prot · G909158 · 1985-12-31 00:00:00 — Därförblev också slutresultatet en utomordentligt tunn proposition, där det inte pånågot sätt har gjorts försök att hantera de verkliga problemen. A rbetsmarknadsver-kets ans varsområde Detvore intressant att stanna upp vid denna fråga ett tag. En förklaring är naturligtvis den som samhiillsvetarenRothstein ger i en doktorsavhandling, nämligen alt arbetsmarknadsverket är delenda verk som till fullo är uppbyggt efter kaderprincipen. Vad är däkaderprincipen för någonting? Jo, den irmebär en organisation som rekryterasutifrån kriterier som huvudmannen - i det här fallet den socialdemokratiskaregeringen och det socialdemokratiska partiet - bedömer vara effektiva för attdet egna partiets politik skall fä största möjliga genomslag i praktiken. I klartext, herr talman, betyder detta, orn man nu tror påvad Rothsleiii kommer fram till, att arbetsmarknadsverkets personal harrekryterats utifrån sådana principer, vilket då skulle innebära att verket ärfyllt med människor med samma värderingar som det socialdemokratiska partiethar. Det behöver i och för sig inte vara något fel i detta - absolut inte. Detar fråga orn högst förträffliga människor. Jag har träffat många av dem underårens lopp då jag sysslat med arbetsmarknadspolitik. Men generellt blir detfel, därför att de som jobbar inom denna organisation inte erbjuds sammamöjligheter som andra att de facto utveckla sina speciella utförsgåvor, att defacto göra bästa möjliga insats utifrån sina individuella förutsättningar ochatt de fiiclo förutsättningslöst påverka verksamheten. En annan princip, herr talman, sorn är betecknande för enkaderorganisation, är att den är utomordentligt centralstyrd. Det har AMSalltid varit. Också det har bidragit till att ge arbetsmarknadsverket denprofil som verket häri dag. Det förklarar även varför del är så svårt att fä sepå AMS och varför den nya socialdemokratiska regeringen konsekvent, snabbt ocheffektivt tog ifrån den parlamentariska kommittén dess möjligheteratt arbeta.Detta iir en öm tå. AMS är i sin nuvarande organisation någonting som miisiebevaras, därför att AMS annars inte kommer att kunna bedriva socialdemokratiskarbetsmarknadspolitik med det hundraprocentiga genomslag som socialdemokraternaönskar. Ingen annan än en borgerlig majoritet kan förändra AMS igrunden. Det sker, och har skett under , ett s. k.förändringsarbete - vilket jag berörde alldeles - som sattes i gång vidsidan av och bakom ryggen på kommittén. Det är utomordentligt bra att någontingtill slut händer. Det finns mycket att göra. Det hade varit bra om AMS-kornmittén hade fält en chansalt verkligen hantera problemen och t. ex. gjort en attitydundersökning blandverkets kunder, nämligen arbetssökande och arbetsgivare, om hur de ser päverkets verksamhet. Hade så skett, hade kommittén, arbetsmarknadsdepartementetstjänstemän och ansvarig minister fått en helt annan grund att skriva från. fått en chans alt hantera de verkliga problemen, inte bara deuppfattade. Då hade vi haft ett bättre beslutsunderlag, vilket hade varittill fördel för de människor ute på marknaden som är beroende av vadarbetsmarknadsverket utför och även för våra möjligheter att bedriva en effektivarbetsmarknadspolitik. Det hade framför allt varit bra för alla de tusentalsmänniskor som arbetar inom verket och sorn på det sättet hade erbjudits andraoch bättre förutsättningar att göra ett ännu bättre jobb. Hur kan jag påstå detta, herr talman? Jo, nu har vi fåttom inte en fullständig sä i alla fall en del av en sådan attitydundersökningsom ledamöter avAMS-kornrniltén ville göra men inte fick göra. Det är en SIFO- Prot.1985/86:158 undersökning om arbetsförmedlingens effektivitet, utförd på uppdragav . Det är en undersökning som delinte går att skoja bort eller vifta bort. Man kan inte påslå att den iir ovetenskaplig,eller vad man nu kan tänka sig att såga för att slippa att ta ställning tilldess innehåll. Undersökningen är omfattande och genomförd med en metod sorn hög trovärdighet. Fakta i denna undersökning tecknar en annan bild än densom en aldrig så anrbitiös AMS-ledning faktiskt försökt prägla i den svenskaopinionen . Undersökningen visar att arbetsförmedlingen,som är den väsentligaste delen av arbetsmarknadspolitiken, faktiskt bara harkontakt med en utomordentligt begränsad del a\ arbetsmarknaden, ungefär 20 %av den del av arbetsmarknaden som fiiktiskl rör sig ärligen. Detta är en skrämmande lag siffra, rnen det är värre iinså. Den del av arbetsmarknaden där arbetsmarknadsverket och arbetsförmedlingenhar en god kontakt gäller förmedling av s. k. okvalificerade arbetstillfällen. Vad innebiir detta, herr talman? Det innebiiratt det verksorn fått monopol på att förmedla arbete och dit 100 9r av alla lediga arbetenskall anmälas, del verket klarar rned nuvarande organisation och dess låsningarinte av att serva mer än 20 9r av arbetsmarknaden. Som alla förslår är detta ett alldeles orimligtförhållande. Det borde stånirna socialdemokraterna i kammaren till eftertankenär de rnot den bakgrunden lar del av de förslag till förändringar inomarbetsmarknadsverket som regeringen i sin proposition förelagt . Eftersom vi har dåligt rned tid tänker jaginte orda mer om detta. Jag har tagit upp den sak,jag anser vara den absolutviktigaste i detta betänkande och den absolut viktigaste förarbetsmarknadsverkels framlid. Som jag sade inledningsvis, herr talman: Det finnsverkliga och uppfattade problem. Jag tror det vore bra om kammarenssocialdemokrater, också med en hälsning till departementet, när det gäller arbetsmarknadsverketsorganisation, effektivitet och framför allt framtid ägnade sig litet mer ät deverkliga problemen och slutade att ägna sig åt de uppfattade. Jag yrkar bifall till de reservationer iarbetsmarknadsutskottets betänkande 14 som är underskrivna av oss moderater. Införde närvarandekammarledamöterna vill jag nu redovisa att anslag om kvällssammanträde har uppsatts. 68CHARLOTTE (): Det finns en ganska bred uppslutning kringtrygghetsfrågorna i det betänkande som vi nu behandlar. Från sidahar vi dock tre reservationer. Med hänvisning till tidsschemat vill jag härkort kommentera dem. Först gäller det arbetsförmedlingens organisation. Vi i har väldigt svårt att fatta socialdemokraternasstarka motstånd mot att pröva olika former av arbetsförmedling som ettalternativ och komplement till den offentliga förmedlingen. Prot.1985/86:158 2junil986 och detvill jag stryka under-är den vanliga arbetsförmedlingen grunden för förmedlingav jobb, och det är också den som skall ha ansvaret för de stödåtgärder somvidtas. Men det borde väl ändå vara en fördel att få rner tid föraktivt förmedlingsarbete om en del arbetsuppgifter kunde föras över på förmedlingarsom var knutna till olika yrkesområden, t. ex. inom kulturen. Den offentligaarbetsförmedlingen skall vara en förmedling för alla, också . Allalediga platser för extern rekrytering skall redovisas dit. För detta krävs bl.a. naturligtvis en god teknisk utrustning. Jag har bara varit med i utskottsarbetet ett är, rnenunder har jag varit ute och tittat på några förmedlingar och sett attdet verkligen finns sådan god utrustning på många håll. Arbetsförmedlingarnas service skall vara kostnadsfri. Viaccepterar däremot att man, som i propositionen föreslås, för vissa tjänster,som inte kan anses vara av arbetsförmedlingskaraktär, kan ta ut avgifter. Detär naturligtvis svårt att avgöra vad som skall kunna avgiftsbeläggas. Här kanuppstå gränsdragningsproblem. tycker det är rimligt att det skallgälla tjänster typ hotellbokning eller kontraktsskrivning. Men vi n-renar ilikhet med regeringen att detta självklart skall vara en försöksverksamhet ochatt den skall utvärderas. Vi har motionerat om en sådan utvärdering och om attden skall delges . Vi har fått instämmande frän utskottets sida ochser fram emot den utvärderingen. Qm det behövs enskilda förmedlingar är detviktigt att sådana finns. Därför behövs en översyn av arbetsförmedlingslagen.Denna översyn skall ha som målsättning att mer än en form av arbetsförmedlingskall tillåtas-precis som reservanterna i föreslog. Jag yrkarbifall till reservation 3. Det finns en grupp som har svårt att få hjälp av AMS ellerav eventuella nyinrättade lokala kulturarbetsförmedlingar, nämligen svenskasångare och instrumentalister som vill ha internationella engagemang. Det finnsvisserligen några sådana förmedlingar som drivs i form av tidsbegränsadeförsök av AMS. Men det behövs fler. Inte ens en aldrig sä kunnig agent kanklara av att representera hur många artister som helst. Vi hoppas ju på ettlyft på den internationella marknaden för våra svenska stjärnor. Det finns däall anledning att låta dessa förmedlingar få driva sin verksamhet utanpekpinnar och onödiga restriktioner. Jag yrkar bifall till reservation 9. Jag vill även yrka bifall till reservation 17, sorn BengtWittbom redan har talat för. Denna reservation bygger bl. a. på folkpartietsställningstagande i . Vi är inte nöjda med de förändringar avarbetsmarknadsverket som regeringen nu har föreslagit, utan vi vill liksommoderaterna och centerpartisterna ha en förutsättningslös utredning om och effektiviteten beträffande de marknadspolitiska medlen. Kommittén fick uppdraget av den dåvarandearbetsn-rarknadsministern men fråntogs senare detta uppdrag. Beträffande AMS-styrelsens sammansättning är detvärdefullt att notera att utskottets majoritet tillstyrker motion493. där vi talar för att styrelsens sammansättning skall avspeglatrepartsamverkan mellan staten, arbetstagare och arbetsgivarorganisationer. Ifråga om vårt yrkande orn att en jämnare könsfördelning skall tillgodoses vid tillsättandet av AMS- Prot.1985/86:158 styrelsen säger utskottsmajoriteten att man utgår från att dettanoga bevakas iregeringskansliet utan några särskilda skrivelser frän sida. .11 f 'C- .. =j . Ä 1 " = -I Arbetsmarknadsver- reserveraross inte nu till torman tor ett sådant påpekande, men var sa säkra = ..1 .. r..,- c ' A»jc . 1 .. kets ansvarsområde pa att VI kommer att följa frågan omAMS-styrelsens sammansättning. Jag yrkaralltså bifall till reservationerna 3, 9 och 17 och i övrigt till 69 i (c); I reservation 3 begär ochfolkpartiet en översyn av arbetsförmedlingslagen syftande till att det skallvara möjligt att bedriva olika former av arbetsförmedling sorn alternativ ochkomplement till den offentliga arbetsförmedlingen. Jag yrkar bifall tillreservation 3. Reservationerna 2, 14 och 15 behandlar styrelserna förarbetsförmedlingsnämnderna, AMS och länsarbetsnämnden. anser principellt att korporativtsammansatta styrelser inte skall förekomma. bedriver enomfattande verksamhet som kostar samhället mångmiljardbelopp. Då är del ocksårimligt att styrelserna far en bred parlamentarisk sammansättning som gerpartierna insyn och möjlighet att påverka besluten. Tillvaratagandet avpartiernas kunskap samt information till parterna kan i stället på ett fullgottsätt i beredningsorgan. I det korta perspektivet föreslär attparitet skall råda mellan partierna i styrelserna. Jag yrkar bifall tillreservationerna 2. 14 och 15. I reservation 8 yrkar på attarbetsförmedlingsmonopolel på kulturområdet skall avskaffas. Jagyrkar bifall till reservation 8. I reservation 11 yrkar på att lagen omallmän platsanmälan skall ändras så att arbeten som omfattar mindre än en månadej behöver anmälas till arbetsförmedlingen. En sådan ändring minskar byråkratioch krångel. Jag yrkar bifall till reservation 11. 1 reservation 12 framhåller fördelarna avatt kommunerna får ett enhetligt ansvar för ungdomarnas utbildning ochyrkespraktik upp till . Jag yrkar bifall till reservation 12. Jag yrkar också bifall till reservation 17, som tidigaretalare redan har berört i sina anföranden. Slutligen föreslårcenterpartiet i reservation 18 fortsatt minskning av personal vid AMS kanslioch vid länsarbetsnämnderna. Frigjorda resurser bör tillföras den direktaarbetsförmedlingen. Jag yrkar bifall till reservation 18. 70KARL-ERIK (vpk): I arbetsmarknadsutskottets betänkande 14finns en reservation från vpk:s sida, och det är den jag kommer att beröra. står det arbetgivaren fritt att avgöra vem som skallanställas. eller arbetsförmedlare har något som helstinflytande över vem som skall anställas. Det är nu hög tid att man ändrar pädetta förfarande. De som drabbas av att arbetsförmedlingen och facketinte har något inflytande när det gäller att påverka företagens anställningarär ungdomen. Prot.1985/86:158 kvinnorna, de handikappade och de iildre. Det iir de niestutsatta i samhiillet Man kan säga att dessa grupper på sa vis drabbas dubbelt. A rhetsmark nåds verkets ansvarsområde Släpper man efter på arbetsförmedlingens roll kommerutsorteringen av människor att öka. Sorn det ser ut nu har vi i arbetslivet enuppdelning i A-. B- och C-lag. Det gör att redan svaga grupper står utanför denordirrarie arbetsmarknaden. En obligatorisk arbetsförmedling skulle göra det lättareför ungdomar, kvinnor och handikappade att komma in på flera yrkesområden.Siirskilt i tider av stor arbetslöshet haren sådan reform betydelse. Om allaledigförkla-rade arbeten obligatoriskt förmedlas av arbetsförmedlingen kommerjärnlikhets- och solidaritetsaspekterna att kunna stärkas och utslagning ochhänsynslös utsortering av människor från arbetslivet att motverkas. Utskottetstalesman måste hålla med om att det inte går att önska bort den orättvisa somdrabbar dessa grupper. Del hjälper inte att bara förstärka arbetsförmedlingarna,utan de måste få de styrmedel som vi från vpk:s sida föreslår. Med det sagda, herr talman, yrkar jag bifiill tillreservation 6. 71LAHJA EXNER (s): I arbetsmarknadsutskottets betänkande1985/86:14 behandlas proposition nr .138 orn arbetsmarknadsverketsansvarsområde, fem motioner som har väckts med anledning av propositionen ochytterligare ett antal motioner från allmänna motionstiden i är. 1 ärendet haryttranden avgivits av kultur- och utbildningsutskotten. Proposition nr 138 bygger på förslag av AMS orn nyorganisation för arbetsförmedlingen och i övrigt på den s. k. AMS-kommitténsslutbetänkande. Kommittén har arbetat under . Slulbetänkandethar varit föremål för ett omfattande remissarbete, och det är bara att beklagaall ärendet behandlas av av svår tidsnöd. Arbetsförmedlingen har genomgått enomfattande utveckling, som beskrivs utförligt i proposition nr 138.Arbetsmarknadsutskottet, och förhoppningsvis hela , har haftmöjlighet att ta del av resultaten av personalens och ledningensförändringsarbete, som inte har låtit vänta på sig. Till skillnad från vad somär fallet i många andra länder är vår arbetsförmedling inte som en närmastpassiv sluss genom vilken platser och sökande passerar och i bästa fallförenas. Vår arbetsförmedling är det viktigaste självständiga instrumentetbland alla de åtgärder som ryms inom samlingsbegreppet arbetsmarknadspolitik. I detta betänkande tar ställning till en nyorganisation för arbetsförmedlingen, som innebär att den nuvarandedistriktsorganisationen slopas. I stället införs i huvudsak kommunanknutnaarbetsförmedlingsnämnder, som var och en i princip har ansvar förarbetsförmedlingen i sin kommun. Andra ledet i organisationsförändringen gällersjälva beslutsordningen. De nuvarande distriktsarbetsnämnderna-liksomarbetsförmedlarna - fattar beslut på det lokala planet med länsarbetsnämndernasorn överordnad instans. Den nuvarande ordningen har varit problematisk, eftersomdistriktsarbetsnämnderna inte har fogat över egna resurser. De har inte hellerhaft rätt att besluta i principiellt viktiga ärenden. Den nya ordningen innebäratt de nyaarbetsförmedlingsnämnderna skall inrättas som delegationer inomlänsarbetsnämnderna. De beslut de fattar blir därmed länsarbetsnämndernasbeslut. Förändringen bör enligt propositionen och utskottets förslag träda ikraft . Arbetsförmedlingsnämnderna får en sammansättning somkan variera från område till område, som skall avgöras efter samråd rned deberörda parterna och som skall ses som ett led i strävan att aktivera detlokala engagemanget i arbetsmarknadsfrågorna. Till avsnittet om arbetsförmedlingsnämnderna och derassammansättning föreligger tvä reservationer, från resp.centerpartiets representanter i utskottet. Jag yrkar avslag på dessareservationer och hänvisar till utskottets utförliga motiveringar ibetänkandet. Vidgade möjligheter till arbetsförmedling i alternativaformer har framförts i motioner av de borgerliga partierna.Senast i höstas avslogs sex motioner där man förespråkade ett mer generellttillåtande av avgiftsbelagd arbetsförmedling vid sidan av den kostnadsfriaoffentliga förmedlingen. Utskottet avstyrker i nu föreliggande betänkandemotionsyrkanden från de borgerliga partierna med krav på översyn avarbetsförmedlingslagen. Jag yrkar avslag på reservationerna 3 och 4. Reservation 5 från i utskottet innebär ocksåen upprepning av tidigare yrkanden och avvisas av mig med utskottetsmotivering. Även reservation 6 från vpk med krav på obligatoriskplatsförmedling är en gammal bekant. Utskottet avvisar motionsyrkandena ochreservationen med motiveringen att det naturligtvis inte skall varaarbetsgivaren ensam som bestämmer vem som skall anställas. Men utskottet kan inte acceptera ensidig tvångsförmedlingheller. De problem som har aktualiserats ytterligare en gång av vpk börangripas genom ett ökat inflytande över företagens personalpolitik inom deramar som medbestämmandelagen ger. Jag yrkar avslag på reservation 6. Regeringens förslag till omorganisation av den offentligakulturarbetsförmedlingen har resulterat i ett antal motioner och fyrareservationer, nr 7,8,9 och 10, som jag yrkar avslag på med utskottetsmotiveringar. majoritet har gjort samma bedömning avpropositionens förslag och motionerna som vi i arbetsmarknadsutskottet. Förmedlingen av korta och tillfälliga arbeten har ocksåberörts i propositionen och har föranlett ett yrkande från samtreservation nr 11 med innebörden att lagen om allmän platsanmälan bör omfattaendast arbeten med minst 30 dagars varaktighet. Utskottsmajoriteten avvisar detta yrkande och anser attdet inte kan riktas invändningar mot arbetsmarknadsministerns uttalanden tillförmån för intensifierade insatser från den offentliga förmedlingens sida ifråga om korttidsanställningarna. Vidgade insatser på detta förmedlingsområdekan vara till stor hjälp bl. a. för ungdomar i deras strävan att bli etableradepå arbetsmarknaden. Jag yrkaravslag på reservation 11. Ackvisition av platser för praktik och arbetslivskontakterberörs också i den nu aktuella propositionen och i betänkandet, med yttrandefrån utbildningsutskottet, som har varit vägledande för oss i arbetsmarknadsutskottetnär vi har behandlat denna fråga. Yrkandena i de motioner som har 6 protokoll 1985/86:158-159 Prot.1985/86:158 väckts med anledning av propositionen har fått en ordentligbelysning av de handläggande utskotten. Jag yrkar,rned utskottets motiveringar, därmed avslag päreservation 12. Propositionens förslag till sammansättning av AMS styrelsehar föranlett ett antal motioner med skiftande yrkanden. Detta har resulterat i ett tillkännagivande tillregeringen, där utskottet ytterligare understryker att regeringen bör hamöjlighet att lata styrelsens sammansättning avspegla den trepartssarnverkansorn råder inom arbetsmarknadspolitiken mellan staten samt arbetstagarnas ocharbetsgivarnas organisationer. Motionsyrkanden från och hardock föranlett fyra reservationer från de motionerande partierna. Jag yrkaravslag på dessa med utskottets utförliga motiveringar. Det gällerreservationerna 13, 14, 15 och 16. I reservationerna 17 och 18 ställer de borgerligapartierna redan krav på en ny utredning om arbetsmarknadsverket ocharbetsmarknadspolitiken. framför i den sistnämnda reservationendessutom krav på fortsatt decentralisering av arbetsmarknadsverket. Som utskottets majoritet har anfört i sitt utlåtande överde behandlade niotionerna pågår del en intensiv och successiv förnyelse av delarbetsrnarknadspolitiska åtgärdssysternet och av arbetsmarknadsverkets yttreoch inre organisation. Detta är en naturlig följd av att det gälleratt möta nya eller förändrade krav efter skiftningarna på arbetsmarknaden. Omorganisationen av arbetsmarknadsutbildningen och handikappkommitténsarbete är exentpel på nödvändigt förnyelsearbete när det gäller att möta dennya tidens krav med nya lösningar. Omorganisationen av ochdecentraliseringen av ca 200 tjänster är en naturlig följd av strävan att görahela verket mera kundorienterat och placera de arbetssökande och tillgängligaarbeten i centrum. Liknande onrorganisation skall framgent ske avlänsarbetsnämndernas kanslier, och vi kommer att erhålla erfarenheter av bådaomorganisationerna. Först därefter kan ytterligare resursöverföringar från decentrala funktionerna bedömas. Jag yrkar alltså avslag på reservationerna 17 och 18 ochbifall till utskottets hemställan i dess helhet. 72 (): Jag förstår att håller sig tillbetänkandets bokstavliga fomuleringar. Förklaringen är naturligtvis att manfrån socialdemokratisk sida inte klarar av att, mot bakgrund av de nya faktasom finns och som borde ha varit tillgängliga för men somregeringen och socialdemokraterna undanhöll, föra ett resonemang om hur AMS fungerar. säger att organisationen inom AMS måsteutvecklas, så att den kan möta den nya tidens krav med nya lösningar. Fakta är följande, : AMS organisation har faktiskt ännu inte, beroende på monopolet, centralstyrningen och kaderinriktningen, hunnit ifatt historien. Det ser vi i det förhållandet att AMS servar en begränsad del av '- arbetsmarknaden. Jag vill ställa en fråga till : Hur kan LahjaExner och övriga socialdemokrater sitta i lugn och ro här i ochfaktiskt konstatera att ni fortsätter att förespråka monopolet faslän ni vetatt denna monopolmyndighet bara klarar av att serva en begränsad del avarbetsmarknaden? Hur kan ni acceptera det förhållandet att fler och flermänniskor på grund av nuvarande regler tvingas in i arbetsförmedlingens vård,när ni vet att möjligheterna för dessa människor, särskilt för ungdomarna,kommer att minska i stället för att öka? Det gäller t. ex. ungdomslagen. Reservation 17, där vi ställer krav på en ny utredning ömarbetsmarknadsverket och arbetsmarknadspolitiken, har aktualitet. Det kornmerden att ha ända till den dag då vi har en effektiv , som kanföra en effektiv arbetsmarknadspolitik. Det får vi den dag då vi har enmajoritet i denna kammare som faktiskt är beredd att diskutera de verkligaproblemen i stället för att blunda, som den nuvarande socialdemokratiskariksdagsgruppen gör. 1985/86:158 2junil986 73 (): Vi kan konstatera att socialdemokraterna ochLahja Exner håller fast vid sitt envetna motstånd mot enskildaarbetsförmedlingar, trots att det verkligen finns ett behov av sådana och trotsatt många tagit upp den ' frågan tidigare - så också vi här . Enskildaarbetsförmedlingar skulle föra med sig att den offentliga arbetsförmedlingenskulle få mer tid till de viktiga uppgifter den har. Vi tycker det ärbeklagligt att socialdemokraterna inte vill lätta litet på monopolet i det häravseendet. gjorde en mycket genomträngande analys avfrågorna kring styrelserna och deras sammansättning. Jag saknade i den någonkommentar till vad vi i särskilt har hävdat, nämligen att det ärviktigt att man där får en bättre representation med avseende på jämställdhetenså att fler kvinnor representeras i styrelserna. Det skulle vara bra om LahjaExner kunde kommentera det uttalande som utskottet faktiskt har varit överensom, eftersom ett sådant uttalande enligt min mening förpliktar. 74 (vpk): sätter sin lit tillmedbestämmandelagen. Men på vilket sätt har den hjälpt ungdomar, kvinnor ochhandikappade att få anställning? Om man tror att medbestämmandelagen har någoninverkan är man inte medveten om hur företagen anställer personal. Det sker i stor utsträckning på rekommendationer. Det har trots allt satsats på arbetsförmedlingenunder , och äldre och handikappade har prioriterats, eftersomdet varit svårigheter att placera dessa kategorier på lediga arbeten. Eller ärman inte medveten om att den satsningen inte har lyckats och medfört de förbättringarsom förutsattes?