prot · G909108 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag tror att MonaSahlin hka väl som jag inser att ungdomslagen i ursprunglig tappning och somden har tillämpats efter beslutet här i kammaren snart är ett minne blott. Anf.169 () replik: Jag börjar med , Def är riktigt vad honsäger om intresset för ungdomsavtal. Men det finns inget intresse för de lägrelönerna, Def ni talar om - och hela ert resonemang är uppbyggt på defta - äraft ungdomarna skall göras attraktivare genom att lönen skall sättas lägre fördem än vad den de facto är . Jag tycker att detta är en felsyn. Attraktivablir ungdomarna just därför aft de är ungdomar, därför att de har mycket lättaft lära och därför aff de gör en bra insats på arbetsmarknaden. Samhället bör därför ge ett ytterligare stöd genom att ge ungdomarnaden utbildning och den erfarenhet som gör dem ännu mer attraktiva påarbetsmarknaden, är orolig och frågar om jag kan fä SSU-arnaatt gilla ungdomslagen. Själv är jag en SSU-are som gillar ungdomslagen. Ungdomslagen har inte kommit till för aff särbehandla18-åringarna, och det finns ingen illvilja bakom, utan de som särbehandlas ärju de ungdomar som behöver kompletterande utbildning och som behöver hjälp attlära sig hur arbetsmarknaden och arbetsförmedlingen fungerar. behöverytterligare erfarenhet av arbetslivet särbehandlas i ungdomslagen just därföratt de skall få stöd och hjälp, frågade om jag tror aff ungdomslagen kommeraff vara kvar. Ja, jag är ganska övertygad om def. Oavsett hur samhället kommeratf se uf i framfiden, kommer def allfid att finnas en grupp ungdomar sombehöver just det här ytterligare stödet och den slussning in i arbetslivet somjag har pratat om. Den oerhört viktiga biten i ungdomslagen kommer aff finnaskvar. Jag och mänga med mig - och dit hör fakfiskt väldigt mängaav ungdomarna själva - har funnit de här kvaliteterna hos ungdomslagen, Defenklaste vore kanske infe om vi bytte åsikt, utan def enklaste för atf lösaproblemen vore om alla fog sitt ansvar för ungdomarnas möjligheter att komma inpå arbetsmarknaden. Dit hör också näringslivet. Jag är också övertygad om aff om utbildningen gavs ät allaoch hade praktikinslag och om ungdomslagen nådde ut till alla som faktisktbehöver dem, då vore situationen väldigt mycket enklare för ungdomarna. Det ärprecis i den riktningen som partiet, regeringen och förhoppningsvis arbetsmarknadensparter kommer atf fortsätta atf sträva. 170 () replik: Jag tycker atf för eft ganskateoretiskt resonemang. Vårt intresse i är aff så många ungdomar sommöjligt skall få jobb. Gå ut och fråga en arbetslös ungdom, , om honeller han är beredd aff fa eft jobb till lägre lön, sä skall du se aftungdomarna är beredda atf göra det. Sedan vill jag bara konstatera aft jag tyvärr inte ficknågot svar på min fråga hur socialdemokraterna ser pä en förlängning av startaeget-bidraget till eft år. Om nu utredaren föreslår en sådan förlängning,skulle vi då kunna få socialdemokraternas stöd för det resonemanget? 171 () replik: Skälet fill aff jag i min första replikciterade pressmeddelandet frän ocharbetsmarknadsstyrelsens beslut är våra erfarenheter av vad som har skett ochhåller på atf ske i relafionerna mellan ledning,socialdemokraterna i och ledningen för ,nämligen aff det är , chef, sombestämmer. Han gjorde det i fallet med rekryteringsstödet, och hanhar nu fått ett enigt beslut i om aft ungdomslagen skall sättas päabsolufasfe undantag. Han har tagit fasta på all konstruktiv krifik somframförts, kan säga vilka vackrasaker som helst om den ursprungliga tanken bakom ungdomslagen, Def brukar blisom vill, och det blir det säkert den här gängen också. Anf.172 () replik: Det är klart, , aff om man frågarungdomar, som har varit arbetslösa länge och är i en desperat situafion, om de ärberedda aft ta lägre lön om de fär ett jobb, så svarar de ja. Ge en riktigthungrig människa en möglig brödbit, och han äter upp den. Men är det räft attresonera så? Det är väl viktigare att ge ungdomarna utbildning och erfarenhet,så att de kan kräva och ocksä få eff riktigt jobb och en riktig lön. Det måstevara en betydligt bättre utgångspunkt. Kom ihåg atf ungdomar har lägre löner än vuxna.Ingångslöner är alltså någonting som existerar . Sedan till Bengf Wittbom: Jag vet inte om jag säger vackrasaker. Jag försöker uttrycka den verklighet som jag möter när jag diskuterarungdomslagen och när jag träffar ungdomar både i och utanför ungdomslag. Detär inte så att jag försöker måla en drömbild av hur ungdomslagen borde vara,utan jag beskriver hur jag faktiskt upplever att de fungerar. Det har och jag diskuterat förut. Att vi harolika åsikter kan möjligen bero pä aft vi rör oss i olika världar och har tvåolika verklighefer som bakgrund. Och oavsett vad arbetsmarknadsverket skriver isitt pressmeddelande, vilket förresten inte är riktigt så som Bengf Wittbomuttrycker det här, så tror jag aft ungdomslagen kommer aff vara eff mycketeffektivt medel för en viktig grupp ungdomar, även om den absolut största delenär mest betjänt av aff gå direkt från utbildning till eft fast jobb - och defär också def som vi skall fortsätta aft kämpa för. vice falmannen anmälde aff aft fil protokollet få antecknat atf hon infe ägde rätt tillytterligare replik. Anf.173 (): Jag vill i mitt inlägg något kommentera mofion Ä237 omökade forskningsresurser till högskolan i , som avstyrkts av eft enigtutskott. Värdet av högskolans roll i nyskapandet av kannog infe överskattas. Långsiktigt är def den utan jämförelse viktigasteregionalpolitiska satsning som skett för , Jag dristar mig atf säga atf den nya industriellautvecklingen från stora bulkindustrier som , och fillelektronik-, data- och rymdindusfri infe skulle vara möjlig utan högskolansroll som motor. Med högskolan som centrum i den utvecklingen bygger vi det nyaNorrbotten som förhoppningsvis skall sjuda av industriell förnyelse ochexpansiva investeringar och som skall kunna erbjuda sin ungdom intressantajobb - ett som skall ha samma sysselsättningsgradsom övriga landet, Def är en målsättning som vi har rätt att ha, en målsättningsom är fullt rimlig. För att vi skall nä dit fordras förändringar i bl, a, denekonomiska polifiken, skaftepolitiken, regionalpolifiken ochutbildningspolitiken. Men det är fullt möjligt, trots de svårigheter som finnspå vägen. Förutsättningen är dock aff de olika polifikerområdena fillsammansmedverkar fill den alldeles nödvändiga tillväxt som är grundförutsättningen förframgång och utveckling, I min motion A237 om ökade forskningsresurser tillhögskolan i har jag lagt fram förslag om ökade satsningar på enkompetensuppbyggnad inom data/elektronik,maskin- och verkstadsteknik, metallurgi och arkfisk teknik. Det gälleren satsning på framför allt forskning, som är grunden för all utbildninginom högskolan, den utbildning som sedan skall ge det norrboff- ~ .,,,, , , , j r. r ,, Arbetsmarknadspoli- niskanäringslivet nya ingenjörer och ekonomer samt marknadsföringsfolk. tiken I mofionen har jag också redovisat delar av andraprojekt som står för dörren: Enforskarby med hofelldel skall ge plats åt alla som kommer från de flesta delarav världen . Ett forskningsråd med regional anknytning skall skapasmed uppgift aft flytta fram de norra länens positioner i olika avseenden.Länsstyrelsen i , och högskolan står för de förstagrundplåtarna i ändamål. Därutöver kommer näringslivet afttillföra årliga anslag för aff projektet skall kunna komma till stånd.Målsättningen är aft defta forskningsråd skall kunna förfoga över ca 5 milj.kr. i årliga medel för sin verksamhet. Som det tredje projektet planeras ett Teknikens hus ianslutning till högskolan, I , med en bristande tekniskufvecklingsbakgrund, är teknikspridning alldeles nödvändig. Teknikens huskommer aft bli def centrum där teknik i alla dess former skall kunna föras uffill näringslivet och fill skolorna. Och infe minst de allra minsta barnenskall redan tidigt fä lära sig aft umgås med teknik. Teknik skall flyttas frami allas vardag pä eff säff som saknats fidigare i värt län. Vi tror aft def ärgenom en teknisk utveckling i vårt län som målsättningen fler jobb kan nås. Mycket har gjorts inom länet för aft de satsningar viplanerat skall komma till stånd. Medel har kunnat fas fram, dock infe ifillräcklig omfattning. Därför har det känts alldeles naturligt aft vända sigtill staten för att genom ökade anslag skynda pä utvecklingen. Jag beklagar attarbefsmarknadsutskoftef avstyrker motionen, Mofionens yrkande rör sig om 4 milj, kr, för senare delenav defta budgetär som avses finansieras genom atf anslaget fillsysselsättningsskapande åtgärder i länet minskas med motsvarande summa. Förjämförelsens skull kan jag nämna atf budgetåren 1981/82-1984/85 varlänsarbetsnämndens budget för just sysselsättningsskapande åtgärder iNorrbotten näsfan , i genomsnitt ca 750 miljoner ärligen. Länet behöver dessa medel i form avsysselsättningsskapande åtgärder. Jag är väl medveten om def. Dock kankonstateras aft dessa medel inte fill alla delar kan anses effektiva, varför desista 4 miljonerna för def kommande budgetåret bättre skulle ha kunnat användaslångsiktigt på def sätt som jag föreslagit i min mofion. tycker jag utskottets skrivning är positiv, Def finnsskäl att tolka den så. Vi tycks vara överens om bedömningen av såväl högskolansroll i länet som behovet av utökade resurser. Här vill jag dock peka på denpassus i utskoffsbefänkandet där def sägs följande: "Finansiering av verksamheten vid högskolan i i stället ske via ordinarie sakanslag för högskoleverksamheten," Detfa kan vi i och för sig vara överens om. Jag vill emellertid påpeka atf högskolan i arbetar med forskningsanslag som ligger utanför dessa ordinarie sakanslag i sforieksordningen med mycket kort varaktighet, I beslutet av riksda gen med anledning av proposifion 1981/82:113, def s, k, Norrbottenspakefet, fick högskolan i 7 milj, kr, I beslut av med anledning av 143 proposifion1982/83:120 om utveckling i förlängdes dessa anslag med tillsammans 9 milj. kr,, och sä sent som i beslut av medanledning av proposifion 1984/85:115 om regional utveckling och utjämning fickhögskolan 8 miljoner för aff förbrukas under fyra budgetär 1985/86-1988/89, Med anledning härav har jag ansett aft den alldelesnödvändiga förstärkning av resurser fill högskolan i som jag föreslagiti min motion även kunde tas över anslag utanför ordinarie sakanslag,men väl genom finansiering över anslag som var avsedda för aft användas inomlänet för att man skall komma till rätta rned undersysselsättningen. Långsiktig satsning genom ökade anslag till högskolan iLuleå, även om def skulle ske på bekostnad av några miljoner mindre tillberedskapsmedel, skulle vara av större värde för länet än de mer kortsikfigainsatser som några tiotal beredskapsarbeten innebär. Länet behöver ökaderesurser för en långsikfig uppbyggnad av näringslivet, även om detta måste skepå bekostnad av kortsiktiga insatser av beredskapskaraktär. Förhoppningsvis kommer dessa mina argument atf vinnabättre gehör nästa gäng jag anför liknande tankegångar i frågor som gällerregionala insatser. Anf.174 (): Jag vill beröra motion Ä201 angående inbyggda verkstäder,inlämnad av och mig. Vi är besvikna på ufskoffsmajorifeten, förden vet ju precis lika bra som övriga i utskottet och denna kammare attarbetsmarknaden för handikappade är en angelägen fräga. Förslaget i dennamotion är eft försök aft i viss mån underlätta för dessa människor atf komma ufi näringslivet. Och enligt vår mening rör det sig infe om pengar utan snarareom en attitydförändring från Samhällsföretags sida, nämligen att ändrariktlinjerna för inbyggda verksfäder så, aft avtal kan slutas även om företagetendast kan ta emot en eller tvä personer och inte fem. Att ha ett handikapp betyder infe aff man infe kan arbeta.Det betyder bara atf man kanske arbetar i eft långsammare tempo, eller aft detbehövs särskilda anordningar pä arbetsplatsen, I min hemkommun fanns def 1 361arbetssökande registrerade på arbetsförmedlingen, Äv dessa var 107arbetshandikappade, av dem hade varit anmälda mer än . Utskottet säger i sin motivering till avslag aff mindreföretag som vill anställa handikappade kan göra defta med hjälp av lönebidrag. Lönebidrag är en bra anställningsform för dem som t, ex,efter en svår sjukdom kämpat för att komma tillbaka till arbetslivet eller fördem som behöver på sig för aff komma in i eft arbete, Lönebidrageftrappas ju av efter hand, och det.anser vi helt riktigt i de fall då denhandikappade sä småningom gör en mera fullgod arbetsinsats. Med en sådaninställning behöver varken arbetsgivare eller arbetstagare känna sig pressade.Men anställningar i denna form är ocksä begränsade på grund av aft de ekonomiskaresurserna är otillräckliga. har i tidigare motioner krävt aftramen för lönebidrag skall utökas, Vär motionhandlar inte om dem som kan få anställning med lönebidrag utan omdem där man uttömt alla andra former för anställning. Och anser vi attSamhällsföretags inbyggda verkstäder är en bra lösning. Utskottet säger vidare aff Samhällsföretag har kvaransvaret för arbetsledning och för atf de sociala målen fullföljs. Vi ärövertygade om aft småföretagarna och deras anställda väl så bra somSamhällsföretag kan uppfylla både kravet på arbetsledning och den socialamålsättningen. Dessutom kostar detfa enligt vår mening inget, snarare ärdet en förtjänst, Samhällsföretag erhåller i lönebidrag från statenmedan företagen med inbyggda verkstäder endast får , Samhällsföretag fåralltså viss ersättning för sina administrativa kostnader, vilket inte deenskilda företagen får. Trots detfa erbjuder sig småföretagare atf anställaarbetshandikappade. Vi undrar om utskoftsmajorifetens negativa inställningtill de privata företagen beror på aft man är medveten om atf de har så godaresurser, att de kommer atf nä goda resultat och atf man tror sig infe kunnakontrollera dem på ett fillfredsställande sätt. Från sida tror vi på de privata företagarnasgoda vilja. De har ett personligt intresse och engagemang som gör aft detillsammans med sin personal på eft naturligare säff än större företag kan tahand om den handikappade. Den handikappade kommer in i en arbetsgemenskap somkanske kan utvecklas fill personlig vänskap även . Att ha eft meningsfullt arbete är för de flesta av oss ensjälvklarhet. Ätt stä utanför den gemenskapen kan ibland bli fill en tragedi,framför allt om orsaken fill arbetslösheten är någon form av arbefshandikapp.Att förtidspensionera människor, i synnerhet yngre människor, är slöseri medmänskliga resurser. Vi anser därför aft här föreslagna åtgärder dels är fillfördel för de handikappade därför atf de ges möjlighet aff komma uf inäringslivet tillsammans med friska människor, dels ger Samhällsföretag flerplatser aft fördela. Som def är kan Samhällsföretag inte ta emot alla sombehöver arbete. Genom aff tillvarata småföretagens erbjudande skulle man alltsåfrigöra platser inom Samhällsföretag, Med defta yrkar jag bifall till reservafion75 av och , 175 (): Jag lyssnade med stort intresse på vad ErikHolmkvisf hade aft säga i sift anförande och blev oerhört förvånad. Mycket avdet han argumenterade för är ju redan genomfört och på gång i länet, så han harmotionerat helf i onödan. Han beklagade att arbefsmarknadsutskoftef infe ställt upppå vissa av hans krav. Denna beklagan är väl närmast aft rikta fill hans egnaparfivänner. Det är ju viktigt atf i första hand få med sig sift eget parfiinnan man ställer krav på atf andra skall ställa upp på de säregna moderatakraven. Jag är infe särskilt imponerad i övrigt över moderaternasinsatser i def här ärendet. har ju på ett antal punkter gått emotväsentliga krav som skulle ha betydelse för det län som taladesä varmt för. Jag tänker pä äterflyttningsbidraget och östra ,som man helf och hållet yrkat avslag på. 10 Riksdagensprotokoll 1985/86:107-108 Beträffande östra kan def bara konstateras attdetfa är en av de mest arbetslöshefsdrabbade regionerna i landet. Vi har haften mångårig utflyttning av människor och hög arbetslöshet. Arbetslösheten iPajala kommun är exempelvis 27 gånger större än i den kommun i landet som lägsta arbetslösheten. Detta håller pä atf lamslå östra . Att somsocialdemokraterna tro att man kan rädda regionen med 22,5 miljoner är litetväl fantasifullt. Den friare användning av beredskapspengar som föresläs kommernämligen infe aff tillnärmelsevis räcka för att klara av problemen i en hårtarbetslöshefsdrabbad region. Aff förlänga beredskapsarbetena upp fill , atfförlänga fiden för ungdomslagen och aft lägga in insatser för utbildning är ioch för sig bra åtgärder. Men de kommer inte alls aft räcka till för aft skapaden trygghet i regionen som människorna har anledning att kräva. När vi från sida har kritiserat dels den fördåliga satsningen, dels själva inriktningen av satsningen, har det skett mofbakgrund av aft vi vef aff pengarna kunde ha använts bättre. Man kundeexempelvis ha överfört resurser fill utvecklingsfonden och förstärktlänsanslaget, som vi föreslagit -vi har föreslagit en kraftig uppräkning, Def är inte med beredskapspengar som vi i första handskall trygga sysselsättningen i regionen, utan det är genom långsiktiganärings- och regionalpolifiska ätgärder, I den reservation som har avlämnat och som jag ber aft få yrka bifall till flnnsmycket utförligt redovisat de förslag till åtgärder som har för affskapa sysselsättning och trygghet i östra , Visserligen är vi positiva till aft användaberedskapsmedlen litet friare -def ställer vi upp på. Men då räcker def intemed dessa 22,5 miljoner. Det allvarliga i regeringens förslag ochufskottsmajoritetens ställningstagande är aft man säger aft det handlar om enförsöksverksamhet som skall kunna avbrytas efter ett är, om man inte lyckatsminska arbetslösheten. Jag gör dä en jämförelse - det finns ju andra regioner ilandet som får ordentliga närings- och regionalpolifiska satsningar. Jag tänkerexempelvis pä , Om man gör en jämförelse med vad som satsas i deftasammanhang finner man en ordenflig obalans i prioriteringen, I en region somhar så hög arbetslöshet som östra är det illavarslande affregeringen och utskoftsmajoriteten säger att försöksverksamheten kan avbrytasefter en fid av eft är. Det kan tänkas att arbetslösheten minskar - def har dengjort i viss utsträckning , och detta hänger samman medatf man lyckats flytta uf människor i mycket snabb takt. Det är vad som hållerpä att ske. Därför menar vi från sida aff vad som behövs ärett omfattande närings- och regionalpolifiskt program med en satsning påsmåföretag, produktutveckling och marknadsföring. Genom att fördela en del avde anslagen fill utvecklingsfonderna och skulle vi få denoffensiva satsning som människorna i regionen eftersträvar. Detär ganska anmärkningsvärt aff yrkar avslag på vårt förslag fillanslag, Def är förvånande aft de tycker aff 22,5 milj, kr, är för mycket pengaratt satsa i en region i landet som har det svårt, Aff f, o, m. moderater iNorrbotten skulle instämma i denna åsikt hade jag inte väntat mig. Jag ber attfå yrka bifall till reservafion nr 62, 176 () replik: Jag beklagar att inte har läst den mofion som liggerfill grund för skrivningen i betänkandet. Äv den framgår klart och tydligt fillvad de pengar som jag har äskat i motionen skall användas. Def är till data-och elektronikomrädet, maskin- och verkstadstekniksområdet, metallurgi ocharkfisk teknik. Utöverdefta har jag skissat vad som händer pä högskolan i , Def tycker jag ärrimligt aft göra med tanke på den förändring som de har skeffi när det gäller tron pä framtiden, Det är inget nytt. Jagville bara säga aff def är en långsikfig förändring som har skett. Densatsning som vi vill göra på östra innebär en ökning av def samladeanslaget fill , Def förslaget kommer vi atf ta ställning tillsenare i vär. Vi tror aft def är rimligt aft anta atf och länetsegna myndigheter bättre kan försvara och utveckla länet än om def skall skegenom centrala beslut härifrån , Detär också vår ambition aft satsa på östra , Men vi anser atf det nuföreliggande förslaget inte är bra. Vi tycker helt enkelt atf def är dåligt, Istället vill vi på det sätt som jag har redovisat stärka länet. Skillnadenmellan , socialdemokraternas och polifik för atf stödjanäringslivet är aft vi tycker atf skaftepolitiken skall ändras. Företagen begärinte bidrag i första hand, utan en situation där de kan klara sin verksamhetutan bidrag. Det innebär att skatterna måste sänkas. Den dag ställersig bakom de moderata skattesänkningsförslag som gäller företag tror jag aftföretagen i kommer atf kunna utvecklas i mycket snabbare fakt änhitinfills. Denförstärkning av de samlade länsanslagen som vi talar om kommer kanhända atfligga på en lägre nivå än . Men sammanför man våra förslag därvidlagoch skaffesänkningsförslagen, finner man aft och anställdakommer att gagnas mer genom våra förslag än genom ochsocialdemokraternas. Anf.177 () replik: Trots den sena fimmen är jag tvungen aft ta till orda i en replik tillErik Holmkvisf, Hansade aft jag infe har läst motionen. Jo, jag har läst mofionen mycket noggrantoch mänga gånger. Jag har då kunnat konstatera att den är som etttidningsreferat, I motionen beskrivs vad som redan är på gång i flera avseenden- forskningsrådets arbete, högskolans insatser m, m, I vissa frågor har ErikHolmkvisf själv varit med om aff i länsstyrelse och landsting besluta om deaktuella åtgärderna. Prot.1985/86:108 Detta är infe någon skattepolitisk debatt, . Itisdags, då vi 3 april1986 diskuterade regionalpolifik, dädiskuterade skatterna, , ~~ '. ' ~ då vi diskuterararbetsmarknadspolitik, då drar samma Arbetsmarknadspoli- ., anförande en gäng till. Jag tyckeratf vi skall diskutera hur vi skall minska arbetslösheten i östra , Det skall vi göraseriöst. 178 () replik: , def är klart atf debatten iförsta hand borde handla om atf gå emot den socialistiska majoriteten. Men jagvill bara kort kommentera inlägg. Arbetslösheten kan vi få ned på många olika sätt, Def ärdefta vi försöker göra, Eft av sätten är aft se fill aff företagen blir starkaoch kan utvecklas av egen kraft. Vi skulle kunna ha stadiga företag om vi hadeeft sådant skattetryck att företagen kunde utvecklas och så att de intetvingades aft låna pengar. När det infe finns möjlighet att låna pengar tvingasde begära bidrag. Jag tycker att def framgår klart och tydligt avutvecklingen inom näringslivet aft vad som fatfas för aff man skall kunnaanställa fler människor är en sänkning av skattetrycket ocksä i , 179 () replik; vill satsa på företagen ochskapa sysselsättning i dessa, Def måste innebära aft , då vi senareskall behandla stödet fill utvecklingsfonderna, kommer att ställa upp påcenterns krav, 180 (vpk): Jag vef inte vad som har hänt, men om vihade spelat schack hade man kunnat säga aff def har varit en rockad italarlistan. Vad det beror på vet jag inte. Jag skallnu fa upp frågan om ungdomsarbetslösheten. Ungdomsarbetslösheten är i grunden en del av den övrigaarbetslösheten. Den utgör alltså inget problem för sig utan är en del av denövriga arbetslösheten. Men arbetslösheten bland unga människor är särskiltallvarlig, eftersom det handlar om deras första möte med arbetsmarknaden. På siktkan därför unga människor som tvingas till arbetslöshet fä betydligt störreproblem än äldre. Detta konstaterande innebär dock inte aff def finns någragenvägar i kampen mof ungdomsarbetslösheten. Fasta jobb fill de unga kan endastskapas med en politik som avser att tillfredsställa en rad mänskliga behov ivad gäller värd, omsorg och utbildning genom bl, a, utveckling av samhällsägdförädlingsindustri. Såväl socialdemokrafiska som borgerliga regeringar har ivärt land försökt göra kampen mof ungdomsarbetslösheten till en fräga om atfkomma på nya typer av särlösningar, vilkas främsta syfte tycks ha varit attdölja de besvärande ungdomsarbefslöshetssiffrorna. Oavsett om namnet varityrkesinfroduktion, ungdomsslussar, ungdomsplatser eller ungdomslag har de eftgemensamt, nämligen atf det handlar om särlösningar som gör atf de ungaförsvinner ur den officiella arbetslöshetsstatistiken och atf alla dessa 148