prot · G90932 · 1985-12-31 00:00:00 — Där refereras till ett tidigareuttalande från utbildningsutskottet, där vi sade: "Utskottet vill inte pådet sätt som föreslås i motionerna medverka till att det vid sidan av detallmänna skolväsendet växer fram ett stort antal fristående skolor medstatsbidrag, vilket skulle kunna innebära att de grundläggande principerna iskolväsendets uppbyggnad förändras." Med dessa två citat tycker jag att jag egentligen sagt vadsom behöver sägas just nu i debatten om fristående skolor och i frågan om densammanhåHna värde. Slutligen en kommentar till ett påstående som moderaternagör. De säger att skolan "försummat sin främsta uppgift:att förmedla kunskaper och färdigheter". Det är en mycket allvarligbeskyllning. Vem riktas den mot? Vad är det skolledare och lärare har gjortunder , när de har försummat sin främsta uppgift? Jagmenar att den grundskola vi har i vårt land är värd ett högre betyg än det sommoderaterna delar ut. De lärare och skolledare som arbetar i ärvärda vår uppskattning. De arbetar ibland under ganska pressande förhållanden.Många av problemen i beror på förhållanden utanför skolan. Det ärnaturHgtvis inte rimligt att begära att skolan skall klara alla problem. Menjag tycker att det ändå måste slås fast att det i allmänhet utförs ettambitiöst och framgångsrikt arbete i den svenska . Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Anf, 127YLVA () replik: tog upp frågan om denförlängda skoltiden. Om vi börjar skolan , skall vi dåfortsätta , också om det kostar mera? Man bör hålla i minnet att vi har förslag om enutbyggd barnomsorg, I den propositionen finns också en rad uppdrag tillsocialstyrelsen att utarbeta ett pedagogiskt program, något som faktisktföregriper förskola-skolakommitténs remissrunda. Detta apropå vad man tidigaresagt här om att awakta remissrundor och övriga beredningar. Vi skall inte heller glömma bort de elever som i dagslutar årskurs 9 och inte går vidare till fortsatt utbildning. Dessa elever harvi i uppföljningsansvaret, och det kostar. Det är enganska stor pott pengar som skall fördelas till elevernas bästa, och skall mandå inte ställa frågan: Har inte eleverna bättre nytta av en utbildning somsiktar in sig på de grundläggande kunskaperna och färdigheterna? Så blir det juom man lägger de pengarna på ett extra år i . Samverkan tog också upp. Som vi harskrivit i den här reservationen - och även tidigare - är vi positiva till ensamverkan över Men viskall komma ihåg att det är fråga om elever som befinner sig på ettgrundläggande stadium av sin utbildning, och där får inte samverkan överämnesgränserna drivas så långt att gränserna suddas ut. Det är inte till gagnför elevernas kunskapsinhämtande. Vihar velat göra denna klara markering eftersom det har kommit flera signaler omtvång från , och detta med regeringens goda minne. Därför harvi ansett det angeläget att klart säga ifrån att ämnesgränserna intefullständigt får suddas ut. Jag återkommer till fråganom den likvärdiga utbildningen. Anf.128 PAR () replik: Anledningen till att jag fann det nödvändigt att begära replik varframför allt sätt att citera ur betänkandet när det gäller defristående skolorna. Man skulle möjHgen kunna få det intrycket attutskottsmajoriteten ser kravet på en viss enhetlighet i skolsystemet som etthinder för en generös behandling av ansökan om statsbidrag till friståendeskolor. Det är i och för sig en absurd tanke. Det är något eller några tiotalskolor över hela landet som är aktuella. Att det på något sätt skulle ändrakaraktären på vårt skolsystem om vi släpper fram ett antal skolor medalternativ pedagogik på oKka håll i landet är naturligtvis orimligt. OmGeorg uttalande innebär att socialdemokraterna har den inställningenatt man måste vara restriktiv när det gäller att bevilja bidrag till friståendeskolor för att inte rubba enhetligheten, vill jag gärna säga att då finns detuppenbarligen en åsiktsskillnad mellan socialdemokraterna och på dennapunkt. Vi ser inte de fristående skolorna som ett hot mot vårt skolsystem utansom ett komplement. Bedömningen skall göras utifrån de riktlinjer som riksdagenenades om när vi tog propositionen. Jagvill också gärna markera att vår uppfattning - och den tycker jag klart framgårav betänkandet - är att undervisningen skall bedrivas på ett sådant sätt attämnesgränserna finns kvar. Det innebär å andra sidan också att det ligger ettstort värde i att man, där så är lämpligt, också undervisar ämnesövergripande.Men jag uppfattar det så att utskottet klart har markerat i sina skrivningaratt ämnenas identitet skall bibehållas också . Får jag notera att intehade några synpunkter på centerreservationen om djurdissektioner. Och jagförstår att det inte är lätt att här i kammaren försvara ett system som kanleda till att elever tvingas delta i den typen av utbildningsmoment trots attde kanske har etiska motiv för att inte delta. 129 () replik: Jag skall ta upp några av de frågor som var inne på.Låt mig börja med blockbetygen. Detexempel som tog handlade om skogsdöden, och så talade han omatt den berör många ämnen - kemi, geografi och biologi, bl, a. Men, GeorgAndersson, det är ju ämnen som är hämtade ur oHka block. Kemi och biologi hörtill NO-blocket, och geografi hör till SO-blocket, Då är det ju samverkan överblockgränserna, och då kan det ju inte vara fråga om att man skulle sätta någotenhetligt betyg för de tre ämnena tillsammans. Nej, vår uppfattning äratt man skall känna delarna, dvs, de olika ämnena Grundskolefrågor m. m. vart försig, för att man också skall förstå sammanhanget. var också inne på att vi i vår reservation5 skulle ha skrivit någonting om att vi var emot undervisning i arbetslag. Menså står det faktiskt inte i reservationen. Vad vi talar om är det förhållandetatt man på många skolor, för att få en enhetiig undervisning inom ett block,har satt en lärare att undervisa i alla ämnena i blocket, även om vederbörandelärare inte varit kompetent att undervisa i alla fyra ämnena. Det menar vi harvarit fel. Det rätta är naturligtvis att lärarna skall vara kompetenta ocharbeta i arbetslag. Det kan inte vara förbjudet för oss heller, GeorgAndersson, att ha en mening om hur undervisningen skall vara organiserad. läste upp ett långt citat ur betänkandet. Jag hinner väl inte ta uppså mycket av det, men jag vill läsa upp första meningen: "Att stärkademokratin och skapa ökad jämHkhet i samhället är grundläggande för det svenskaskolväsendet." Varför ökad jämlikhet - varför inte jämHkhet? Det är en jämlik skola vr moderater vill skapa genom denorganisation som vi anser att skolan skall ha. Det är en skola som är anpassadtill att elever faktiskt är olika och har rätt att vara det, utan att någonenda skall framstå som mindre värd, mindre jämlik, än någon annan. 130GEORG () replik: Jag ber om överseende med att jag tar mig tidatt gå fram till talarstolen. Jag envisas med att göra det därför att jagtycker att diskussionen blir något mera personlig när man ser varandra iansiktet. Det kan vara ett inlägg i frågan om kammarens debattformer. talar om att kostnaderna för den utbyggdabarnomsorgen kan kvittas mot kostnaderna för den tioåriga grundskola somfolkpartiet föreslår. Jag tror att den matematiken är väldigt dåligtunderbyggd. borde nog awakta remissvaren påförskola-skola-kommittén innan man drar den slutsatsen. Sedan förstod jag inte resonemanget om att kostnader förungdomsplatser också skulle kunna överföras till , Minamatematikkunskaper säger mig att sex plus tio är lika med sju plus nio, dvs,att man går ut vid samma ålder enligt förslag som medden nuvarande ordningen. är positivt till ämnesövergripande arbetssätt.Det är bra. Men gör då inte betygsättningen till utgångspunkt för hur arbetetskall bedrivas! Arbetssättet må väl ändå vara riktgivande för betygsättningen. Grundläggande utbildning får inte bedrivas så att densuddar ut ämnesgränserna, har det sagts. Jag tror faktiskt att i de lägreårskurserna är det ännu mera motiverat med ämnesövergripande undervisning änvad det är högre upp. När man hör den här debatten framstår det som omriksdagsledamöterna vore drivna pedagoger aHihop. Jag känner en viss ödmjukhetinför den här typen av diskussion och tycker nog att vi skulle kunna överlämna litetmera ay den åt dem som sysslar med den pedagogiska forskningen ochutvecklingsarbetet. THl ; Vi har givit de fristående skolorna engenerös behandHng. Statsbidragsgivningen har skett generöst. Men jag tycker attdet ändå är viktigt att isådana här debatter hävda de ideologiska grunderna för den grundskola vi har.Vi får ju inte vara så slappa i denna ideologiska debatt att vi bara talar omgenerositet åt olika håll och glömmer vad som kan bli följden, om det svenskaskolsystemet utvecklas till ett parallellskolesystem. Det vore olyckligt. Anf.131 () replik; När jag tog upp kostnadsfrågan med nämnde jag inte baraden utbyggda barnomsorgen. Jag menar att det finns en lång rad samverkandefaktorer i det här fallet. Där finns den utbyggda barnomsorgen, men där finnsockså det uppföljningsansvar för eleverna som vi har . Visserligenkommer eleverna ut i samma ålder, men om vi tittar på vilka elever som i dagomfattas av uppföljningsansvaret ser vi, att det ofta är elever med bristandegrundskoleutbildning, med halva betyg och utan betyg i somhga ämnen. Jag trornämligen att elever som har fått en mer gedigen grundutbHdning har mindre behovav särskilda åtgärder och att detta kan samverka. Det är alltså inte nödvändigtmed ökade kostnader för en tidigare skolstart. Jagvill också när det gäller den likvärdiga utbildningen hänvisa till det avsnittsom tog upp, nämligen om målen. Där står att en likvärdigutbildning skall ge bred grundutbildning, ge Hka möjligheter till fortsattutbildning och förbereda eleverna för aktiv samhällsverksamhet. Inteär det väl så, att andra pedagogiska modeller skulle göra avsteg från de härmålen eller att det bara skulle gå att välja en enda väg för att nå målen? Föross är det självklart att man kan välja olika vägar att nå målet, och det ärdärför vi menar att grundutbildningen kan se olika ut både inom och utom detallmänna skolsystemet. Då är det också självklart méd en generös inställningtill de fristående skolorna, antingen därför att man där har tagit ställningför vissa pedagogiska alternativ eller därför att föräldrarna vill påverka sinabarns utbildning i större omfattning än vad de kan göra i det allmännaskolväsendet. 132 ()replik: När det gäller grunden att vi skall ha ett allmänt skolsystem som kanerbjuda likvärdiga utbildningsmöjligheter åt alla, oavsett ekonomiskaförutsättningar och oavsett var man bor i landet, är vi naturligtvis helteniga. Det innebär också att vi skulle ha svårt att tänka oss något slagsamerikanskt skolsystem, som dominerades av olika typer av privata skolor, eHerens ett danskt system, där man hade i stort sett en skola för varje ideologiskriktning eller varje samhällsgrupp. Vadsom gör mig litet orolig är emellertid att drar fram det storaideologiska perspektivet i samband med den friskoledebatt vi har anledning attföra i och mot bakgrund av de ansökningar om statsbidrag tillfristående skolor som regeringen har att pröva . Jag tycker att det är enganska orimlig tanke att förekomsten av ett antal skolor som står förpedagogiskt alternativ skulle vara ett hot mot den enhetiighet i skolsystemetsom vi naturHgtvis bör ha som bas. Det är viktigt att vi ser fristående skolormed alternativ pedagogik snarare som ett värdefullt komplement till vårtskolsystem än som ett hot mot några ideologiska grundvalar. Jag tycker att detär värdefullt att få det klarlagt att inte heller socialdemokraterna har någonannan uppfattning på den punkten. Anf.133 () replik: Jag vill också ta upp frågan om fristående skolor. sin rädsla för att det skulle bli för många av sådana skolor. Jagställer mig frågande till det synsättet. Varför inte ett stort antal friståendeskolor? Är de inte av värde för mångfalden i skolväsendet, vid sidan av attföräldrarna har rätten att välja skola för sina barn enligt de konventioner somvi i har strukit under? JagstäHde en fråga till utskottsmajoritetens företrädare i mitt inledningsanförandeom möjligheter för elever att komplettera sina betyg och även få det nyabetyget tillgodoräknat när man söker till vidareutbHdning. Jag frågade: Tyckerverkligen utskottsmajoritetens företrädare att de bestämmelser som gällergagnar de elever som får lust att förbättra sina betyg? Anf.134 () replik: Jag hann inte med någon kommentar tHl i mitt förrareplikinlägg. Jag konstaterar att talar, så som iblandmoderaterna gör, med nästan darr på stämman om värnet om de svaga grupperna ochatt fristående skolor skulle vara ett specieHt instrument för detta, BirgittaRydle talade också om demokrati och jämlikhet. När jag hör de här resonemangenfrån moderata skolpolitiker får jag ett intryck av att rösten är menhänderna är Esaus. Ord och gärning stämmer inte riktigt överens. BirgittaRydle kommer tillbaka till frågan om fristående skolor och menar att det inteär oroväckande om det blir ett stort antal. Jag frågar mig: Hur stort antal? Ärdet ett parallellskolsystem som företräder? TillPär vill jag säga att det inte finns anledning för centerpartisteroch socialdemokrater att föra en så het diskussion i den här frågan. Men om PärGranstedt inte har märkt vilka ambitioner har när det gäller attutveckla ett skolsystem vid sidan av och därmed slå sönder densvenska , då tycker jag att närmare skall granska denskolpolitiska debatt som förts . Vi får inte varaaningslösa när vi diskuterar skolpolitik. Liksom beträffande all annan politikgäller det att vara uppmärksam på tendenserna och försöka se till hur deförhåller sig till grundläggande värderingar. Det tycker jag är viktigt. Slutligen till beträffande denuvarande bestämmelserna för komplettering av betyg. Jag menar att de ärtillfredsställande inom ramen för det nuvarande betygssystemet. Om vi ändrar pådet nuvarande betygssystemets grundläggande bestämmelser, som ändå har ettstort mått av relativitet i betygsättningen, kan man ha anledning att också sepå frågan hur bestämmelserna för att komplettera betyg skall se ut. Andrevice talmannen anmälde att , och att till protokoHet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterHgarerepliker. 135BJÖRN (vpk); Även om det vore frestande, skall jag intekommentera den debatt som har förts mellan och reservanterna idet här betänkandet. Det skulle vara frestande att få en fysiologisk utläggningav vissa påståenden som har gjorts i debatten. När sade;"Av hävd är vårt samlade vetande grupperat i ämnesstrukturer", tänktejag; Hur ser det ut i skallen där då? Men jag skall be att få tala om ett parandra saker som behandlas i betänkandet. I varje tid, i varje skeende i en människasliv finns alltid erfarenhet att hämta - dels för människan själv men dels ocksåför alla dem som omger människan. Erfarenheter och värden hämtas ur de känslorman upplever och de faktiska förhållanden som den miljö man lever i ger vidhanden. Detta innebär att skolans verksamhet i första hand måsteutgå från elevernas verklighet. Görs inte detta, kommer vattentäta skott attuppstå mellan den undervisning som bedrivs och möjligheten till konkretion ochkraft att förändra. Bildning och fostran kan alltså aldrig ske i skolanisolerat, ej heller inom strikta ämnesramar i skolan. Bildning och fostran ären livslång process, och eftersom man näppeligen kan gå i skola hela livet kanskolan bara spela en viss roll i denna livslånga daning. Grundvillkoren för ensådan roll måste ständigt diskuteras och tas fram i ljuset av de förändringarsom sker i samhället. I det betänkande vi nu behandlar har vi från vpk:s sidavia motioner pekat på två förhållanden som på ett mycket direkt sätt påverkarskolans möjlighet att för eleven spela en roll i bildningsprocessen. Den enafrågan handlar om hemuppgifter i . Det finns en rad bevekelsegmndersom gör det nödvändigt att uppmärksamma hemläxornas betydelse. Vi vet att familjeförhållanden förändras i ganska storomfattning . För många barn är det så att man inte har sammavårdnadshavare barn- och ungdomstiden igenom. Nya relationer måste knytas ochutvecklas med vuxna, på ett mycket kraftansträngande sätt. Då ärdet säkert inte alla gånger lätt att också ha kraft att lösa hemuppgifter påett tillfredsställande sätt - varifrån än de kraven ställs, uttalade ellerouttalat förutsatta. Vi vet att många elever har lång väg till skolan, ien del fall så lång väg att deras skolvecka inkl. restid klart överstiger en40-timmars arbetsvecka. Man kan fråga sig: Hur mycken ork och kraft finns detöver till hemläxor när man kommer hem efter så långa arbetsdagar? Vi vet att i då antalet invandrarelever är stortinnebär också detta att bestämda förutsättningar för att grunda skolarbetet påhemläxor har minskat. Vi vet att också den provhets elever utsätts för i skolanhar en direkt betydelse för hemuppgifternas omfattning. Omfattningen avhemläxor återspeglas direkt i mängden prov. Låt mig ta ett exempel. Jag har hämtat in uppgifter från högstadium iden värmländska kommunen . Enligt uppgift från ämnesföreståndarna hardär elever i årskurs 7 sammanlagt 19-21 olika prov i Grundskolefrågor m. m. Elever i årskurs 8 har mellan 21 och 24 olika prov i olika ämnen, ochelever i årskurs 9 har 24 ä 25 olika prov i olika ämnen bara . Uppgifterna talar för sig själva. Lägg därtill att dennakommun är en glesbygdskommun, och då kan man själv tänka sig vad det innebär iomfattning av en arbetsdag för dessa elever, Alla dessa verkliga förhållanden som jag nu har beskrivitgör det oerhört viktigt att skolan anpassar hemuppgifternas kvantitet ochkvalitet till elevernas reella villkor. En annan fråga som vi har velat peka på är villkoren förtrosfrihet i skolan. behandlar utskottet den här frågan på ett sådant sättatt jag inte skall ta kammarens tid i anspråk för den. Jag vill ändå betona,att i undervisningen i religionskunskap är respekten för människans egenvärdeoch okränkbarhet oerhört viktig att hålla i minnet, inte minst i tider dåantalet invandrarelever ökar i våra skolor. 136ELISABETH (): I utbildningsutskottets första betänkandeunder detta finns en moderat reservation, nr 8, angående vertikaltorganiserade skolenheter. Det har fallit på min lott att tala för dennareservation, och jag ber att redan nu få yrka bifall till densamma. Så tillreservationens innehåll. Jag har tidigare vid ett flertal tillfällen i dennakammare varit förespråkare för skolor med s, k, fullständig vertikalitet,vilket betyder att tolv årskurser går i samma skola och ofta i sammaskolbyggnad. Jag tar mig friheten att ta kammarens intresse - hoppas jag - ianspråk för att beskriva denna skolform. Vad kännetecknar en vertikal skola? En vertikal skola ären åldersintegre-rad skolform, där man vid s, k, fullständig vertikalitetfinner tolv årskurser, från den första i lågstadiet t, o, m, den tredjeårskursen i gymnasiet i samma skola och skolbyggnad, med de stora, socialaintegrations- och undervisningsfördelar som därmed kan vinnas. För undvikande av misstag, som man tyvärr alltför oftaträffar på, vill jag erinra om att det inte handlar om att den enskilde elevenskall ha möjlighet att ga alla tolv åren i samma skola, utan det är fråga omatt skapa förutsättningar för tolv årsklasser att samarbeta, att ge varandrakamratstöd, att göra positiva insatser för varandra, socialt ochundervisningsmässigt och kanske framför allt för yngre och osäkrare kamrater. Låt mig i ett par meningar konkretisera de fördelar med envertikal skola som de upplevs av både föräldrar, lärare och elever. Segregationen mellan olika åldrar minskar. Det blirnaturligt att lära sig ta hänsyn till de yngre, till dem som är mindre ochsvagare, att fungera som förebild. Att visa förtroende gentemot yngre kamraterskapar ansvarskänsla och sammanhållning. Risker för den tyvärr alltför vanligaoch allvarliga mobbningen minskar. De så ofta dokumenterade svårigheterna vidövergång till högre stadium underlättas. Kontakten med lärare som kan följa medända upp i gymnasiet skapar kontinuitet och trygghet, och därför blir ocksåstudiemiljön bättre, I den moderatareservationen framhålls det värde som det innebär ur nationelltperspektiv att erfarenheter från vertikal skolorganisation kan bibehållas. Avvecklingen av i och riksdagensavslående av att man skulle behålla gymnasiedelen i i medföratt vi håller på att förlora möjligheten att ta till vara dessa erfarenheter.Det borde vara tvärtom. Det borde övervägas vilka åtgärder som kan vidtas föratt underlätta såväl nybildande som bevarande av vertikala skolor. Bättreförutsättningar skulle skapas för större social förankring och trygghet iskolan. Vid en skoldebatt i TV fick en kvinnlig elev iHöglandsskolan följande fråga från en socialdemokratisk skolpolitiker ochmotståndare till den vertikala skolformen; Om du går i en så bra skola, vad skulle du då viljagöra för att kunna hjälpa alla dina sämre lottade kamrater t. ex. i det avsocial oro drabbade ? Flickanblev inte svaret skyldig. Hon svarade direkt utan att tveka; Jag skulle bygga en Höglandsskola, en vertikal skola,också till de elever som bor i . Vi moderater vill följa den flickans råd ochskapa förutsättningar för fler totalvertikala skolor i vårt land. I detta sammanhang-skulle jag vilja komma in på det somGeorg sade i sitt anförande om att den nya lärarutbildningenunderlättar samverkan i årskurserna 1-9. Ja, det har rätt i.Men det försvårar den vidare samverkan mellan årskurserna 1-9 och gymnasieklasserna.Därtill vill jag understryka att jag för övrigt anser att det beslutet skaparsämre förutsättningar för att man skall få bra lärare . Detta var enparentes. Varför, , är ni socialdemokrater sånegativa till att bidra till att några totalvertikala skolor får möjlighet attverka i ? Varför stryper ni steg för steg de skolor som är vertikala ochsom fortfarande finns kvar? Vi märker ju en klar handlingslinje frånsocialdemokratiskt håll. Tillsist vill jag ställa en fråga till folkpartietsföreträdare . Varför har inte instämt i den moderatareservationen? Jag har uppfattat det som att våra två partier här i Stockholmverkligen står eniga i denna fråga. Kan det vara så att har enannan åsikt här i än i fullmäktige? Grundskolefrågor m. m. 137GEORG () replik; Jag vill bara klart.säga ifrån att utskotteticke är negativt till vertikala skolformer. Det har vi gett uttryck åt vidskilda tillfällen, även i detta betänkande. Det gäller ocksåsocialdemokraterna. Vi tycker att det är bra med vertikala skolor. Med den nya lärarutbildningen underlättar vi vertikalaskolenheter i årskurserna 1-9. Det är ett viktigt framsteg. När det gäller gymnasieskolan har vi en kommunalskolplanering. gymnasieskolsystem måste i ett annat forum och inte här i . kan intebesluta i dessa frågor. Slutligen, herr talman, vill jag gottgöraen försummelse-jag vill yrka bifall till utskottets hemställan på alla punkter. Anf.138 () replik; Till vill jag säga att vi ingalunda är negativatill vertikala skolformer, utan vi instämmer i utskottets positiva skrivning ibetänkandet. Vi vill också peka på vår generösa inställning till att det skallfinnas fristående skolor med statsbidrag. Anf.139 () replik; Det är märkligt att höra säga att han är så positivtinställd till vertikala skolor. Det är ju inte första gången som vi står här ikammaren och diskuterar de skolorna. År , från till ,får vi färre vertikala skolor, men det är inte vi moderater som har bidragittill den minskningen. Det måste vara majoriteten! Och även om vi hade majoritetunder ser man klara linjer i den socialdemokratiska skolpolitiken. Ochnog finns det väl anledning att ibland snegla på vad partikamrater i kommunengör. Vi har ju inte vattentäta skott mellan våra ideologier. Såtill : Jag hade varit glad om ni hade instämt i vår reservation.Det finns faktiskt här i en motion som klart ansluter till deuppfattningar som vi moderater har och där man säger att t. ex. Höglandsskolanpå alla sätt uppfyller de krav som ställs för att erhålla statsbidrag, för attskolan skaH kunna fortsätta som en totalt vertikal skola. Anf.140 () replik: