prot · G909152 · 1985-12-31 00:00:00 — Prot.1985/86:152 1985/86:602 av 5/e/M«dersso« i (m) till justitieministernom polisens säkerhetskontroll: Meddelande om frågor Är statsrådetberedd vidta åtgärder så att de vilka av säpo betraktas som .säkerhetsriskeroch av detta skäl diskvalificeras från vissa tjänster får besked om säpo:sunderlag? 1985/86:603 av () tillsocialministern om behörigheten att utprova och ordinera synhjälpmedel: Endast legitimerade optiker medsärskild av utfärdad behörighet och läkare äger att utprova,tillpassa och tillhandahålla kontaktlinser. När det gäller att utprova och ordinera vanliga glasögonfinns inga särskilda föreskrifter, utan det förekommer att detta ombesörjs avpersoner som varken är legitimerade optiker eller läkare. I motsats till delegitimerade optikerna omfattas inte dessa personer av tillsynslagen. Vilka åtgärder avser statsrådetvidta för att rätten att utprova och ordinera synhjälpmedel begränsas tilllegitimerade optiker resp, läkare? 1985/86:604 av () till justitieministernom inskränkning i rätten att försälja handbojor: År justitieministern beredd att tainitiativ till att i lag förbjuda försäljning i öppna handeln av handbojor? 1985/86:605 av () till socialministern om åtgärder mot användningen av vissa dopingpreparat: Enligt flera uppgifter förekommerdet s, k. dopingpreparat, anabola steroider m. m. pås. k. gym, främst i vårastorstäder. Dessa preparat har utan tvivel förts in i landet illegalt, dåreceptutskrivningen av dem har minskat kraffigt . På de s. k.gymen kommer de inte enbart vältränade idrottsmän till del, utan även ungdomari växande ålder. Dessa kan påverkas rent fysiskt mycket skadligt av användandeav dessa preparat. Dessutom vittnar många om att priserna för preparatenligger långt över vad de kostar på apoteken, vilket antyder att det finnsstarka ekonomiska intressen bakom. Är statsrådet beredd att vidtaåtgärder för att förhindra såväl införsel som försäljning av dessa preparat pås. 1985/86:606 av (vpk) till socialministernom åtgärder mot vissa nedskärningar inom sjukvården; Det finns en uppenbar risk för att175 tjänster försvinner vid . Dettainnebär att personal på mycket hotas av uppsägning.Dessutom blir konsekvensen att väntetiderna förlängs ytterligare förvårdbehövande. En av de motiveringar som framförs för dessa drastiskaåtgärder är Prot. 1985/86:152 besparing. Avser regeringen att vidta åtgärder för att avvärja dethot nämnda nedskärningar utgör mot de hälso- och sjukvårdspolitiska målen ochmot innehållet i hälso- och sjukvårdslagen? 1985/86:607 av (vpk) tillkommunikationsministern om förbättrade kommunikationer i Bergslagen: Enligt utsago frånindustriministern är järnvägar och vägar dåligt utbyggda och bristfälliga iBergslagen. Om kommunikationsministern delar denna uppfattning, uppstår fråganvilka åtgärder som kommer att vidtas för att förbättra dessa och när. År kommunikationsministern bereddatt snabbt medverka till att kommunikationerna förbättras i Bergslagen? 1985/86:608 av () till socialministernom förekomsten av dödshjälp åt gravt handikappade barn; I ett TT-meddelande den 20 maj 1986anges: "Metoden att beröva svårt skadade barn livet genom att bytanäringslösning mot enbart vatten och låta dem svälta ihjäl har länge påståttsanvändas utomlands i försök att kringgå lagar mot aktiv dödshjälp. - vet jagatt det förekommer ocksä på svenska sjukhus, säger till Göteborgs-PostenGöteborgsläkaren , som är mycket kritisk och anser detinhumant," Under yrkesverksamhet inom sjukvården har jagaldrig hört talas om detta. Min bestörtning och förundran inför uppgiftenverkar delas av i massmedia intervjuad sjukvårdspersonal. Har sjukvårdsministern erfarit attgravt handikappade barn blir föremål för aktiv dödshjälp på svenska sjukhus? 1985/86:609 av () till jordbruksministern omförtroendet mellan lantbrukare och myndigheter: i Tjernobyl harhittills drabbat de svenska bönderna hårdast. Många, bl, a. chefen förLantbrukshälsan, , anser att det uppstått en förtroendekris mellanlantbrukare och myndigheter. Lantbrukarna är oroliga för hälsan för bådemänniskor och djur. De klagar över att många uppgifter frånstrålskyddsinstitutet och lantbruksstyrelsen varit motstridiga. Det har bl. a.gällt huruvida gräs som smittats av radioaktivitet men förklarats ofarligt ändåskall grävas ned på betryggande sätt på avskilda platser. Vilka åtgärder harjordbruksministern för avsikt att vidta för att återställa förtroendet mellanlantbrukare och myndigheter? Prot.1985/86:152 1985/86:610 av/iZ/vcAWio (c) tillutbildningsministern omavgångsbetygen i högstadium ochgymnasieskolan: Meddelande om frågor På denoffentliga arbetsmarknaden pågår en mycket uppmärksammadkonflikt. Stridsåtgärder har vidtagits från såväl arbetstagare somarbetsgivare. En yrkesgrupp som drabbats av dessa åtgärder är högstadie- ochgymnasielärare, trots att de själva inte är direkt indragna i de förhandlingarsom konflikten gäller. Lärare på vissa skolor har då svarat genom att uttalaatt man kommer att vägra att sätta betyg. För berörda elever kommer detta, omintentionerna fullföljs, att få förödande konsekvenser då avgångsbetyg givetvisär nödvändiga för att söka vidare till gymnasium resp. högskola. Planerar statsrådet att vidtaåtgärder för att säkerställa att berörda elever får sina avgångsbetyg? 1985/86:611 av () till statsrådetBirgitta om ökade medel till energiforskning: Genom kärnkraftsolyckan i Tjernobylhar vi blivit påminda om det storskaliga energisystemets sårbarhet och framförallt om kärnkraftens risker. har med anledning av olyckan på nytt krävtatt 2-beslutet omprövas och att avvecklingen av kärnkraften inleds medBarsebäcksverket. Vidare måste en avvecklingsplan för övrig kärnkraft snarasttas fram. Det är nödvändigt att den beslutade avvecklingen avkärnkraften påskyndas. Detta förutsätter bl. a. att betydande resurser avsättsför introduktion av och forskning kring effektivare energianvändning ochinhemsk förnybar energi. Det är särskilt viktigt att forskningen nuintensifieras, och det är olyckligt att resurserna till gällandeenergiforskningsprogram dragits ned. Det föreliggande förslaget till nyttenergiforskningsprogram för den kommande treårsperioden prioriterar forskningkring energitillförsel. Enligt min mening måste i det kommandeenergiforskningsprogrammet en större del av de resurser som avsatts användasför att stimulera forskningsinsatser som syftar till att använda produceradenergi på ett effektivt sätt. Jag villdärför fråga: Avser energi- och miljöministernatt vidta åtgärder för att öka medlen till energiforskning, med särskildbetoning på användarsidan? 1985/86:612 av () till justitieministern omåtgärder mot användningen av fängsel vid brottslig verksamhet: I söndagskvällens Rapport i TVberättades att handbojor, s.k, fängsel, numera framgångsrikt används av rånarevid olika rånkupper. Av TV-reportaget framgick att handbojor av samma slag sompolisen använder finns att köpa i många affärer. Det hävdas vidare attefterfrågan är betydande. Även fotbojor finns att köpa. Det är naturligt att man nu frågar sig om de som köper dessafängsel igg använder dem till något legitimteller ""bara på skoj"". Att en del av köparna använderhandbojorna vid rånkupper tycks emellertid vara klarlagt. Och Prot.1985/86:152 uppenbarligen är handbojorna ett utmärkt hjälpmedel i denbrottsliga gärningen. Även om man, som jag, är angelägen om att minska förbudenoch restriktionerna i vårt land, måste saluförandet av s.k. fängselifrågasättas. De enda legitima behoven torde finnas inom polisen och påkriminalvårdsanstalterna - möjligen kan fängslen också behövas i en teatersrekvisita. Med tanke på möjligheterna att inköpa fängsel i utlandetär det givet att ett eventuellt försäljningsförbud också måste kompletteras medförbud mot innehav av alla slags hand- och fotbojor. Regeringen har uttalat attbrottslighetsbekämpningen är angelägen. Vilka åtgärder avser justitieministernatt vidta i syfte att förhindra användandet av s. k. fängsel vid rån och annanbrottslig verksamhet? 1985/86:613av () till finansministern om beskattningen av förmån avtjänstebil: 1978 tillsattes den s. k.förmånsbeskattningskommittén med uppgift att se över beskattningen avnaturaförmåner. I massmedia har hävdats att förmånsbeskattningenav tjänstebil skall ändras så att skatten fördubblas. Sker så, skulle dettainnebära en kraftig ekonomisk försämring för en stor grupp människor. Särskiltanmärkningsvärd skulle en sådan skatteskärpning vara då nio av tio tjänstebilartorde kunna klassificeras som arbetsredskap. Har finansministern för avsikt attlägga fram ett förslag om skärpt beskattning av tjänstebil? 13 § Kammaren åtskildes . 1985/86 (Siffrorna avser sida iprotokollet) vicetalmannen 84, 89, 94 ,() 78 Chrisopoulos,(vpk) 84, 85, 86 Eirefelt,() 90, 92, 93 ,() 91, 93 Hagård,() 94 , Bo(vpk) 101 ,() 73, 77 Hestvik,() 4, 84, 85, 86 Å., statsråd 41, 47, 49, 72, 73, 77, 78 ,() 32. 39, 41, 53, 54 ,() 57, 65, 68 ,() 79 ,() 99 ,() 8 ,() 6 Kronblad,() 61, 67, 69, 76 ,() 96 ,() 70, 73 ,() 49, 54, 65, 68 ,() 55, 64, 67 ,() 25, 37, 46, 48 Orring,() 20, 37, 40, 46, 48, 66, 69 ,Hans, i (vpk) 28, 38, 40 ,() 3 ,() 16, 36, 45 ,() 80