prot · G90972 · 1985-12-31 00:00:00 — Den försvagning av utbildningen i filosofi och psykologisom skett och ytterligare föresläs ske har inte föregåtts av någon egentligprincipiell debatt om behovet av filosofiska och psykologiska grundkunskaperför naturvetare. Utvecklingen kan jämföras med att man i planeratinföra filosofi på gymnasiet och att man i kräver filosofistudier somgrund för alla universitetsstudier, I är filosofi ett obligatorisktämne med betydligt större utrymme på schemat än i , I ärhumanistiska ämnen obligatoriska också inom teknisk utbildning. Med hänvisning till vad jag här har anfört ber jag att fåställa följande fråga till utbildningsministern: Vilken är statsrådets principiellasyn på de filosofiska och psykologiska grundkunskapernas roll inom dennaturvetenskapligt orienterade gymnasieutbildningen? 1985/86:114av (vpk) till statsrådet om åtgärder för attstoppa viss tekoimport: har den största importen avkläder per capita i världen i jämförelse med såväl i-länder som ,har, beroende på vilken delbransch inom teko det gäller, importav varor. Andra i-länder har import av beklädnadsvaror. Av importvolym av kläder kom från s, k,lågprisländer. Tendensen har förstärkts ytterligare- 1984 var siffran ,Importen har dessutom omfördelats till flera "nya" lågprisländer somhar extremt lågt kostnadsläge. Misstankar om att importen bl, a, kommer frånfabriker som utnyttjar barn i arbete av ren slavkaraktär är befogade. De fabriksägare som utnyttjar barn i produktionen och demultinationella tekokoncerner och textilimportörer från olika länder, bl, a, iSverige, som sedan säljer tekovarorna, tjänar på barnen, som utgör det mestutsatta låglöneproletariatet i världen. Barnarbetet utnyttjas som ettkonkurrensme- Prot.1985/86:72 del t, ex. för att slå ut den svenska tekotillverkningen, 6 februari1986 I uppmärksammade reportage i TV harvi kunnat se barnarbetares olidliga [ livsvillkor i , Utnyttjandet av barn måste fördömas, och de Meddelandeotn frågor jpporterande länderna har alla skäl att ingripa så att barnarbeteupphör och barnen istället får utbildning och en människovärdig tillvaro. åtgärd somSverige kan vidta är att införa en socialklausul gentemot vissa Textilimportörerna är med tidningen orden "ung lobbyorganisation" som "sedan födseln för knappt tre årsedan snabbt blivit spindeln i nätet för de krafter som vill släppatekoimporten helt fri i , Det är textilimportörerna som beställt fleraav de utredningar som figurerar i debatten om tekoimporten.Textilimportörerna bedriver också målmedveten lobbying bland politiker ochövriga beslutsfattare," Citatet är , I detta målmedvetnaarbete gör de mäktiga textilimportörerna inget för att informera om att dentotala "frihandeln" de förespråkar bl, a, vilar pä"friheten" att utnyttja barnslavar. Trots detta är ett av de argumentsom används att barnfamiljerna i skulle få tillgång till "billigabarnkläder" genom frihandel på textilimportörernas villkor. Densocialdemokratiske nationalekonomen har gått i spetsen för attlansera denna propaganda till landets barnfamiljer, I Norgehar handelsminister reagerat mot barnens orimliga förhållanden inomtekoindustrin i länder i tredje världen genom att skicka ett brev till denorska importörerna , Den norske handelsministern anmodarimportörerna att inte införa varor som härstammar från producenter som grovtutnyttjar barn. Den norske ministern hänvisar i sin anmodan till de starkareaktioner som de ovärdiga förhållandena möter från alla håll i , Medanledning av ovanstående vill jag fråga utrikeshandelsministern: 1, Kan regeringenredovisa i vilken utsträckning de svenska importörerna av textil- ochkonfektionsvaror tar hem varor från producenter som utnyttjar barnarbetare? 2, Ärutrikeshandelsministern beredd att i likhet med den norske handelsministernvidta åtgärder för att stoppa sådan tekoimport? 17 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1985/86:359 av () till utbildningsministernom förbättrad service hos offentliga myndigheter: Enligt förslaget till nyförvaltningslag (prop, 1985/86:80) skall myndighet sträva efter att uttrycka sig lättbegripligt. Vidare sägs att när en myndighet har att göra med någon som inte behärskar svenska, bör myndigheten vid 118 behov anlita tolk. Industridepartementet har emellertid låtit sända ut enskrift om kärnkraftsavvecklingen, betitlad "Strategi för avveckling"och undertecknad av energiminister , vilken visar att ävendepartement kan behöva hjälp med svenska språket och dess mest elementärainterpunkteringsregler samt stavningsregler såframt läsaren icke skall nödgasanlita tolk. Med anledning härav vill jag fråga: Är utbildningsministern beredd attvidta åtgärder i syfte att underlätta för departementensinformationsavdelningar att förverkliga intentionerna i förslaget till nyförvaltningslag, bl, a, innebärande förbättrad service vad avser ett korrektoch lättbegripligt språk? 1985/86:360 av () till statsrådet privata sjukhem och privata daghem: har regeringenuttalat att privata alternativ kan utgöra värdefulla komplement till denoffentliga hälso- och sjukvården. Förutsättningen för detta är att dessaverksamheter underordnas kravet om en rättvis fördelning, sä att helabefolkningen får vård efter behov på lika villkor. Till privata alternativ inombarnomsorgen har regeringen emellertid intagit en helt annan hållning. Kan statsrådet förklaravarför inte privata alternativ, under precis samma betingelser, skulle kunnautgöra ett värdefullt komplement till den offentliga barnomsorgen? Varför säger regeringen ja till privata sjukhem men nejtill privata daghem? 1985/86:361 av Margö (vpk) tillsocialministern om verksamheten vid : planerar att isamarbete med två läkarhus öppna en privat sjukvårdscentral i , Den somköper en andel i verksamheten skall tillförsäkras vård. Eftersom sjukvård enligtsjukvårdslagens intentioner skall erbjudas på lika villkor under landstingensöverinseende vill jag fråga socialministern om verksamheten vid PrakfikertjänstAB kommer att föranleda någon regeringens åtgärd, 1985/86:362 av () tillkommunikationsministern om tågservicen för : SJ;s förslag till tidtabell den 1juni 1986 för västra stambanan innebär en klar försämring av tågservicen förboende i , Så har också skett vid tidigare tidtabellsskiften. Vilka åtgärder avser regeringen attvidta för att förhindra denna fortgående uttunning av tågtrafiken vid Alingsåsstation? 1985/86:72 18 §Kammaren åtskildes ,58,