prot · G909150 · 1985-12-31 00:00:00 — Ord måste omsättas i handling, annars är deinte värda någonting. Jag vill uppmana regeringen att handla . Vi i sydöstraSverige har väntat nog, I detta sammanhang känns det angeläget attupprepa det i reservation 7 gemensamma borgerliga förslaget om tillsättandet aven regionalpolitisk kommission. En sådan skulle kunna spela en betydelsefullroll i sådana här sammanhang. Om man skärskådar statistiken över befolkningsutvecklingeni under de senaste fem tio åren, kan man konstatera att ökningen ägerrum i regioner och på områden där undervisningsväsendet - och då framför alltden högre undervisningen - är väl utbyggt. , , ,, , och är goda exempel på detta, är i dagett av de få län - tillsammans med , tror jag - som saknar högskolaeller högskolefilial. Självfallet är det så, att många människor vid valet avbostadsort anser det vara positivt att det finns goda utbildningsmöjligheterför dem själva och deras familj. Detta gäller framför allt dem som skaffar sighögre utbildning. I hela sydöstra är det en ström av människor som lämnar sin hembygd. Måhända skulle dessa människor i större utsträckning änvad som är fallet fundera på att stanna i sin hembygd omutbildningsmöjligheterna vore bättre. De orter och regioner som kan erbjudafullgod service vad gäller utbildning, kultur och social verksamhet och somdessutom har goda kommunikationer med omvärlden har naturligtvis en specielldragningskraft. För att länen i sydöstra -och då framför allt Blekingelän - skall utgöra ett alternativ, krävs det att man arbetar över ett brettfält. Flera samhällssektorer och samhällsfunktioner måste vara involverade.Åven här, herr talman, finns det anledning att peka på den roll som enregionalpolitisk kommission skulle kunna spela. och jag har i motion A413 om pekat påbehovet av en samfälld satsning på länet. Förutom de stimulanser som behövs föratt aktivera näringslivet i länet har vi också pekat på utbildningens roll fören positiv utveckling. Jag är övertygad om att det genom ett samarbete meduniversitetet i och högskolan i skall vara möjligt att förläggakurser, ja, kanske hela utbildningar i . En förutsättning för att länet skall bli attraktivt ärockså att det finns ett väl fungerande transportnät, både inom länet och iförbindelse med omvärlden. I detta sammanhang är väg E 66, som binder ihop helasydöstra , en livsviktig pulsåder. Vi har från sida i enmotion till årets riksdag understrukit vägens betydelse. Det är emellertid, herr talman, kanske framför alltjärnvägskommunika-fionerna inom länet som är bristfälliga. SJ får ursäkta, menibland har jag en känsla av att företaget mer eller mindre medvetet driver enpolitik som innebär att förlorar alla järnvägsförbindelser.Inte minst förbindelserna med den för oss så viktiga är minstsagt dåliga. Här måste en ändring komma till stånd. Från sida vill vi också betonavikten av att besluten om regionalpolitiskt stöd decentraliseras så mycket sommöjligt. Enligt vår uppfattning bör en större del än vad som sker överförastill s. k. länsanslag och till glesbygdsstöd, dvs. till anslag somlänsstyrelserna kan disponera mer eller mindre fritt. Det är enligt vårt sättatt se en bra metod för att främjalokala initiativ och lösningar samt att komma bort från centralt utformaderegler. En ökning av länsanslagen till samtliga län i sydöstra ärdärför ett sätt att ge hjälp till självhjälp. , herr talman, finns det också skäl att se överstatsbidragen till kommunerna för att skapa större rättvisa mellan olikaregioner. med sina sviktande befolkningstal har landets högstalandstingsskatt. Det är av yttersta vikt att det förslag tillskatteutjämningssystem som håller på att utarbetas får en sådan inriktningatt det gynnar de fattiga regionerna på bekostnad av de rika, allt för attskapa en regional balans och en god utveckling i hela vårt land. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillsamtliga folkpartireservationer och i övrigt till utskottets hemställan. 15 i (c): grundläggande målsättning äratt hela vårt land skall omfattas av regionalpolitiken. Utvecklingen undersenare år har tyvärr pekat åt motsatt håll. I går behandlade vi ett särskilt avsnitt om , ochi dag har vi avslutat debatten om Bergslagen. Det finns även andralandsdelar som har sina speciella problem. I nästan alla huvudorter i länenökar befolkningstillväxten, och i de allra flesta övriga kommuner minskar befolkningen.Denna process pågår i lika stor utsträckning i både södra och norra delen avvårt land. En snedvriden befolkningsstruktur samt bristen påarbetstillfällen bidrar till denna utveckling. Socialdemokraterna hävdar, trotsdenna verklighet, att vi är på rätt väg. Det är den bristande synen på rättvisasom genomsyrar den socialdemokratiska politiken som vi i vändeross mot. Industriministern förklarade här i går att dagens obalansberodde på det eländiga skick som landet befann sig i efter valet . Såtalar en industriminister som inte lever i . Man kan fråga sig närsocialdemokraterna skall säga att det är vår politik som är orsak till dennautveckling. På varje område där utvecklingen pekar åt rätt häll beror det påden förda politiken, och där den pekar åt fel håll beror det på den tidigarepolitiken. Detta är inte riktigt sant, utan det är nog bara ett spel frånsocialdemokraternas sida för att visa att vi i regeringsställning inte klaradeav dessa problem. Det är fegt av socialdemokraterna att inte kunna ta ansvarför sina egna handlingar. Regionalpolitiken skall självfallet bidra till endecentraliserad samhällsstruktur med balans såväl inom som mellan olikaregioner. En riktig regionalpolitik skall vara det instrument som bryter dennuvarande koncentrationspolitiken. Socialdemokraterna saknar tyvärr den rättaviljan, och därför ger vi dem kritik i den förhoppningen att en bättring skallske. Tyvärr kan man efter gårdagens debatt konstatera att något uppvaknandefrån socialdemokraternas sida inte är att vänta. Detta är beklagligt. I reservation 57 tar vi upp befolkningskoncentrationentill . , under socialdemokratisktstyre, har ökat med 34 000 personer. Det är en praktiskttaget lika stor ökning som hela landets befolkningsökning. Regionalpolitiken, m. m. Regionalpolitiken, m. m. förstårvar och en att miljöproblemen för kommer att öka. Verkligheten visar att storstadsmiljön försämras vidomfattande inflyttning och snabb befolkningskoncentration. De omfattanderivningarna och utbyggnaden av storskaliga, ensidiga expansionsområden under1960-talets snabba centraliseringsprocess är exempel på ett dystert skede iStockholms stadsutveckling jämfört med senare delen av närinflyttningen var måttligare och stadens utveckling mera harmonisk.Regionalpolitiken är en nödvändig förutsättning för en positivstorstadsutveckling. De främsta kvaliteterna i storstadsmiljön är de många småverksamheterna, variationerna i stadsmiljön och mångfalden av verksamheter.Snabb centralisering låter sig svårligen förenas med småskalighet och mångfald.Koncentrationsutvecklingen försvårar i stället arbetet med att skapa en godstadsmiljö. Den nya flyttningsvågen till framför alltStorstockholmsregionen måste hejdas om regionen skall behålla sina flnakvaliteter och utvecklas på ett positivt sätt framgent. lyckades genom kraftfulla insatser tidigare räddaexempelvis delar av från att bebyggas. leder den nyaflyttningsvågen till att trycket pä exploatering av miljö på nyttökar, vilket exempelvis utbyggnaden av en fyrfilig Klarastrandsled mitt iStockholm visar. Med en medveten och ensidig flyttlasspolitik ökarsvårigheterna att klara ungdomarnas bostadsproblem. skönhet, meddess vatten och gröna områden, kan dessutom allvarligt skadas av fortsattexploatering. Kontoriseringen av innerstaden och storskalig exploateringför nya sovstäder leder till ensidiga livsmiljöer. Strävan bör vara att istället öka mångfalden och att skapa närhet mellan arbete, boende, service ochfritid. En sådan politik, för en levande stadsmiljö, underlättas av enregionalpolitik som leder till en balanserad befolkningsutveckling. En aktiv regionalpolitik ligger i hela landets intresse.De delar av landet som har mest att tjäna på att förhindra den omfattandecentraliseringsvåg som pågår är de avfolkningsdrabbade glesbygderna ochStockholmsregionen. Jag fick i går ett papper i min hand. Det varett uttalande från i . Jag kom att tänka pä det när jaghörde tala om , utvandrarna och Blekingeproblemen. Jagskulle vilja citera några rader ur detta uttalande: "Storstadspulsen lockar. Det är ingen slump att såmånga människor dragits till . Här finns möjligheterna, kontakterna, utvecklingen. Både det gamla och det nya. Människors val måste respekte ras. måste få blomstra. tillgångför hela landet. utveckling sker inte på bekostnad av andralandsdelar, utan är en förutsättning för att ska kunna behälla enframträdande plats internationellt." År det dessa uppfattningar som lever i storstadens närhetär det klart att det är svårt att uppnå en regional balans, för det finns ettnaturligt motstånd. De människor som bor i storstaden känner att den är derashembygd och de vill att den skall expandera. Men på vilka villkor expanderarden? det måste vara på bekostnad av andra delar av landet. är enav de delar Regionalpolitiken, m. m. som hardrabbats, precis som , Bergslagen och andra delar av Prot. 1985/86;150 landet. Därför menar jag att alla måste stå eniga om regionalpolitiken,både storstadens politiker och politikerna utifrån landet. Den styrkan har . Vi har eniga politiker både istorstaden och i landet i övrigt. Om alla partier hade den enigheten kanskeregionalpolitiken skulle se annorlunda ut . län och får numera räknassom avflyttningslän. För länen i sydöstra är det betydelsefullt medkraftfulla förstärkningar av anslagen till regionala utvecklingsinsatser.. Detgäller för övrigt alla län med inomregionala problem. har i motioner angående vägnätet föreslagiten betydande ökning av resurserna till vägupprustningar. Tillsammans med vårtkrav på en rejäl höjning av länsanslagen hade samtliga delar av vårt land haftbetydligt större möjligheter till återhämtning än med den nuvarande passivasocialdemokratiska regionalpolitiken. Industriministern talade i går nedsättande omlänsanslagen. Någon höjning behövdes inte. Däremot anser länsstyrelser ochkommunalmän att länsanslagen är ett viktigt instrument i regionalpolitiken. Detär bara att beklaga att socialdemokraterna helt har missat den informationen. Till slut yrkar jag bifall tillreservationerna 57, 58 och 61. 16TORE (vpk): De regionala problemen sprider sig. Blekingeär ett problemområde, vilket flera talare före mig har påpekat.Västra är exempel pä ett sådant område där vi har en ny typ av regionalkris. Det handlar här om stora industrimetropoler som hotar falla sönder undertrycket av industriell utglesning och kraftiga kommunala åtstramningar. Jaghade tillfälle att besöka västra . Jag gjordearbetsplatsbesök, talade med en del fackföreningsfolk och fann att oron ärbetydande. Här har vi ett problem, som visserligen ser annorlunda ut men sornpå sikt sett är lika allvarligt och av i stort sett samma omfattning somNorrlandslänens. I finns 15 000 arbetslösa och ungefär likamånga i arbetsmarknadsåtgärder. I går det tio sökande på varje ledigtarbete, och länet tappar genom utflyttning var tredje gymnasieutbildad unginvånare. Allt detta handlar inte bara om eller omEricssons. Det är inget enstaka storföretags kris. Det är en mera djupgåendetendens - en följd av den kapitalkoncentration, där storföretagen drar sig frånvissa regioner och får en alltmer multinationell profil. Vad gör vi åt detta? Enstaka insatser har gjorts - detskall jag inte sticka under stol med - men de räcker inte till. Åven om detockså i de här områdena har skett en förbättring så är de initiativoch de åtgärder som vidtagits som bekant otillräckliga. Jag skulle gärna vilja knyta an till vad iBengtsfors sade om att här behövs en enighet utöver partigränserna. Det behövsen bred enighet dä det gäller regionalpolitiken för att få en förbättring ochför att förverkliga de många bra förslag till åtgärder som har lagts fram frånolika partier, från fackföreningsrörelsen och från kommunerna. Jag tror att man i detta Prot.1985/86:150 sammanhang måste vara mera generös. Man måste släppa något av attityd som kanske framför allt harkommit till uttryck hos socialdemokrater- Regionalpolitiken, m. m. na - dennaman-är-sig-själv-nog-attityd, som har gjort att man låser sig i diskussioner omkonkreta ting och konkreta förslag som borde kunna förverkligas. De lokaliseringspolitiska åtgärder som genomförs är försvaga för att kompensera de negativa verkningarna av den process jag nämnde.Jag vill påstå att lösningen på dessa regionala problem inte kan sökas såmycket på den privata sidan - det måste till en samhällelig helhetssyn och enstörre dimension på de samlade insatserna. Det är från samhällssektorn och frånden infrastrukturella sidan som initiativen måste utgå. behöver övergå till ett bättretrafiksystem. Det tunga beroendet av bilismen måste av många skäl reduceras.Riksdagen har visat sitt stöd för dessa tankegångar. Vad vore då naturligare än att samhällets aktiviteter påt.-afiksidan mobiliserades för en sådan utveckling? Jag kan inte förstå annatän att det mest förnuftiga är att invända resurser som finns inomjärnvägsväsendet, i den kommunala lokaltrafiken, i sjöfarten och annan marinverksamhet, för att utveckla de spårbundna landtransporterna och kombinera demmed färjetrafik och annan sjöfart. Här finns möjligheter att kombinera långsiktiga åtgärderför och . De västskånska städernas sjöfartstradition bordekombineras med Blekingehamnarnas, en utveckling av den internationelltinriktade järnvägstrafiken och järnvägstekniken borde ses i samband med detstarka behovet av en grundläggande rehabilitering och nivåhöjning för detblekingska järnvägs-systemet. Den mest angelägna uppgiften är då enelektrifiering av järnvägen och en förbättring avbanans standard för att kunna öka hastigheterna. Skall vi klara problemet med bilismen ochförsurningen måste transporter successivt överflyttas och kapacitet skapas inomjärnvägs-och sjöfartssektorerna. och är i det fallet något avnyckelområden. Också på energisidan blir ett nytt framtida systemnödvändigt. Behovet av att utveckla förnybara energikällor framstår sornmer angeläget . Låt oss då vara förutseende och göra bruk av deresurser som flnns, t. ex. erfarenheterna beträffande vindkraftsutveckling iKarlskrona. Vad vore mer naturligt än att använda den kompetens som finns iMalmö för att bygga ut naturgasnätet ytterligare och i en snabbaretakt, i stället för att förslösa denna kompetens till förmån för en nybilfabrik? En för både och östra intressant näring ärfisket. Ett nytt bräckvattenslaboratorium i vore en god insats förforskning gällande fiske och vattenbruk. Betydande utvecklingsmöjligheter finnsnär det gäller fiskeindustrin. Forskningenoch kunskapsutvecklingen får allt större betydelse för den allmännaekonomiska och sociala utvecklingen. gör detnödvändigt att redan nu planera för en högskola i länet. medhögskoleutbildning i , och är fullt möjlig, och högskoleutbildningtill har en klart stimulerande verkan på andra Prot. 1985/86:150 satsningar. Regionalpolitiken, m. m. Med denna långt ifrån fullständiga översikthar jag velat peka på några långsiktiga utvecklingslinjer som bl. a. BertilMåbrink tagit upp i sina motioner till årets riksdag. De är nödvändiga för attavvärja krisen i och . Det är viktigt att förbereda vad somskall göra verkan för morgondagen. De regionala problemen är långsiktiga ochdjupa till sin natur, och de måste bekämpas kontinuerligt och med strukturellaåtgärder, samordnade till en helhet. Jag vill nu övergå till att beröra en motion av BertilMåbrink angående . är förhindrad att själv delta idagens debatt. Den besvärliga situationen på arbetsmarknaden i länet är välkänd för ledamöter och för arbetsmarknadsutskottet. Tyvärr kan man inte påstå att problemen har minskat. Vivill hävda att de tvärtom ständigt förvärras. har redovisat vårprincipiella inställning till Norrlandslänens problem och också föreslagitkonkreta åtgärder för att vända utvecklingen. i Hallstahammarhar redovisat vpk:s förslag till åtgärder för Bergslagen, där bl. a. Sandvikenoch ingår. Jag har därför ingen anledning att upprepa dessa argument ochförslag. Helt klart är emellertid att de regionalpolitiska medelsom anslås till är otillräckliga. Det finns betydelsefullabasindustrier i länet: järn-, stål- och skogsindustrin. Dessa har genomförtkraftiga strukturrationaliseringar, som bl. a. inneburit betydande minskningarpå personalsidan. Hot om nedläggning och ytterligare personalminskning hängeröver vissa industrier, t. ex. massafabriken i . i Delsbovarslar 140 personer. Mekaniska Verkstad varslar 30 personer iSöderhamn. verkstäder i har varslat 69 personer. Ytterligarevarsel föreligger som skulle beröra hundratals jobb. I kommun finns en betydande industri, nämligenPlyfa i , Här finns en uppenbar risk för betydandepersonalinskränkningar och i värsta fall nedläggning. har kommit med en rapportangående industrisysselsättningen i landet. Man säger där att 90 000industriarbeten har försvunnit . Värst drabbade är trelän, och ett av dessa är . Siffran är troligen ännu högre om också år1985 räknas in. Var och en förstår att det inte räcker med de nu gällanderegionalpolitiska instrumenten. Skall kunna vända den snabbtnedåtgående trenden måste rejäla industripolitiska satsningar ske. Detta kangöras inom befintlig basindustri genom att man kraftigt höjer förädlingsgraden.Då måste också ges möjligheter inom den nya teknikindustrin.Gävle-Sandvikens högskola måste ges ordentliga utbildningsresurser för attkunna erbjuda en hög kompetens inom bl. a. den nya tekniken. Vidare måste det ske kraftiga satsningar inomtransportsektorn och den kollektiva trafiken. Det finns i verkstäder som har godkompetens inom transportsektorn. verkstäder och Ageve i är två exempel. 2 protokoll 1985/86:150 Regionalpolitiken, m. m. Tyvärrsäljs Ageve ut till privatkapitalet, vilket inte borde ske. Vi säger att man istället skall ge de befintliga statliga verkstäderna resurser för attmöjliggöra fortsatt forskning och utveckling av transportsektorn. Kärnkraften skall avvecklas. För det behövsalternativ. Ta initiativ till och förverkliga förslaget om import av naturgasfrån via öch fram till . Det är ett av de initiativ sombehöver tas. har också en betydande fiskerinäring. Varförinte låta den fisk som fångas av Gävleborgstrålare förädlas inom länet? Detstår inte i motsättning till utvecklingen av fiskeindustrin i . Som jag sagt är det helt oacceptabelt att strypaeller minska den offentliga sektorn. I stället borde denna ges möjligheter attexpandera ytterligare, vilket i sin tur också skulle få positiva effekter påindustrisidan och samhället i dess helhet. Det är bra att regeringen nu har gett resurser för attförverkliga byggandet även ny järnvägsbro och landsvägsbro i . Det gerarbete och hjälper till att minska den stora arbetslösheten iSöderhamn. Men det blir inga bestående arbeten. När det gäller i övrigt har BertilMåbrink i en motion framfört ett antal förslag som om de förverkligades skullege ett stort antal människor arbete. Men utskottet har dess värre inte visatnågot större intresse för konkreta förslag. Jag har här helt kort försökt att ocksäredogöra för situationen i och pekat på konkreta förslag tillåtgärder. I övrigt hänvisar jag till innehållet i motionerna A457 och A466 samtyrkar bifall till reservation 42. 17SVEN (): Vi hade en mycket lång och mycket intressantdebatt om regionalpolitik praktiskt taget i går, och det mesta i detsammanhanget kanske är uttömt . Jag konstaterar att tar uppmycket av det som vi diskuterade rörande praktiskt taget hela landet. har vi att behandla reservationerna 16 samt 56-62,och jag kommer, herr talman, att begränsa mig till två av de områden som därbehandlas, nämligen befolkningskoncentrationen i ochproblemen som rör . Låt mig börja med att konstatera när det gällerbefolkningskoncentrationen i att det också är utskottetsmening att kan komma att få stora problem medbostadsförsörjning, kommunikationer och annan samhällsservice om dennabefolkningskoncentration fortsätter. Denna uppfattning delas också av mångaStockholmspolitiker, inte minst av socialdemokraterna i , där förövrigt industriministern är ordförande. i har gjortuttalande om att det icke är önskvärt med en fortsatt befolkningskoncentrationtill . Arbetarrörelsen är således helt på det klara med attdenna befolkningskoncentration inte bör få fortsätta i den omfattning vihittills har fått uppleva den. Industriministern sade också i går i sittanförande att han var beredd att sätta in dämpande insatser om det skulle visasig nödvändigt. Det finns således inte några motsatta ståndpunkter i frågaom önskemålet att åstadkomma en balanserad regional befolkningsutveckling förstorstäderna i lika hög grad som för landet som helhet. Detta är också ettallmänt omfattat mål för regionalpolitiken i värt land. Utskottet anser därför inte att det är motiverat attföreslå att ta något initiativ i anledning av yrkandet i reservation57. Jag yrkar således avslag på reservation 57 och bifall till utskottetshemställan i denna del. När det sedan gäller , som har tagits upp ,har redan tidigare uppmärksammat de särskilda problem avseendebefolkningsutveckling och sysselsättning som sydöstra - och imycket hög grad - har haft att brottas med. Utskottet gjorde ett besök i i april månad.Det var ett mycket intressant besök, och vi kunde konstatera att haren rad problem på det regionalpolitiska området. Visserligen harsysselsättningen i ökat och arbetslösheten minskat, men trots det harman en betydande folkutflyttning. Vi har alltså i utskottet ansett att de avstatsmakterna tidigare gjorda prioriteringarna av sydöstra - och i höggrad -bör bestå. Detta har mycket kraftigt kommit till uttryck iutskottets skrivning. Till vill jag säga följande: Den skrivningsom vi har presterat i utskottsbetänkandet har tydligen accepterats även avLennart Alséns partivänner i utskottet, eftersom det inte föreligger någonreservation från på denna punkt. Av den anledningen ber jag att fåyrka avslag på reservationen och bifall till hemställan i utskottetsbetänkande. , herr talman, vill jag yrka avslag päreservationerna 16, 56, 57, 58, 59, 60, 61 och 62 och bifall till utskottetshemställan i dessa delar. Dessutom, herr talman, vill jag yrka bifall tillhemställan i näringsutskottets betänkande 30 avseende regional inriktning avlöntagarfondsstyrelsernas placeringar och avslag på reservationerna 1 och 2 idetta betänkande. Regionalpolitiken, m, m. 18LENNART () replik: , har intereserverat sig när det gäller , utan vi har godtagitutskottsmajoritetens skrivning. Men utskottet hänvisar också till 1982 årsbeslut som innebar att man skall prioritera vid statligutlokalisering. Det låter ju bra och är ett bra uttalande. Men det sker juingenting. Det jag närmast yttrade mig om i mitt anförande var att ord måsteföljas av handling. , som jag haft nöjet att hälsa välkommen tillBlekinge, fick då själv se hur det står till där, är kanske ett av delän i landet som har den största bundenheten till statlig sysselsättning. Underhela den utlokaliseringsvåg som drabbade andra delar av landet fick Blekingeinte något. Jag vill fråga om han inte själv anser att det nu ärdags. Man får ta till ganska hårda tag när man skall övergå från vackra ordtill handling och lokalisera statlig verksamhet till . Sedan tog också upp något som stär iutskottsbetänkandet: "Över huvud taget förutsätter utskottet attlänsmyndigheterna i sina strävanden att pä olika vägar förbättra situationen ilänet får ett verkningsfullt stöd av de resurser som centralt står tillberörda departements samt Regionalpolitiken, m. m. industriverketsoch andra myndigheters förfogande." Varför vill ni då inte i detta sammanhang vara med på ensatsning och en höjning av länsanslagen? 19 (vpk) replik: