prot · G90940 · 1985-12-31 00:00:00 — Momsen drabbar ju intematen hårdare än andra varor i konsumenternas budget. Tillslut, herr talman, måste jag göra besviken. Jag har inte någonsom helst avsikt att lätta på förlåten till den kommande budgeten. Prot, 1985/86:40 Omslopad moms på mat, m. m. 9 HANS iHallstahammar (vpk); Till att börja med punkterade finansministern själv hela resonemanget iutredningen som jag satt i, där man redan från början hade krav på attfinansiera alla eventuella sänkningar av matpriserna med ökad moms på andravaror. Det var ju bra att finansministern erkände att det i och för sig är enomöjlig väg, även om jag kan säga till finansministerns glädje att det skulleju ge någon liten förändring för låginkomstfamiljerna, eftersom det finns ettsådant konsumtionsmönster att höginkomstfamiljer köper mera av varor som inteär att hänföra till livsmedel. Finansministernsäger att det är en kommunistisk illusionspolitik att tro att det finns källoratt ösa ur, osv. Jag menar att om man beskattar kapital, t. ex. inför enrealränteskatt som man har i , något som jag tror att finansministemockså kommer att göra, och använder sådana pengar för att skapa lättnader ifråga om människors vanUga konsumtion av nödvändighetsvaror som mat, är det enriktig fördelningspolitik som är helt möjlig. Det är klart att enrealränteskatt drabbar hushållen också. Omslopad moms på mat, m. m. många sådana effekter, menjag tror att det blir större lättnader för dem som inte har några inkomster avrealräntor eller andra tillgångar som gör att de kan leva gott vid sidan avsina arbetsinkomser. Att de som har det svårt med försörjningen och knappt fårpengarna att räcka till mat och hyra kommer att tjäna mest på en sådan härreform är utgångspunkten för vårt resonemang. Anserinte vpk att det var borgarna som ställde till det i landet? Jo, det är klart att jag kan hålla med om det. Det har jag nogi mitt manus, även om det kanske inte kom fram i mitt första inlägg när jagblev litet upphetsad. Detvar en besvärlig tid tiH 1982, Men problemet är ju, tycker jag, nunär det går så bra för som finansministern säger, när det finns ensådan oerhörd likviditet i bolagen som följd av exportframgångarna och deenorma vinsterna, att detta inte i större utsträckning används till attåstadkomma lättnader för de vanhga människorna och att man fortsätter med enlåglönepolitik som man tror skall vara bästa sättet att komma till rätta medinflationen. Såtill underskotten då. Försök inte påstå att vi nonchalerar underskotten, fördet vet både finansministern och jag att räntan på underskotten omfördelarväldiga förmögenheter i det här landet. Men är det ju finansministern självsom har gått ut och lovat att det inte skall bli något förändrat skattetryck.Om man får in tio miljarder på realräntevinsterna, skall man använda dessapengar för att lätta skatten någon annanstans. Så har jag fattat löftet, och dåtycker jag att det är mycket bättre att lätta på matmomsen än att lätta påmarginalskatterna t, ex. Det är kommunistisk pohtik. Det förhållandet att det finns likviditet i näringslivet ger inteunderlag för någon föreställning om att vi har dessa källor att använda för attpermanent sänka skatter eller höja utgifter. Det kan dra in likviditet frånföretagen, men det är en engångsoperation, och det ger inget underlag för enlångvarig förändring av vare sig skatter eller utgifter. Det är inte mera värtur statskassans synpunkt än om vi sålde ut ett statligt företag eller dräneradevåra egna bankböcker om vi hade några. Det är alltså ingen lösning påproblemet. Föratt denna fördelningspolitiska debatt inte skall komma alldeles snett vill jagbara erinra om att vi i har den högsta förmögenhetsskatten i världen,den högsta arvs- och gåvoskatten i världen och den mest långtgåendedubbelbeskattningen av aktieutdelning i världen. Vi är ett av de få länder somhar en effektivt fungerande reahsationsvinstskatt, och vi är troligen det endaland som har en omsättningsskatt på aktier. Vi har alltså, ur vissa människorssynpunkt, t, o, m, överutnyttjat skatteinstrumentet i vad gäller att beskattakapitalet. Det är verkHgheten, och då hjälper det inte att tala om att detfinns likviditet i företagen, därför att den ger inget underlag för deoperationer som i efterlyser. 11 HANS iHallstahammar (vpk): Det är viktigt att komplettera bilden med att säga att ocksåhar världens högsta matskatt - något som finansministern glömde när han taladeom skattetrycket. Denaktieomsättningsskatt som har införts var ett kommunistiskt förslag, som ansågsvara precis Hka omöjligt som alla andra skatteförslag som vi från vpk;s sidahar lagt fram för att kapitalet skulle drabbas. Så sent som när jag satt imatmomsutredningen avfärdades detta förslag som helt orealistiskt, och straxefteråt kom finansministern springande med sitt förslag. Det var ju bra, men sågår det alltså till i politiken. Jag är övertygad om att många av våra tankarom fördelningspolitiken också kommer att gå igenorh när finansministern fårgöra sin utredning om anledningen till att det står så illa till i landet förfolk. Närdet gäHer likviditeten sade jag inte att man kunde ösa ur den, utan jag sadeatt den var ett bevis för att det har gått mycket bra. Låga löner och högavinster skapar naturligtvis en enorm likviditet. Finansministernär också väldigt pigg på att dra in likviditet från kommunerna, för att dämpaderas utveckling, förhindra att de expanderar och på så vis försöka komma åtinflationen. Detta har till effekt att kommunerna får problem, åtminstone dentyp av kommuner som jag kommer ifrån, i stålorterna i Bergslagen, som drabbashårt av nedläggningar, arbetslöshet och andra problem. Kommunerna anser attdessa problem övervältras på dem och påverkar kommunalskatten - en skatt somHksom matmomsen regressivt drabbar dem mest som har de lägsta inkomsterna, imotsats till statsskatten. Mycketav finansministerns ekonomiska poHtik, som han berömmer sigav, har en allvariigbaksida, och det är det som jag har velat peka på i dagensinterpeHationsdebatt, Omslopad moms på mat, m. m. Överläggningen var härmedavslutad. 6§ Föredrogs och hänvisades 1985/86:207-215 tillskatteutskottet 1985/86:216-221 tHlbostadsutskottet 7§ Anmäldes och bordlades 1985/86:222 av . 1985/86:223 av AndersBjörck m.fl. 1985/86:224 av 1985/86:225 av GunnelLiljegren Rundradiosändningar avfinländska televisionsprogram (prop, 1985/86:54) 1985/86:40 8 §Anmäldes och bordlades betänkande 1985/86:7 Beskattning avfiskevårdsområden, m,m, 1985/86:4 Nämndemansansvar för dom 1985/86:5 Regler förhuvudförhandling i hovrätt 1985/86:9 Fortsatt giltighet av lagen med särskildabestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål (prop. 1985/86:28) 1985/86:10 Fortsatt försöksverksamhet medanvändning av telefon vid rättegång (prop, 1985/86:29) 1985/86:11 Fortsatt giltighet av lagen omtvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall (prop, 1985/86:31) 1985/86:6 Vissabokföringsfrågor 1985/86:11Arrendeavräkning vid ändrat kostnadsläge (prop, 1984/85:197) 1985/86:6 Internationellaåtgärder mot kvinnoförtryck 1985/86:7 Sverigesrelationer till 1985/86:8 Diplomatiskstatus åt i 1985/86:9 Situationen iKampuchea 1985/86:2 Vissa frågorangående räddningstjänst 1985/86:3 Båtuthyrningtill utländska medborgare 1985/86:5 Redogörelse för tillämpningen avterroristlagstiftningen (skr, 1985/86:32) Socialutskottetsbetänkanden /86:5 Förskola för alla barn (prop, 1984/85:209) 1985/86:10Tilläggsbudget I inom område (prop, 1985/86:25delvis) 1985/86:6 En utredningbeträffande reklamfinansiering av TV 1985/86:7Högskoleforskares rätt att ha bisysslor (prop. 1985/86:11) 1985/86:3 Vissatrafikpolitiska frågor m.m, 1985/86:4 FärjetrafikentUl Gotiand (skr, 1985/86:6) 1985/86:8 Lokalisering avkemikaheinspektionen (prop, 1985/86:19) Näringsutskottetsbetänkande /86:5 Regummering av bildäck 9§ Kammaren åtskildes kl, 10,39, In fildem