prot · G90962 · 1985-12-31 00:00:00 — Många av de anställda är besviknaöver detta och ser det som ett tecken på att Repolas köp av företaget bl,a, hade som syfte att bli av med en besvärlig konkurrent. Det finns även andra tecken på att den finska koncern somförvärvade Mekaniska Verkstad från Kockum inte hade för avsikt attlångsiktigt fortsätta tillverkningen av skogsmaskiner i , I varje fallfick inte produktionen i en sådan styrka inom koncernen att den skullekunna överleva en konjunkturnedgång. Sysselsättningsläget i kommun är redan tidigaremycket ansträngt. står 589 personer eller av befolkningen utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Av dessa är 322personer eller öppet arbetslösa. Förlusten av ytterligare 200arbetstillfällen skall ses i detta dystra perspektiv, Mekaniska Verkstads strategiska betydelse försysselsättningen i denna region av inlandet står helt klar för alla, och vidförsäljningen till Repola måste Kockum/Statsföretag rimligtvis ha tagitgarantier från köparen att denne skulle uppehålla produktionen , Mekaniska Verkstad är ett företag som växt fram ien familj där uppfinnargenialitet och skicklig företagsamhet var förenade, ochgenom den höga teknologi som kännetecknat företagets produktion har företagethaft spridningseffekter på småföretagandet i inlandet. Att Mekaniska Verkstad kan fortleva är enangelägenhet för hela . Med anledning av det anförda vill jag ställa följandefråga till industriministern: Finns några villkor för framtidadrift och därmed trygghet för de anställda inskrivna i köpeavtalet mellan RaumaRepola och Kockum? I så fall, har dessa villkor uppfyllts? Är regeringen beredd att ta det moraliska ansvaret för dettidigare Statsföretagsägda Mekaniska Verkstad och genom lämpligt stödtrygga den produktion av skogsmaskiner och andra verkstadsprodukter förskogsbruk som fortfarande kan ha en framtid på marknaden? 9 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1985/86:329av () till civilministern om valen av oppositionspolitikeri kommunerna; Den socialdemokratiska majoriteteni kommun har vid ett fullmäktigesammanträde tilloppositionsråd röstat fram en borgerhg politiker, som inte har sitt eget partisstöd. med ettsådant förfaringssätt avvikit från en allmänt tillämpad praxis. Skulle dennaprincip vinna gehör även i andra politiska församlingar är demokratin i fara. Är statsrådet beredd att vidta åtgärderi syfte att motverka att beslut liknande det i kan tas i andrakommuner ? 1985/86:330 av () till statsrådet om regeringens handläggning av visst vattenmål; Med anledning av proposition1985/86:3 om hushållning med naturresurser yrkades från att Gideälv uppströms Björnfallet skulle tillföras de älvsträckor som skulle skyddasoch innefattas i 3 kap. 6 §. Bevarandevärdet av denna älv är betydande. Nämnaskan den utterstam som hotas vid utbyggnad och de stora myrområden som skulledämmas över med negativa följder för kampen mot försurning. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följandefråga till statsrådet; Avser regeringen att utan attinvänta behandling av ovanstående proposition besluta i vattenmålgällande Skinnmuddsselet i älv? 1985/86:331 av (fp) till statsrådet om åtgärder för att stödja : Vad avser regeringen vidta föråtgärder för att stödja mot den sydafrikanska rasistregimens blockad? 1985/86:332av () till justitieministern om snatteriavgifter; För att skydda sig mot det alltmerautbredda snatteriet har vissa köpmän praktiserat att av ertappade snattareutkräva en avgift, vanligtvis , för att inte göra polisanmälan. Enrätt.schef vid har i en tidningsintervju slagit fast attförfarandet med snatteriavgifter är utpressning och därmed en kriminellhandling. Har justitieministern för avsikt att fastställa det påståendet genomförslag om lagstiftning? 1985/86:333 av () tillutrikesministern om internationella åtgärder mot : harbefolkningen i intensifierat sitt motstånd mot apartheidregimen.Strejker, demonstrationer och andra massiva protestaktioner har ägt rum. Detta har starkare än tidigare fäst världens uppmärksamhetpå apartheidsystemets omänsklighet och på de brutala metoder som densydafrikanska regimen använder för att förtrycka den svarta befolkningen. Vid det nordiska utrikesministermötet i oktober 1985antogs ett nordiskt handlingsprogram mot , som bl. man avseratt ta inom ramen för . har hållit sin40;e generalförsamling. Mot dennabakgrund ber jag att få fråga utrikesministern; Vilka gemensamma initiativ har denordiska länderna tagit i och i övrigt för att få till ståndinternationella åtgärder mot ? Hur bedömer regeringen resultatet av dessainitiativ i förhållande till de mål som anges i det nordiskahandlingsprogrammet? 1985/86:334 av i (m) tillarbetsmarknadsministern om fördelningen av det regionala stödet; Enligt uppgifter i pressen utgårdet direkta regionala stödet för hela riket med 1 800 milj. kr. Av denna summaerhåller 3 mHjoner. av landets arbetslösa finns iMalmöhus län. Vad är bakgrunden till fördelningen av det regionalastödet? 1985/86:335 av () till industriministern omåtgärder för att rädda Särnasågen: Målet för regionalpolitikenfaststäHdes av . Målen angavs vara att skapaförutsättningar för en balanserad befolkningsutveckling i landets olika delar;att ge människor tillgång till arbete, service och god miljö oavsett var de bori landet; att ta till vara glesbygdens utvecklingsmöj-hgheter. beslut att lägga ned s.ågen i striderenligt de här angivna målen mot beslut. Jag vill ställaföljande fråga till industriministern: Hur ser industriministern på dennaproblematik; tänker regeringen ingripa för att rädda Särnasågen och ortenSärna? 1985/86:336 av () tilljordbruksministern om samordningen av kanslifunktionen vid ochKristianstads läns skogsvårdsstyrelser; har i en promemoriaav aviserat vissa åtgärder för att få balans iskogsvårdsstyrelsens ekonomi. För att uppnå en effektivare och billigareorganisation föreslås att kanslifunktionen vid och länsskogsvårdsstyrelser samordnas med huvudort i . Dessutom föreslåsatt det med den nybildade kanslifunktionen i sker en långtgåendeadministrativ samordning med i . Det ärsjälvklart att staten, liksom andra arbetsgivare, skall vara effektiv i sinförvaltning. Det innebär ibland att centralisering eller regionalisering avstatlig verksamhet blir följden. Det är däremot inte alltid lika självklart attfastställa var en nybildad region skall ha sitt huvudsäte. Medanledning härav får jag ställa följande fråga till jordbruksministern: Vilka skäl ligger till grund för att välja Kristianstadsom huvudort? 1985/86:337av () till statsrådet om SCB:sefterfrågeundersökning beträffande barnomsorgen; Från SCB har kommit ett brev till100 000 föräldrar med förfrågan om behovet av och efterfrågan på kommunalbarnomsorg. De föräldrar som önskar andra barnomsorgsformer för sina barn fårinte samma möjlighet att ge till känna sina önskemål. Detta gör undersökningenvärdelös vid framtida behovsbedömning. Jag vill med anledning av det anförda fråga biträdandesocialministern; Vad är skälet till att SCB:sefterfrågeundersökning beträffande barnomsorgen inte är heltäckande, så attföräldrarna får möjlighet att ge till känna sina önskemål om , privatoch annan alternativ barnomsorg samt om vårdnadsersättning och önskemål om attsjälva ta hand om sina små barn? 1985/86:338 av () till statsrådet om regeringens handläggning av ärenden om uppehållstillstånd; Polackerna , far och son, kom till . Efter skilsmässan bodde först hemma hos modern men for illa där ochflyttade till fadern. Detta hände i . På grund av faderns politiskaintresse och engagemang flyttade båda till . Återvänder fadern tillPolen väntar fängelse. Försonen blir det så att han skiljs från fadern och tasom hand av samhället. I och med att pappan straffas för att han lämnat landetblir ett parallellfall till de två polska bröder som flydde från . Vilka är motiven till regeringens olika beslut i de olikafallen? 1985/86:339av () till socialministern om rätten till särskildföräldrapenning: Det gäller en svensk medborgare -kvinna och gift med en dansk medborgare - som bor och skattar i men somarbetar i , en s. k. gränsgångare. Mannen får på grund av detta inteöverlåta sin del av den s. k. särskilda föräldrapenningen. Hade kvinnan varitgift med en svensk medborgare som arbetar i hade det gått bra. Somensamstående hade hon fått utnyttja hela föräldrapenningen. Mannen får inteheller själv utnyttja dagarna. Hade kvinnan bott i t. ex. - hon bor i -hade hennes fall bedömts annorlunda av , då ett liknande fallgodkänts där. Uppenbarligen fattar olika försäkringskassor olika beslutom hur samma lag skall tolkas för s. k. gränsgångare. Avser socialministern att vidta åtgärder för attåstadkomma lika beslut? 1985/86:340 av i (c) tillfinansministern om beräkningen av värdet av fri bostad vid fastställande avarbetsgivaravgift: När en arbetsgivare upplåter fribostad till en anställd jämkas i vissa fall värdet av förmånen efter bostadensstandard. erläggafull arbetsgivaravgift enligt fastställda regler. Enbostadsförmån om två rum och kök vars värde av lokala skattemyndigheten jämkatstill . skall i fråga om arbetsgivaravgiftenvärdeberäknas efter schablon till . Alllogik talar för att det värde som lokala skattemyndigheten satt på bostadenäven bör gälla vid beräkning av arbetsgivaravgiften. Ett konkret fall ligger i regeringsrätten,där besvärat sig över tillämpning. Medanledning härav vill jag fråga finansministern: Är regeringen beredd att vidtanågra åtgärder för att undanröja denna uppenbara orättvisa? 10 §Kammaren åtskildes .