prot · G909117 · 1985-12-31 00:00:00 — Det är ni som har stått förregimorienteringen, för njuggheten gentemot de enskilda organisafionerna. Nifick ju nu i utrikesutskottet rätta till regeringens förslag i detta hänseende. , att utrikesutskottets ordförandeinte vill tala om , , eller , Jag skulle viljarekommendera utrikesutskottets ordförande att läsa en artikel iGöteborgs-Posten, där en svensk läkare berättar att nu måste hela den vuxnaarbetsföra delen av befolkningen i nu måste gräva minfält under treoch en halv månad längs gränsen mot , Både kvinnor och män deltar i detobligatoriska befästningsarbetet längs gränsen. Sjukligheten är mycket hög. Detta händer i det land som vi ger ett omfattande svensktbistånd till. Hur har kvinnorna det vid Bai , hur har kvinnorna det iskogen? Jag tycker att bör fundera över inriktningen pä densocialdemokratiska biståndspolitiken. Vi föreslår en strategi för endemokratisk utveckling, som innebär att vi vill engagera oss till förmån förbefolkningen i biståndsländerna, försöka göra biståndet mindre regimberoende,mer inriktat så att det når de fattigaste människorna. 12RUNE () replik: Enprocentsmålet står fast, säger ,Det sade också 1983, då med tillägget att man så snart budgetlägettillät skulle gä , Då ansåg och attSverige var för fattigt för att ge av sin bruttonationalinkomst. Enprocentsmålet står fast, säger alltså igen.Samtidigt erkänner att 280 milj. kr. har förts över från tidigarebeviljat anslag till årets budget. Detta upprepande av att enprocentsmålet står fast är välganska opäkallat, när erkänner att det här är enengångsföreteelse och att det är av budgettekniska eller budgetmässiga skäl -hur uttrycket nu var -som denna överföring måste ske. Enligt har vialltså fortfarande inte råd att ge av vår bruttonationalinkomst. talade om de svältande gråtande barnen. Trorinte att det finns behov att använda dessa 280 miljoner? Tror inteSfig Alemyr att Rädda barnen skulle kunna göra mera för de svältande barnen?Tror inte att Röda korset skulle kunna göra mycket mera iflyktinglägren? Och tror inte att missionen skulle kunna göramycket för sjukvården, för omsorgen och för att öka läskunnigheten bland demänniskor den arbetar kring i ? Om man väger behoven så lätt mot omtanken om vårt egetvälstånd att man säger nej till att ful/t ut nå upp till enprocentsmålet, dåtycker jag att det här är en väldigt allvarlig historia. Då blir regeringenstrovärdighet ännu mera ifrågasatt. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. 13 () replik: Jag skulle vilja fråga om StigAlemyr tycker att det är anständigt - om jag nu använder det ordet - att talaom enprocentsmålet och att regeringen ökar anslagen med 880 miljoner, närdetta sker genom manipulafion och genom att man, som sade, räknarsamma pengar ? En parlamentarisk utredning ser jag som ett led attsamordna biståndspolitiken, som en möjlighet för oss i de olika polifiskapartierna att sätta oss ner tillsammans och fördjupa oss i allt det värdefullamaterial som vi har fått genom olika delutredningar. Sedan till betalningsbalansstödet, skuldkrishar blivit mycket dramatisk . samladeutlandsskuld uppgår fill ca . Då måste ta ett ansvaroch söka medverka fill skuldlättnader, inte minst i de fattigaste länderna, sade vi från nej fill betalningsbalansstödet i den utformning somstödet då hade. Det nu föreslagna stödet har en annan inriktning och skall sesmera som ett led i internationella aktioner som tar sikte på egnaskuldproblem. Vi från kommer därför inte att motsätta oss detta stöd.Men vi kommer att följa inriktning och utnyttjande av detta stöd och utvärderadess effektivitet. Sedan vill jag göra en kommentar till attack motLibyen, 14FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att den medgivna repliken gällde StigAlemyrs anförande. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. 15OSWALD (vpk) replik: Det gläder mig mycket att utrikesutskottetsordförande tog tillfället i akt att på nytt markera regeringens och detsocialdemokratiska partiets hållning i Libyenfrågan, Vi från vår sida är myckettillfredsställda med utrikesministerns uttalande i går. Det är bra att det blevmarkerat på nytt i den här debatten. Sedan ett par korta kommentarer till enprocentsmålet,u-krediterna och betalningsbalansstödet. Vi har inte reserverat oss i fråga omenprocentsmålet. Vi avvaktar, och vi förväntar oss att det som här sägs frånsocialdemokraternas sida att detta är en engångsföreteelse som inte skallupprepas kommer att gälla. får vi se hur det hela ser ut. Vi är intenöjda med den nuvarande konstruktionen. Det har också erkänts frånsocialdemokratiskt håll att den inte är bra. När det gäller u-krediterna är det sant, som sade, att man har kopplat också där biståndspolitiska mål fill användningenav pengarna. Men det blir trots allt så att kommersiella intressen kommer in.Vi får bindningar av biståndet, vilket är otillfredsställande. Biståndet blirkopplat till svenska företags intressen snarare än till mottagarländernasintressen. Vi har ett mycket dåligt exempel på användningen av biståndsmedelunder folkpartiregeringens tid, nämligen användningen av jättestora biståndsmedeli Sri Länka till . Det har varit tyst om det, tyvärr. Det ärett mycket bra exempel på hur svenska biståndspengar inte skall användas ochhur de i mycket stor omfattning snarare har främjat Skånskas, ASEA:s och andrastora företags intressen än Sri Länkas befolknings intressen. Det är sådant somkan föra med sig snedvridning av den svenska biståndspolitiken. Därför är detinte bra med u-krediter. Det är bättre att placera pengarna direkt ilandprogram, projekt och liknande. Vi sade ja till betalningsbalansstödet därför attvi förväntade oss en bättre inriktning av stödet. ser vi att användning avdessa medel, visserligen en ganska blygsam summa i sammanhanget, kopplats tillåtgärder genom IMF. Vi har ju erfarenheter av sådant - det finns mängder medexempel pä dessa s. k. samordnade internationella insatser i iAfrika och i där IMF och Världsbanksgruppen gått in med sina krav. Jo, det innebär s. k. strukturomvandling av ekonomin som alltiddrabbar de stora folklagren. De internationella längivarna sysslar ju medsådant, de sysslar inte med det bistånd som vi talar om. Därför är det alltsådåligt att placera pengarna där. Det vore bättre att också dessa 400 miljonerplacerades bilateralt i landprogram, projekt, o.d. Anf.16 () replik: sade sig förstå att jaginte ville tala om , och . Men jag sade inledningsvis, somaf inte hörde, att vi har gjort en arbetsfördelning. Jag skulle kunnatala om alla dessa punkter, men vi har kommit överens om en uppdelning i densocialdemokratiska utskottsgruppen. Så andra kamrater kommer att tala omVietnam, och länder i övrigt. Sedan säger att det är visocialdemokrater som överger kvinnorna och barnen i de länder där man lidernöd. att talaom att det är till människorna vi riktar vår u-hjälp. Tyvärr lever många avdessa i länder vilkas regeringar vi inte accepterar. Vi accepterar inteVietnams ockupation av Kampuehea. Vi accepterar inte händelseutvecklingen iEtiopien. Det är en lång rad av länder vilkas regimer vi inte tycker om. Menhjälpen från de rika industriländerna går fill alla dessa människor somuppenbarligen behöver den. kritiserade mig starkt för att jag stöttidén om att ta 280 miljoner av reserverade medel. Det är i och för sigbeklagligt att det blir reservationer i biståndet. Meningen är ju att de pengarsom vi anslår skall användas. Men med hänsyn till våra biståndspolitiska måloch kravet på effektivt utnyttjande av pengarna blir det utomordentligt storareservationer, vilket är beklagligt. Men vi skall väl vara överens om att viinte skall betala ut pengar utan kontroll, för då hjälper vi inte. Biståndetskall utnyttjas för utveckling i de olika länderna. Då blir det tyvärrreservationer. Därför har vi nu som en engångsföreteelse räknat om 280 miljoneren gång till. Man kan säga att det är ett svek, Men jag gör den deklarationenatt vi inte övergett enprocentsmålet. Detta tillfälliga utnyttjande av reserverademedel skall alltså inte tolkas som ett övergivande av enprocentsmålet, talade om att man från tillstyrkerbetalningsbalansstödet. Det är vi glada över att ni gör. Men det var knappastnågon replik fill mig, för vi är ju överens på den punkten. Naturligtvisskall det icke under några omständigheter få vara svenska företags intressensom styr vår biståndspolitik. Det är vi helt överens om. Men det kan väl intevara fel om svenska arbetare med sitt tekniska kunnande medverkar iuppbyggandet av de fattiga länderna. Om svenska företag på ett bra sätt kanvara med och bygga kraftverk, utveckla industrier, medverka ilandsbygdsutvecklingen, osv, kan det inte vara något fel att de också gör det.Men jag vill gärna deklarera att kapitalistiska intressen av det slaget intefår styra biståndspolitiken. Där det är möjligt för svenska företag att göraen insats är det dock rimligt att de också får medverka. Då ger vi även svenskaarbetare en chans att få jobb. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. 17MARGARETHA AF () replik: Det verkar som om inte rikfigtförstår att en av svagheterna i socialdemokratisk biståndspolitik just är attden i så oerhört hög grad har varit regimorienterad. Så har den varit ändasedan början av 1970-talet. Det var då principen knäsattes. Bara vi samarbetarmed rätt progressiva regimer, kan vi arbeta i stora landprogram, sade man.Biståndspolitiken blev ovanligt villkorslös. Man sökte inte alternativa vägaratt nå de fattiga människorna. Vi har sedan fått uppleva en sorglig utveckling.Många av de regimer som man hyste förhoppningar om har blivit nyaförtryckarre-gimer. Det är helt nödvändigt för trovärdigheten i svenskbiståndspolifik, både ur demokratisk synpunkt och med hänsyn till mänskligarättigheter, att vi nu i ökad utsträckning prövar vägar att hjälpa de fattigamänniskorna, så att hjälpen når fram. Det är denna diskussion som vi måsteföra, om vi skall ha någon trovärdighet kvar. Vi måste se fill att hjälpenleder både till ekonomisk Internationelh utvecklingssamarbete m. m. och socialutveckling och till en demokratisk utveckling. Vi måste söka vägar förbi regeringskanalerna ut tillmänniskorna, och vi har möjligheter att göra det. Det finns enskildaorganisationer, både i mottagarländerna och här hemma. Det är den vägen vimåste gå. Det finns positiva exempel redan i det bistånd som vi bedriver. Lät oss vidga det arbetet. Jag kan peka på den humanitära hjälpentill . Vi försöker där på ett verksamt sätt stödja krafter inne iSydafrika som arbetar mot apartheid. Det finns möjligheter att verka på dettasätt. Låt oss arbeta så i fler länder! Låt oss stödja en demokratiskutveckling! 18 () replik: riktade en prominentföreträdare för socialdemokraterna mycket hård kritik mot för attde räknade in reservationerna i sina anslagsberäkningar. Jag läser ordagrant urprotokollet: "Ingen människa kan på allvar tro att inte behovenfinns av de trots allt blygsamma anslag som vi ställer upp med i ,, osv. Jag tror inte att svenska folket ställer upp på denbedömningen, efter.vad de får se i TV-rutan . Jag tror i ställetatt svenska folket kräver av oss som sysslar med bistånd - inom SIDA, i regeringenoch här i riksdag - att vi skall se till så att biståndsmedlen blirutnyttjade, inte att vi skall ge upp och säga: 'Det gick inte att hjälpa. Detblev så mycket pengar över, så vi måste ge mindre pengar i stället." Jag tvivlar inte på engagemang då det gällervårt bistånd, och hans uppgift här i är allt annat än avundsvärd. Detmåste vara genant att stå i kammaren och som en liten ångerfull gosse åregeringens vägnar upprepa: Detta är en engångsföreteelse, det skall inte händaigen. 19 (vpk) replik: Nej, det är naturligtvis inte fel om svenskaföretag får order i utvecklingsländerna och det ger jobb i , självfalletinte, Men det är fel öm det från början förutsätts. Man skall låta det land somberörs välja. Det är det som inte sker när vi ge u-krediter. Jag tycker att i Sri Länka är ett mycketbra exempel på den negativa inverkan som användningen av biståndsmedel tillkrediter har. Detta projekt, som folkpartiregeringen startade, är enligt minmening ett lågvattenmärke i svensk biståndspolifik, som vi borde återkomma tilloch utvärdera på ett helt annat sätt än vad som har skett. Vi skall undvika att ge biståndsmedel till u-krediter. Viskall inte binda biståndet genom att använda sådana krediter. Ge bistånd tillutvecklingsländerna, och låt dem själva bestämma om de vill använda pengarna isådana sammanhang! Men det får inte vara ett krav från början, som det blir närman ger u-krediter, 20 () replik: Jag har under min långa politiska tid iriksdagen fått höra många olika karakteristiker av mig, men detta var verkligenförsta gången som jag hörde någon säga att jag ser ut som en liten ångerfullpojke. inte omkammarens ledamöter i övrigt tycker att det är en riktig karakteri-sfik. Jag ångrar ingenting i detta sammanhang. Jag har talat omatt det, tyvärr, finns stora reservationer och att det inte är ett mål i sigatt sådana skall förekomma. kan tala med sin partikollega i SIDA:sstyrelse, som har ansvaret för huvuddelen av de aktuella pengarna. SIDA:sstyrelse har, såvitt jag vet, aldrig fått någon uppmaning från representanterför att göra av med mer pengar än man har lyckats med. Mendet kanske kan bli en ny politik från ert håll i . Vi har alla varit överens om att de pengar som vi betalarut skall användas på ett bra sätt, sä att de kommer de fattigaste människornatill del. Det kan då krävas långa planeringsperioder. Jag är som sagt inte ångerfull, men vi alla måste tyvärrvara det på en punkt: Det har inte varit möjligt att effektivtanvända alla de pengar som vi har anslagit. Jag skall inte fortsätta striden med slutet av sitt inlägg manar : Låt oss stödja endemokratisk utveckling! Det instämmer jag i. Också jag har sagt att vi skallstödja den demokratiska utvecklingen. Vi är alla överens om det. Skillnaden ärbara att väljer ut en del regimer som hon inte tycker omoch säger: Ge inte några pengar till dem! Jag däremot hävdar att det även i deländerna är människor i nöd som får vår hjälp. vill att vi skall låta de enskildaorganisationerna kanalisera ytterligare pengar i andra länder. Jag sade i mittanförande att de redan gör det. De enskilda organisationerna får inte bara detbelopp som avsätts under anslaget fill enskilda organisationer, utan även viaandra anslagsposter bortåt 1 miljard. Jag har all anledning att understryka vilket bra arbetesom svenska enskilda organisationer utför vid sidan om de av staten anställdapersonerna, som också gör ett mycket gott arbete. Vi fortsätter på denna linje, och det har gjorts ettallmänt uttalande om att vi framöver successivt kommer att höja även det anslagsom är direkt riktat till de enskilda organisationerna. Vi tror nämligen attderas arbete är viktigt, inte minst när det gäller att utveckla detdemokratiska samhällsskicket. Internationelh utvecklingssamarbete m. m. publicerades enFN-rapport om katastrofläget i , Den berättar att miljoner människors livi , , och hotas om inte bistånd snabbtkommer fram. Rapporten redovisar också att katastrofläget i är mindreakut än . Ett omfattande internationellt bistånd har räddatmånga människors liv. Situationen i visar många oroande drag. De flestaländerna söder om har fått uppleva ekonomisk tillbakagång. Torka,ökenutbredning och en allt sämre förmåga att producera livsmedel är vanligtförekommande. Länderna i södra drabbas av Sydafrikasdestabiliseringspolifik. Den internationella ekonomiska krisen har slagithårdast mot de fattigaste Internationellt utvecklingssamarbete m. m. länderna.Råvarupriserna har i allmänhet sjunkit. har dessutomskuldproblemen vuxit dramafiskt. Men det finns också framgångar att peka på. Hälsovård ochutbildning har byggts ut och givit goda resultat. Människor lever i genomsnittlängre, och genom förbättrad utbildning har man gjort investeringar förframtiden. Men levnadsstandarden har sjunkit till samma nivå som för 25 årsedan. Inte ens en stark återhämtning i världsekonomin kan återställa ländernasutrikesba-lans , I kan, som kontrast, konstateras en relativt snabbekonomisk tillväxt i många länder. Detta kan dock inte dölja det faktum att deti denna världsdel finns betydligt fler fattiga människor än i , ILatinamerika brottas huvuddelen av länderna med gigantiska utlandsskulder,vilket allvarligt försvårar utvecklingen mot demokrati. Vad vi nu bevittnar är vidgade klyftor mellan i-länder ochu-länder som skillnaden mellan olika grupper av blir alltstörre. Skillnaderna i förutsättningar för ekonomisk och social utveckling iolika delar av världen blir allt tydligare. Det är idenna miljö som det internationella biståndet har att verka. De stora i-ländernas bistånd har minskat,räknat som procent av ländernas bruttonationalinkomster. Den s, k.nord-syd-dialogen har avsatt magra resultat. Det är därför en viktig uppgiftatt söka få till stånd en mer aktiv och handlingsinriktad diskussion i de multilateralaorganisationerna för att främja internationell solidaritet. Den står fast vid målet att anslå 1 %av bruttonationalinkomsten för bistånd. Tillsammans med ett fåtal andra länderhar dessutom överträffat FN:s mål om i biståndsutbetalningar.Enligt preliminära beräkningar har vi ökat våra utbetalningar från0,80 fill , I den svenska råder enighet om de fyrahuvudmålen för vårt bistånd. Vi är också överens om att huvuddelen av detsvenska biståndet skall gå till de fattigaste länderna. Detta har inneburit atten stor del av vårt utvecklingssamarbete är inriktat på och särskilt påde länder som drabbats hårdast av de senaste årens djupa kris. Med dennainriktning av vårt bistånd kan vi knappast förvänta oss snabba framgångar. Genom ett långsiktigt och uthålligt samarbete kan vi dockse påtagliga resultat. Men det svenska biståndet utgör bara en mindre del avmottagarländernas totala utvecklingsresurser. Det krävs också att länderna självabestämmer sig för en politik som kan vinna tilltro. Detta är vikfigt attpåpeka, bl. a. i anslutning till den debatt som ägt rum om Etiopiensjordbrukspolifik och vårt samarbete på det området, I den svenska biståndspolitiken fäster vi stor vikt vidlivsmedelsförsörjning och landsbygdsutveckling, särskilt vad gäller miljö,markvård och energi. Tyngdpunkten ligger inom landprogrammen, men insatser görsockså utanför programlandskretsen och inom andra anslagsposter för bilateraltsamarbete. Därtill ger ett omfattande stöd till FN-organens verksamhetinom miljö och jordbruksområdet. För att sfimulera till ytterligare insatser på dessaområden planerar vi nu att inbjuda till en nordisk konferens i ommiljöfrågorna i tredje världen,om de biståndsinsatser som görs och vad som ytterligare behöver göras. kommer vi att inbjuda miljöorganisationer, folkrörelser ochstatliga institutioner i . Regeringen har tagit initiativ fill ett långsiktigtforskningsprogram på skogs- och miljöområdet. Behovet av kunskap ommiljöförhållandena i är stort som möjligheterna attbedriva forskning där är små. Vid FN:s extra generalförsamling om som hålls kommer vi från svensk sida att framhålla miljöaspekterna för att fåtill stånd en framtidsinriktad utveckling i . Majoriteten av världens kvinnor lever i enmycket utsatt situation, en situation som på många håll förvärrats genom denekonomiska krisen, I har kvinnor ofta huvudansvaret för familjensöverlevnad Och bär upp produktionen av livsmedel. Erfarenheten visar att bistånd till kvinnor får godspridningseffekt och når vikfiga målgrupper för det svenska biståndet. Genomett särskilt handlingsprogram för ett k vinnoinriktat bistånd söker vi isamarbete med mottagarländerna bidra till att stärka kvinnors deltagande iutvecklingsprocessen och att förbättra deras ställning i produktionen och isamhället. Vid sidan av livsmedelsförsörjningen och miljöförstöringenär en av de mest akuta frågorna skuldsituation.Skuldproblemen i många är av en sådan omfattning att de utgör ettdirekt hot mot ländernas utveckling och mot meningsfullt biståndsarbete. På mindre än ett årtionde har skulder nästanfemdubblats och uppgår till . Skuldländerna tvingasavsätta nästan en fjärdedel av sina exportintäkter för skuldåterbetalningar, Ivissa länder, t, ex. flera av de allra fattigaste, är denna siffra ännu högre.Penningströmmarna är större från än till . Tredje världen har bliviten nettoexportör av kapital till de rikare länderna. I den svenska biståndspolitiken går det inte att bortsefrån växande skuldbörda. Innevarande budgetår anvisas därför 400milj. kr, av svenska biståndsmedel för att hjälpa länder med akutabetalningsbalansproblem. Regeringen beslutade att av dessa medelanslå 350 milj, kr, till , , och . har vi noterat en ökadinternationell insikt om allvaret i tredje världens skuldsituation. /87räknar vi därför med att stödja insatser inom ramen för internationelltsamordnade akfioner. Avsikten är att det nya stödet i första hand skallanvändas för gemensamma aktioner med andra industriländer och internationellabiståndsorgan. Ett viktigt första steg för att genomföra en sådaninternationell strategi var och Valutafondens möten i i . Jag konstaterar med glädje, fru talman, att det iriksdagen finns en stor uppslutning kring målsättningen att bör görainsatser för att lindra skuldbörda, även om vi har olika åsikter omhur det skall ske. Att främja en demokratisk utveckling är ett av de fyrabiståndsmålen och intar en central plats i biståndssamarbetet. Demokrati ochmänskliga rättigheter är dock långt ifrån självklara inslag i många . Attutveckla demokrati är en tidskrävande process. Internationelh utvecklingssamarbete m. m. 3 protokoll 1985/86:117-118 Internationellt utvecklingssamarbete m. m. emellertidinte minska våra ansträngningar att aktivt och medvetet finna former för ettsamarbete som bidrar till utveckling i demokratisk riktning. Det folkliga inflytandet är kärnan i den process som ledertill demokratisering. Våra biståndsinsatser bör utformas så att de underlättarmänniskors möjligheter att ta del i och påverka samhällsutvecklingen. Densvenska regeringen kommer med kraft att betona demokratimålet i den fortsattabiståndsdialogen, I de flesta mottagarländer stöder insatser somsärskilt är inriktade på att främja en demokratisk utveckling. Stöd gesexempelvis till uppbyggnaden av demokratiska förvaltningssystem,valförberedelser, kommunalt självstyre, fackföreningsrörelser, kooperativverksamhet och massmedier. Därtill kommer utbildningsinsatser av olika slag. Jag anser att vi mer konsekvent bör inrikta de svenskabiståndsprojekten mot ökat folkligt engagemang och deltagande. Inomlandsbygdsutveckling, inom miljö- och markvård och inom utbildningssektorn harerfarenheten visat att befolkningens engagemang varit en förutsättning förframgång. Vi bör sträva efter att inom olika biståndsprojektutveckla arbetsmetoder som är baserade på delaktighet och beslut i demokratiskaformer. Det är regeringens bestämda strävan att genombiståndsarbete främja demokrati och värna mänskliga rättigheter. Det humanitära biståndet har ökat kraftigt under senareår. Denna biståndsform är ett konkret uttryck för insatser till människor varsmänskliga rättigheter allvarligt kränks. Genom denna form av bistånd ger vihjälp till offer för apartheidsystemet i och till dem som utsätts förpolitiskt förtryck i , Det är vidare ett stöd till folkligarörelser som arbetar mot förtryck och för demokrati. Det är en moralisk plikt för att på olika sättverka för att apartheidpolitik upphör. Genom sanktionspolitik,humanitärt bistånd till befrielserörelserna och bistånd till utsatta länder iregionen stödjer vi en övergång till majoritetsstyre. Den destabiliseringspolitik som bedriver motsina grannstater har trappats upp. Syftet är att tvinga inländerna i ett ekonomiskt beroendeförhållande till ,Destabiliseringspolitiken har försvårat uppbyggnaden och utvecklingen av defria staterna i södra , I detta läge är det svårt att genomföra långsiktigabiståndsinsatser. Genom destabiliseringspolitiken vill skrämma bortbiståndsgivarna.