prot · G90917 · 1985-12-31 00:00:00 — Antingen har vidareexporten på sammanlagt 115 milj. kr. under tio årvarit förenlig Om den svenska vapenexporten till 3 protokoll 1985/86:17-18 Prot.1985/86:17 med åtagande gentemot , dvs. brutit sina åtaganden. I så fall ärdet i högsta grad anmärkningsvärt. _ ... -,. .. också har den härvidareexporten på 115 milj. kr. inte varit förenlig med Om åtgärder for att jor- r r j hindra att arbetsgivaravgift uttas på kostnadsersättning Singaporesåtagande gentemot , dvs. att har frångått sina garantier.I så fall måste man ställa frågan; Vad har vi för anledning att tro att Singaporebättre skulle hålla fast vid de förnyade garantierna eller åtagandena? villjag ha ett klart besked av statsrådet: brutit det tidigareåtagandet gentemot , dvs. att inte vidareexportera vapen, eller inte? Frågan huruvida brutit motåtagandena eller inte är föremål för en polisutredning, där polisen fortfarandeförhör misstänkta i samband med Boforsundersökningen. Det är en fråga därpolisen nu utreder och ställer frågor om det som har varit. Det vi nu gör äratt införa en speciell, en unik typ av kontroll vid ett företag, vilket innebäratt det kommer att ske leveranser till bara om den förstärktakontrollen visaratt det vid de enskilda leveranserna inte finns anledning tillmisstankar och bara om kontakterna med den polisiära förundersökningen visaratt man med hänsyn till förundersökningen och brottsmisstankarna kan gå vidaremed en leverans. Det är bara då det kommer att ske leveranser. Om detta inte ärmöjligt med hänsyn till förundersökningen blir det inte heller någraleveranser. 75 (): Jag har alltså inte ställt frågor när detgäller kontrollen gentemot . Jag vet att den har skärpts, och det ärmöjligt att det är tillfredsställande på det planet. Min fråga gäller värdet avgarantier från . säger statsrådet att man åtminstone kanifrågasätta- vilket är milt - om har brutit mot utfästelseratt inte vidareexportera vapen. Då kvarstår frågan: Vad har vi då föranledning att nu tro att inte kommer att bryta också mot de nyautfästelserna? Det är detta jag med min fråga har velat få utrett, och jagväntar fortfarande på svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 28 § Svar på fråga 1985/86:20 om åtgärder för attförhindra att arbetsgivaravgift uttas på kostnadsersättning har frågat finansministern omhan är beredd att medverka till att arbetsgivaravgift inte kan uttas påkostnadsersättning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall besvara frågan. Kostnadsersättningkan ges på två olika sätt. Det vanligaste är att arbetsgivaren betalar arbetstagarenfaktiska kostna der i arbetet med motsvarande belopp i kostnadsersättning. I så fall ingår aldrig kostnadsersättningen iavgiftsunderlaget, och några arbetsgivaravgif- terberäknas inte heller på kostnadsersättningen. Det andra sättet är att kostnadsersättningen ingår ibruttolönen. När sådan lön redovisas i avgiftsunderlaget får arbetsgivaren göraavdrag för kostnader som arbetstagaren haft under månaden. En förutsättning ärdock att kostnaderna kan beräknas uppgå till avbruttolönen. Denna begränsning av möjligheterna till kostnadsavdrag hartillkommit av administrativa skäl. I regel torde dock kostnaderna klartöverstiga av lönen i de fall kostnadsersättning ges på detta sätt. Mitt svar på fråga blir därför attarbetsgivaravgifter inte tas ut på kostnadsersättning annat än i den mycketringa mån som kan föranledas av den nämnda tioprocentsgränsen. Det är därförenligt min mening inte nödvändigt med några åtgärder inom det nuvarandesystemet. 77 (): Jag tackar försvaret. Jag måste genast säga att jag finner svaret vara inte baraotillfredsställande utan också ganska uppseendeväckande, nämligen ur densynpunkten att socialministern synes vara helt omedveten om de problem somexisterar i det här fallet. I det lagrum som socialministern refererar till stadgasatt sådant avdrag som socialministern avser i det tredje stycket av svaret fårgöras om så medger. Inom ramen för denna egendomligaregel, som ger rätt att fatta beslut, harriksförsäkringsverket flyttat fram positionerna alltmer och tar nu i olikasammanhang ut sociala avgifter på direkta kostnadsersättningar. Jag har ett exempel som är ganska fantastiskt. en sammanhållen förening som kan liknas vidfackföreningar, branschorganisationer eller andra - har riktats anspråk påbetalning av pensionsavgifter för sådana ersättningar som utgivits tillstyrelseledamöter för deras kostnader för att med bil förflytta sig tillstyrelsesammanträden, dvs. För att socialministern nu inte skall så att säga följaupp knappheten i svaret, vill jag be att hon svarar på frågan om inte detta ären egendomlighet som måste rättas till. Vi kan jämföra en personsom harSOmil till sammanträdet och får ut en kostnadsersättning på . meden person som cyklar till sammanträdet. Han som kör i sin bil och fårersättning för det skulle få pension, medan den andre inte får det. Jag voreglad om socialministern i varje fall ville hålla med mig om att dennaegendomlighet måste rättas till. Om åtgärderför att förhindra att arbetsgivaravgift uttaspå kostnadsersättning Överläggningenvar härmed avslutad. Prot,1985/86:17 Om ideellt arbetande föreningars ekonomiska situation 29 §Svar på fråga 1985/86:31 om ideellt arbetande föreningars ekonomiska situation har frågat finansministern omregeringen avser att vidta åtgärder som minskar de ekonomiska risker som nuvilar över många ideellt arbetande föreningar med anledning av förväntade kravpå socialavgifter. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Arbetsgivare skall betala socialavgifter i form avarbetsgivaravgifter på de löner som arbetsgivaren har betalt till sinaarbetstagare. Arbetsgivaravgifter tas också ut på ersättningar till den somanses vara uppdragstagare. Regeringsrätten har i en dom funnit att viss ersättningsom en idrottsförening betalat ut till en ishockeyspelare är att jämställa medersättning för förvärvsarbete. Föreningen var därför att anse som arbetsgivarei förhållande till ifrågavarande person. Den utgivna ersättningen skulle ingå iföreningens avgiftsunderlag för debitering av tillkommande arbetsgivaravgifter. Regeringsrätten har alltså givit uttryck för vad som äratt anse som gällande rätt i ett särskilt fall med dess speciellaomständigheter i fråga om ersättningsbelopp m. m. Det är en uppgift för de tillämpande myndigheterna att taställning till hur domen kommer att återverka på likartade fall. Det kankonstateras att det föreligger ett behov av vägledning för dessa bedömningar.Jag har erfarit att arbete pågår med att utarbeta allmänna råd för de lokalaskattemyndigheternas handläggning. Anf.79 (); Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min fråga. Regeringen har tydligen inte något uppslag till eller någonidé om hur man skall minska eller undanröja det ekonomiska hot som vilaröver många idrottsföreningar när de drabbas av utgifter som de inte har räknatmed och som de därför inte har budgeterat. Jag förstår att idrottsföreningarna är oroliga och upprörda.De fick t. ex. av information om skatter ochavgifter m. m. för . Där står under rubriken :"Som arbets- eller uppdragstagare betraktas bl. a. funktionär, tränare,vaktmästare och styrelseledamot men normalt inte idrottsmän." Föreningarna har alltså betalat ATP-avgifter för t. ex.tränare och lagledare men inte för spelarna, allt enligt anvisningarna.Naturligtvis, herr talman, har inga seriösa föreningar något emot att betalaATP-avgifter för sina spelare, under förutsättning att de när spelarkontraktenskrivs känner till detta. Det är retroaktiviteten som de är upprörda över ochinte kan acceptera. Det rör sig också om stora belopp. Delar statsrådet min uppfattning att det finnsen risk för en rad konkurser i Idrottssverige när ATP-räkningarna nu kommer attsändas ut? Regeringen är inte ovetande om detta.Företrädare för idrottsrörelsen har för regeringen redovisat de problem somuppkommer om retroaktiva avgifter skall tas ut. Denna fråga studeras alltsåinom regeringen. Vi har också i skrivelse från av den 3oktober fått en redovisning av hela problematiken, och skrivelsen med deförslag som där läggs fram bearbetas inom departementet. 81 (): Det är stora belopp som det rör sig om. För ett lag ielitserien i ishockey kan det gälla . och för ensnart allsvensk klubb i min hemstad, Elfsborg, . Det ärinte bara elitidrotten som drabbas när dessa räkningar, som man inte har varitförberedd på, skall betalas, utan det kan också få konsekvenser förbreddidrotten, ända ut i minsta knatteidrottsförening. Det är alltså risk fören rad konkurser i Idrottssverige, och det gör mig orolig. Prot,1985/86:17 Om omprövning av sjuk- och föräldrapenningen för studerande Överläggningenvar härmed avslutad. 30 § Svar på fråga 1985/86:41 om omprövning av sjuk- ochföräldrapenningen för studerande har frågat vilka åtgärder somplaneras för att en omprövning av sjuk- och föräldrapenningen för studerandeskall komma till stånd. Det nuvarande systemet för studerandes sjuk- ochföräldrapenning infördes , Genom detta gavs stora grupperstuderande ett bättre ekonomiskt skydd under sjukdom. Vissa förbättringargenomfördes också i föräldraförsäkringen. Det problem vad gäller vissa studerandes sjuk- ochföräldrapenning som nu tar upp är betingat av metoden attdividera den sjukpenninggrundande inkomsten med 365 för att beräkna enförsäkrads sjukpenning. , vars förslag låg till grund fördet nya systemet för studerandes sjuk- och föräldrapenning, förordade ettförändrat delningstal för beräkning av de studerandes sjukpenning. Ipropositionen (1983/84:127) om förbättrad studiehjälp och vissasjukförsäkringsfrågor konstaterades dock att detta är en fråga som inte berörbara de studerande. var i sitt betänkande (SfU1983/84:26) av samma uppfattning. I avvaktan på övergripande lösningar varutskottet inte berett att förorda några särbestämmelser för studerande i dettaavseende. Erfarenheterna av det nya regelsystemet för studerandessjuk- och föräldrapenning följs fortlöpande inom . Innan ennärmare analys av de ännu ganska korta erfarenheterna har kunnat göras är jaginte beredd att föreslå åtgärder för att ompröva det nuvarande systemet. Om omprövning av sjuk- och föräldrapenningen för studerande 83GULLAN (): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret, som jag tyvärr inte är helt nöjd med. Jag hade hoppats att statsrådetskulle ha svarat att det kommer ett förslag från regeringen om en omprövning. Jag har själv varit med om att fatta beslut i den härfrågan, men när det visar sig att ett beslut får så negativa konsekvenser somdet här är fråga om, anser jag att vi i kan fatta ett bättre beslut.Som statsrådet säger har en del studerande fått förbättringar genomdet nya systemet. De som särskilt drabbas av systemets nackdelar är vissavuxenstuderandegrupper och doktorander. Jag kan meddela att vi i utskottet har fått många propåeri det här ärendet. Jag har själv fått många brev och telefonsamtal. Flera avoss i utskottet har blivit uppvaktade i frågan, bl. a. av elever från Forsafolkhögskola, som har pekat på de mycket negativa konsekvenserna vad gällersjuk- och föräldraförsäkringen till vuxenstuderande. Jag vet också att LO har skrivit till regeringen ochbegärt en omprövning, speciellt vad gäller de elever som uppbär särskiltvuxenstudiestöd, utbildningsbidrag för arbetsmarknadsutbildning ochutbildningsbidrag för doktorander. Jag dristar mig att fråga statsrådet : Kan viinte, när utvärderingarna har gjorts, förvänta oss någon form av förslag frånregeringen i frågan? Det är riktigt att vi har uttalat oss för enförändring. Jag har också konstaterat att själv deltog i detbeslut som fattades först i socialförsäkringsutskottet och sedan naturligtvisockså i kammare. Detta är en fråga om bl. a. vilken teknik man skallanvända för att lösa problemet. Det är inte så enkelt att finna en bra teknik idet här sammanhanget; Dessutom rör det sig här om rätt stora kostnader, och detgäller därför att finna möjligheter att finansiera en förändring. Men för dagenhar jag inget annat besked att ge än det jag har gett i mitt svar. 85 (): Till detta vill jag säga: Detta handlar ändåom en speciallagstiftning, och jag anser därför att man kan stifta en specielllag vad gäller beräkningsgrunderna och tillämpa andra beräkningsgrunder än demsom enligt är de vanliga. Man kan gå fram på olika vägar: Man kan låta den nyastudietidssjukpenningen utesluta vissa studerandegrupper, som LO harföreslagit. Man kan koppla på den gamla sjukpenningen under ferietid, ellerockså kan man beräkna ferietidssjukpenningen med ett annat mått än det man tillämpar. - Jag hoppas att vi får ett sådant förslag frånregeringen. Överläggningen var härmed avslutad. 31 §Svar på fråga 1985/86:56 om kompensationsnivån i delpensionsförsäkringen Margö har frågat om det finnsandra skäl än ekonomiska att inte återställa kompensationsnivån idelpensionsförsäkringen till . I sin fråga hänvisar Margö till de överskottsom delpensionsförsäkringen lämnat . Jag vill påpeka attdessa överskott är en del av den totala ekonomin och har använts för attreglera tidigare underskott inom delpensionsförsäkringen och att det förstunder innevarande år åter samlas medel i delpensionsfonden. När det gäller frågan om från vilken tidpunktkompensationsnivån i delpensionsförsäkringen skall återställas till har iregeringsförklaringen sagts att detta skall ske . Innan fråganär slutligt behandlad inom regeringen är jag inte beredd att ange någon exakttidpunkt för när återställandet skall ske. Om kompensationsnivån i delpensionsförsäkringen 87MARGO (vpk); Några ekonomiska skäl mot att återställakompensalionsni-vån i delpensionsförsäkringen finns . beräknasfonden ge ett överskott på 880 milj. kr., och ett återställande skulle kostaungefär 250 milj. kr. Man kan då se att det överskott som finns alltsåskulle räcka åtminstone framåt. Vidare belastar delpensionsförsäkringeninte heller statsbudgeten totalt, och man kan alltså inte heller koppla ihopden med budgetunderskottet, eftersom det är fråga om en fond, som betalas medarbetsgivaravgifter. Det finns således inga ekonomiska skäl att inte omedelbartfullfölja det vallöfte som har getts. Därför blir jag litet orolig över att detkanske är andra skäl som ligger bakom det förhållandet att ingenting görs. Socialministern säger i sitt svar att innan frågan ärslutligt behandlad inom regeringen kan vi inte få besked om någon exakttidpunkt när återställande kan ske. Menas därmed att man inte är överens inomregeringen om att man skall återställa kompensationsnivån, eller tänker mangöra några andra förändringar inom delpensionssystemet? Det har nämnts idebatten att det eventuellt skulle vara möjligt att genom olika åtgärderbegränsa den personkrets som skall komma i åtnjutande av möjligheterna tilldelpension. Är det något sådant vi har att vänta eller kommerregeringen att möjligt fullfölja sitt vallöfte? Regeringen står fast vid sitt vallöfte attunder valperioden återställa nivån på delpensionen till . Regeringen ärfast besluten att leva upp till vad som på det här området har uttalats iregeringsförklaringen, vilket är exakt detsamma som det som sades i vårt partisvalmanifest. Om bättre information om läkemedels biverkningar 89 MARGÖINGVARDSSON (vpk); Att få ett förslag på det här områdetgenomfört fr, o, m, är såvitt jag förstår redan nu en omöjlighet. Detkan bli aktuellt först , Skall det kunna ske är det angeläget attregeringen lägger fram en proposition. Eftersom det inte längre finns någraekonomiska skäl att anföra borde man ganska kunna lägga fram ettsådant förslag. Om det bara är administrativa förenklingar av systemet somfördröjer det kan man ju återkomma med förslag när kompensationsnivån äråterställd. Överläggningen var härmed avslutad. 32 § Svar på fråga 1985/86:90 om bättre information omläkemedels biverkningar har frågat mig om jag anseratt kunskaperna om och kontrollen av de läkemedel som introduceras på marknadenär tillräckliga och vad som kan göras för att undvika händelser som de sombiverkningarna av läkemedlet Sulfapral orsakat. Läkemedelskontrollen är betydligt strängare vidprövningen av nya läkemedel än som var fallet när läkemedlet Sulfapralregistrerades . anses tillsammans med ha den strängasteläkemedelskontrollen i världen. har dessutom kanske det bästa övervakningssystemetför de läkemedel som finns ute på marknaden. I stort sett har vi bra läkemedel. Sådana allvarliga biverkningar som rapporterats förSulfapral är dess bättre sällsynta. har räknat ut att 2patienter per 100 000 patienter som behandlats med detta läkemedel har fåttallvarliga biverkningar. Risken för biverkningar är således låg. Regeringenser emellertid självfallet allvarligt på frågan om läkemedlens biverkningar.Innevarande budgetår har getts ökade resurser för sin viktigauppgift att noga följa upp biverkningar och vid behov vidta åtgärder. Utgångspunkten måste alltid vara att fördelarna med ettläkemedel skall uppväga dess nackdelar. Jag vill nämna att 1983 årsläkemedelsutredning, som avslutar sitt arbete , överväger bl.a. hur vi skall kunna göra läkemedelskontrollen effektivare och förstärkainformationen till patienterna och personalen inom hälso- och sjukvården. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 91MAUD BJÖRNEMALM (s): Jag tackar statsrådet för svaret. Om vi nu har en sträng kontroll av läkemedel måste manfråga sig hur detta kunde hända och framför allt hur man undviker liknandetragedier . Det sägs att effektiva läkemedel ger biverkningar. Dennya hälso-och sjukvårdslagen innebär såvitt jag förstår att patienterna måsteha ordentliginformation om den behandling som läkarna föreslår. Det måste väl ocksåinnefatta information om de mediciner som läkaren skriver ut, alltså äveninformation om biverkningar. Jag undrar vilket ansvar har. Enligtuppgift fick in 561 anmälningar om biverkningar som gällde Sulfapral, varvid 1980rekommenderade stor återhållsamhet med utskrivning av läkemedlet. Men detdröjde ända till 1984 innan Sulfapral försvann på marknaden. Enligt uppgift kan inte stoppa ettläkemedel. Om inte .socialstyrelsen har möjligheter att stoppa ett läkemedel -vem har då den möjligheten? ger ju ut allmänna råd och anvisningar imånga avseenden och borde kanske ges i uppdrag att utfärda råd och anvisningarför hur läkarna skall informera patienterna om den medicin de skriver ut ochskapa ordentliga rutiner för hur läkarna skall rapportera eventuella misstankarom biverkningar. Omförslag till om förtroendevalda iförsäkringskassorna Som jag sagt i mitt svar är ju risken förbiverkningar mycket Hten, men det är klart att vi ser allvarligt på det sominträffar. Eftersom vi nu har en statlig läkemedelskommitté, parlamentarisktsammansatt, som har till uppgift att se över vär läkemedelslagstiftning, tyckerjag att det finns en garanfi. Om kommittén finner att det behövs störreeffektivitet och en utbyggnad av informationen, kommer kommittén säkerligen attföreslå detta. Betänkandet skall lämnas . Överläggningen var härmed avslutad. 33 § Svar på fråga 1985/86:100 om förslag till riksdagenom förtroendevalda i försäkringskassorna har frågat om jag avser attlägga fram förslag med anledning av betänkandet avgivet av utredningen omförtroendevalda i försäkringskassorna. Som framgår avpropositionsförteckningen till innevarande års avser regeringen attunder november månad lägga fram en proposition om ökad förtroendemannamedverkani försäkringskassorna. 94JAN HYTTRING (c): Jag tackar socialministern för svaret. Det skall alltså komma en proposition om ökadförtroendemannamedverkan i försäkringskassorna, och det är ju ett mycketpositivt svar. Jag befarar emellertid, herr talman, att det bygger på denutredning som går under namnet ökat förtroendemannainflytande iförsäkringskassorna. Jag vill berätta litet grand om saken och fråga om det ärså, att regeringen i sin proposition ansluter sig till det förslag somutredningen har lagt fram. Om åtgärderför att stärka respekten för sjukvårdspersonalssamvetsbetänkligheter Förslagetinnebär nämligen för riket i dess helhet att man tar bort 1 835 förtroendemän.För del betyder det att man minskar antalet förtroendemän med 103.Som resultat av utredningsförslaget skulle det bH 15 ledamöter, utsedda avlandstinget, vilka skall sitta i det som kommer att kallassocialförsäkringsnämnden. Vi har 16 kommuner i , varför det blir inteens en ledamot per kommun. Det här är alltså vad man kallar ökatförtroendemannainflytande. Jag vill fråga socialministern: det detta förslagsom kommer att läggas fram i propositionen? Jag har svarat att det enligt propositionsförteckningenkommer att läggas fram en proposition . Innehållet i propositionenkommer att framgå när propositionen läggs på bord. För dagen kan jagnaturligtvis inte diskutera innehållet i en proposition som ännu inte ärfärdig. Överläggningen var härmed avslutad. 34§ Svar på fråga 1985/86:116 om åtgärder för att stärka respekten försjukvårdspersonals samvetsbetänkligheter har frågat justitieministern omhan avser att vidta åtgärder som stärker respekten för sjukvårdspersonalssamvetsbetänkligheter att delta i vissa arbetsuppgifter. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Som svar på fråga vill jag börja med atthänvisa till det svar som dåvarande utbildningsministern på en interpellation framställd av ommedverkan till ändringar i gällande bestämmelser för barnmorskeutbildningen.Frågan gällde befrielse från utbildning avseende insättning av spiral sompreventivmedelsåtgärd. Utbildningsministern anförde då bl, a, attbarnmorskeyrket är rättsligt reglerat och att endast den som fått legitimationsom barnmorska har rätt att utöva yrket. Barnmorskeutbildningen måste förberedaför alla de arbetsuppgifter som en barnmorska har inom hälso- och sjukvården. Frågan om sjukvårdspersonalens medverkan vid aborter harbehandlats i regeringens proposition (1984/85:48) om familjeplanering ochabort. Som framgår av propositionen har meddelat anvisningar omhälso-och sjukvårdspersonalens medverkan vid abort. Min uppfattning är alltjämtdensamma som jag framförde i propositionen, nämligen att socialstyrelsensanvisningar ger tillräckliga garantier för sådan personal som finner abortoförenHg med sin etiska och religiösa uppfattning att slippa delta i abortarbete, AlfSvenssons fråga anser jag med detta besvarad. 97ALF (): har kristna sjuksköterskorkämpat för sin rätt att utbilda sig till barnmorskor utan att tvingas sättaspiral på patienter. har åtminstone fem barnmorskeelever gått miste omsin legitimation. Två fick sin legitimation med ett nödrop, och åtminstone enhar avbrutit sin utbildning. De barnmorskor och barnmorskeelever som vägrar sättaspiral hävdar att Hvet börjar vid befruktningen. Därför är det nu angeläget attfå veta hur jag skall tolka statsrådets svar, som jag självfallet tackar för. Eftersom dessa sjuksköterskeelever menar att livet börjarvid befruktningen och därmed karakteriserar användandet av spiral som abort,för spiralen stöter ju bort ägget och fungerar inte som ett preventivmedel, harman då rätt att förvänta sig att dessa elever i fortsättningen skall blibemötta utifrån anvisningar, som gör det möjligt försjukvårdspersonal att inte behöva delta vid abortoperationer? De barnmorskor som arbetar i förlossningskliniker och på BB-avdelningarsysslar ju inte med att sätta spiraler. Barnmorskor som skall sätta spiralmåste ha en speciell utbildning utöver sin barnmorskeutbildning och skaffa sigen speciell liten legitimation utöver barnmorskelegitimationen för att fåmöjlighet och rätt att verka inom preventivmedelsrådgivningen. Vore det inte rim och reson, statsrådet , att manrespekterar denna lilla grupp utifrån deras samvetsbetänkligheter? Om information till skolpersonal om aids