur har frågat mig om regeringen ämnar vidta någraåtgärder för att förhindra att tillsynsmyndighets föreläggande om förbud atthandha djur kringgås eller fördröjs. Dennu gällande lagstiftningen på djurskyddsområdet ger myndigheterna möjligheteratt ingripa i sådana fall där allvarliga missförhållanden föreligger vid vårdeneller behandlingen av djur. Lagstiftningen är också så utformad att åläggandenkan gälla utan hinder att besluten överklagas. Detkan dock uppstå problem med verkställigheten av beslutade ålägganden i de falldå djuren har överlåtits till en ny ägare. I samband med den översyn avdjurskyddslagstiftningen som sker i kommerdetta förhållande att uppmärksammas. AnL55 (): Jag tackarjordbruksministern för svaret. Undersenare tid har i flera olika sammanhang aktualiserats behovet av ändringar ochförbättringar i djurskyddslagen. Senast har detta behov påtalats genom enframställan till från landshövdingen i Kristianstadslän. Denna framställan bör enligt min mening tillmätas särskilt beaktande, dåden grundas på erfarenheter från ett av landets djurtätaste län. Självmedger jordbruksministern i sitt svar att problem kan uppstå med verkställigheten av ålägganden som beslutats, när djuren överlåtits på en ny ägare. Den nya ägaren har i vissa fall visat sig vara en person som är mycket närstående den tidigare ägaren, såsom barn, hustru eller sambo, 1 vissa fall finns anledning misstänka rena bulvanageranden. svarar jordbruksminis tern att man från regeringens sida skall uppmärksamma detta förhållande i samband med den översyn av djurskyddslagen som sker. Att en översyn nu sker är bra, men det är också viktigt att problemen kan rättas 72 till . Medhänvisning till det sagda vill jag härmed ställa följande frågor tilljordbruksministern: Närär denna översyn klar? Finns det ett slutligt datum? Skall det bli någonändring i nu gällande djurskyddslag, eller skall vi få en ny djurskyddslag? Ochvad innebär det mera konkret att man "uppmärksammar" frågan? Jagskulle vilja ha ett förtydligande på den punkten. Innebär detta att regeringenämnar vidta åtgärder för att hindra möjligheterna att kringgå myndigheternasförbudsföreläggande? Omsamordningen av kanslifunktionen vid och läns skogsvårdsstyrelser AnL 56 JordbruksministerSVANTE ; Jag har tidigare svarat att vi räknar med att ha lagstiftningsförslagetfärdigt . Avsikten är att skärpa lagstiftningen, till förmån för ettbättre djurskydd. Självfallet är det meningen att försöka förhindra att det gåratt kringgå lagen, dvs, att lagen skall kunna tillämpas med den effekt som harvarit avsikten, AnL57 (); Jag tackar jordbruksministern för de kompletterande upplysningarna. Detgläder mig att man tänker sig en skärpning och att översynen skall ske underåret. Men därpå följer ju arbetet med lagrådsremiss och slutligen proposition.Därför undrar jag; Är det reaHstiskt att tro att vi kan få en ny ellerförbättrad djurskyddslag under detta år? AnL58 Jordbruksminister ; Fru talman! Det är min förhoppning, AnL59 (): Fru talman! Det gläder mig. Överläggningenvar härmed avslutad. 21§ Svar på fråga 1985/86:336 om samordningen av kanslifunktionen vid Malmöhusoch läns skogsvårdsstyrelser har frågat mig vilka skäl som ligger till grund föratt välja som huvudort vid samordning av kanslifunktionerna vidMalmöhus och läns skogsvårdsstyrelser. Skogsstyrelsensverksledning har utarbetat ett omfattande program för besparing inomskogsvårdsorganisationen. Programmet innehåller bl, a, förslag till ensammanslagning av kanslifunktionerna vid skogsvårdsstyrelserna i ochKristianstads län. Enligt förslaget skall vara huvudkansliort.Något beslut har ännu inte fattats i frågan av . Därför är jaginte beredd att nu kommentera denna fråga. Prot.1985/86:67 . Om samordningen av kanslifunktionen vid och Kristianstadsläns skogsvårdsstyrelser AnL 61 (); Jag tackar jordbruksministern för svaret. Även är ju inbegripet i denna sammanslagning,genom att en del av den administrativa funktionen på iBlekinge län skall tillföras län, enligt förslaget från skogsstyrelsen.Och lider som bekant av en negativbefolkningsutveckling till följd av dålig arbetsmarknad. a. har mångastatliga jobb försvunnit från länet. Jag är visserligen medveten om att staten liksom andraarbetsgivare skall ha en effektiv förvaltning. Det innebär regionaliseringaroch centraliseringar. har i sådana fall oftast fått dra det kortastestrået, vilket har inneburit utflyttningar från länet. Minskningen av destatliga jobben har skett steg för steg, men är måttet rågat. Det måste bliett stopp på den ensidiga regionaliseririgen av statiig verksamhet som innebären flykt från länet. Flödet måste vändas. Utflyttning av statlig verksamhet har ånyo aktualiseratsgenom förslag om överföring av administrativa tjänster tillett enligt förslaget nybildat regionkontor i . Det är bra att det enligt uppgift i pressen har kommit nyasignaler från som inte innebär någon neddragningjust i . Jag är emellertid inte nöjd med det. Vid en sådansammanvägning som det är fråga om i det aktuella fallet måste - med beaktandeav den situation som råder i - regionala hänsyn tas. Jag menar atthuvudorten i detta fall kan förläggas till lika väl som tillKristianstad, utan att man i stort sett ger avkall på effektiviteten. Verksamhetsbasenskulle på så sätt breddas i . Jag hade hoppats attjordbruksministern skulle ha gett oss blekingar litet växtnäring. Jagvill därför ställa en liten kompletterande fråga till jordbruksministern: med ledning av vad jag anfört beredd att ta upp endiskussion med om att i samband med denna omorganisationöverföra kanslifunktionen eller en del av den till ? AnL 62 Jordbruksminister ; Jag har redan i mitt svar angett att så längedet över huvud taget inte föreligger något beslut från i fråganfinns det inte något skäl för mig att ta upp en diskussion här i omvad som skall hända. AnL 63 (); ' Fru talman! Det hade varit värdefullt om jordbruksministern kunnat ta endiskussion med innan ett beslut föreligger- det är värre att fåett.beslut ändrat sedan. Överläggningenvar härmed avslutad. 22 §Svar på fråga 1985/86:342 om förbättring av djurens situation AnL 64 Jordbruksminister ; har frågat mig vilka åtgärderjag överväger för att begränsa antalet djurförsök och i övrigt förbättradjurens situation. Som framgått av mina svar på tidigare frågor är vårtmål att begränsa användningen av försöksdjur till vad som ur forskningenssynpunkt bedöms vara oundgängligen nödvändigt. Jag nämnde i det sammanhangetden etiska prövning vi har i , som är föremål för enutvärdering och översyn. Jag nämnde också det internationella arbete somSverige deltar öm förbättring av djurens situation En ny lagstiftning har införts som förbjuderantibiotika och andra kemoterapeutiska preparat som tillväxtbefrämjandetillsatser till foder. 'Härutöver gäller att inget av nu nämnda preparat ifortsättningen får ges till djur annat än efter veterinär förskrivning. Ianslutning till foderlagen har också köttmjöl från självdöda djur förbjuditssom tillsats till foder. I den proposition om jordbruksforskning m.rn. somregeringen lagt fram förordas bl. a. insatser för ett sammanhålletforskningsprogram om nya produktionsformer i jordbruket. förstärkt forskning i syfte att främja produktionsformer som är förenligamed djurens normala beteende och en god djurhälsa. Utöver vad som sagts kan jag också ånyo erinra om denöversyn som sker av djurskyddslagen. De åtgärder som jag nu i korthet redovisat visar attregeringen arbetar med de frågor tar upp. Jag kan ocksåförsäkra att regeringen även i fortsättningen kommer att varaaktiv i dessa frågor. AnL 65 FÖRSTE VICE TALMANNEN: I frånvaro medges attta emot svaret. AnL 66 (): Jag vill tacka jordbruksministern för svaret. Jag har med intresse tagit del av både svaret och dendiskussion som har förts med anledning av de frågor som jordbruksministern haftatt besvara . Jag upplever alla dessa frågor sammantagna som litetskrämmande. Vi har diskuterat frågor om export av försöksdjur, tillväxthormoneri foder, antibiotikaanvändningen, kraftfodertillförseln och vanvård av djur.Och den fråga som vi nu behandlar rör förbättring rent allmänt av djurenssituation. De svar som jordbruksministern har gett är myckettillfredsställande. Regeringen ser verkligen seriöst på problemen och tar itumed dem.. Jag skulle ändå vilja fråga ; Är det inteså att vi egentligen hade ett ganska fast grepp om jordbrukspolitiken ochdjurskyddet - genom djurskyddslagen - men att den pressade ekonomiskasituationen och utvecklingen drivit fram lönsamhetskrav som man sökt uppfylla genomanvändning av kemoterapeutiska tillsatser och kanske också storskaligalösningar utan att ha riktigt genomarbetad teknik? Är det inte detta som gjortatt vi har fått en sårbarhet och kanske satt djurhållningen litet i kläm? Jagtror att man allmänt har blivit medveten om detta. Omförbättring av djurens situation I jordbruksministerns svar kan jag också skönja enkraftfull vilja att pressa tillbaka denna utveckling, att satsa på forskning,och att jordbruksministern, trots att vi måste klara oss i konkurrenshänseendeinom dessa områden, också vill hävda den gamla svenska traditionen att ta storhänsyn till djurens hälsa och allmänna välbefinnande. Jag är ganska nöjd medvad jordbruksministern har redovisat . Men jag är skrämd av densnabba utveckling som sker. Vi måste ge akt på denna utveckling. Slutligen skulle jag gärna vilja höra vadjordbruksministern har för synpunkter när det gäller distriktsveterinärernasställning och deras förutsättningar att arbeta. För att börja med det sistnämnda, så har detju sagts att vi skulle vara på väg att avskaffadistriktsveterinärorganisationen, vilket är totalt felaktigt. Vi ärintresserade av att upprätthålla en distriktsveterinärorganisation. När det sedan gäller de generella problemen vill jag sägaatt vi kanske i något för hög grad har satsat på kvantitet i utvecklingen påjordbrukets område. Det kan nu konstateras att vi har bekymmer med kvantitetenoch att vi har fått negativa effekter, exempelvis på djurhållningen, av detslag som har nämnts. Låt mig få slå fast - jag hann inte med det i mittförra inlägg -att om man använder sig av produktionsformer där man tvingas tilloperativa ingrepp för att det över huvud taget skall vara möjligt för djurenatt stå ut med vad vi kräver av dem för att uppnå en viss produktion, då harman överskridit gränsen. Jag menar att det är helt olämpligt att vi fårproduktionsformer som kräver den typen av insatser riktade mot djuren. AnL 68 (); Jag är nöjd med detta svar. Det är mycket braatt vi får en debatt om dessa frågor. Jag tror att den allmänna medvetenhetenoch intresset för det här från konsumentsynpunkt och producentsynpunkt harökat. Det hälsar jag med tillfredsställelse. Jag tycker att jordbruksministern på ett förtjänstfulltsätt har drivit och handlagt dessa frågor. Överläggningen var härmed avslutad. 23 § Föredrogs och hänvisades 1985/86:258till finansutskottet 1985/86:259-271till socialförsäkringsutskottet 1985/86:272-284till jordbruksutskottet 1985/86:285och 286 till skatteutskottet 24 §Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1985/86:348av () till jordbruksministern om bättre skogsvård: En fungerande skogspolitik är ettav de viktigaste medlen att få landet ur den ekonomiska krisen. Under1980-talet har också åtskilligt inom skogsbruket utvecklats i rätt riktning.Återväxterna har blivit bättre, röjningarna har ökat, gallringen likaså. Menfortfarande finns mycket stora eftersläpningar i skogsvården. Däremot fungerarinte virkesförsörjningen särskilt bra. Industrin tvingas i allt störreutsträckning importera dyr råvara. Lagren har minskat drastiskt, trots att detenligt alla beräkningar kan avverkas ytterligare 10 miljoner skogskubik urvåra skogar utan risk för hushållningen på . Jag villfråga jordbruksministern: Tänker jordbruksministern vidtaåtgärder för att stimulera en bättre skogsvård och få till stånd en ökadavverkning? 1985/86:349 av Bo Finnkvist (s) tillarbetsmarknadsministern om försäkringsskyddet vid arbetsskada: Svensk arbetsmarknad har ett välutbyggt försäkringssystem. Så länge allt fungerar normalt är man skyddad t. ex.om det händer en arbetsskada. Man kan få ersättning för extra utlägg ochekonomisk kompensation för lyte och men, TFA. Om en människa under behandling på prövar ett arbetepå en arbetsplats på öppna marknaden omfattas han/hon inte av denna typ avskydd. Detta är ett missförhållande som bör rättas till. Avser arbetsmarknadsministern vidtaåtgärder så att det i frågan nämnda missförhållandet rättas till? 25 §Kammaren åtskildes .