prot · G909133 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:133 Förhandlingarnaleddes av tredje vice talmannen, 1 § Justerades protokollen för den 23, 24 och . 2 § Tredje vice talmannen meddelade att M/5 (vpk) återtagit sin plats i , varigenom som ersättare upphört. 3 § Kammarens sammanträde måndagen den 12 miy 1 TREDJE VICE TALMANNEN: Med ändring av den preliminära tidsplanen tar kammarenssammanträde sin början ,00, Därvid besvaras ett antalinterpellationer. 4 § Meddelande om svar på interpellation 1985/86:179 2 Kommunikationsminister : Herrtalman! Interpellation 179 av om den civila pilotutbildningenskulle ha besvarats av mig . Då interpellanten är förhindrad att närvara,kommer interpellationen att besvaras . 5 § Svar på interpellation 1985/86:182 om Nordfondensverksamhet Å. : Herr talman!Per-Richard Molén har frågat mig 1, vilka åtgärder jag är beredd attvidta för att skall följa gällande reglemente, 2, om jag är beredd att uppdra åtbankinspektionen att granska Nordfondens aktieaffärer motbakgrund av att påstådd insiderinformation som fonden skulle ha erhållit, och 3, om fortfarande, mot bakgrund avdet som inträffat, äger regeringens förtroende. Mina svar på Per-RichardMoléns frågor är följande: Löntagarfondstyrelsernaförvaltar delar av de penningmedel som ingår i allmänna pensionsfonden.Bestämmelser om hur löntagarfondstyrelsernas förvaltning skall gå till finns ilagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden. Enligt lagenskall och till regeringenavge utlåtanden över bl. a. löntagarfondstyrelsernas förvaltning av medel. framhållit har i sitt utlåtande över 1985års medelsförvaltning gjort vissa påpekanden angående Nordfondens förvaltning.Dessa påpekanden är dock inte av den arten att det finns anledning förregeringen att föreslå några lagändringar angående fondstyrelsernasmedelsförvaltning. Revisorernai Nordfonden har riktat kritik mot fondens verkställande direktör för vissutlåning. Revisorerna konstaterar emellertid att denna uflåning skett utanstyrelsens kännedom och godkännande och att styrelsen tagit bestämt avståndfrån utlåningen. På grund av det inträffade entledigade Nordfondens styrelseden verkställande direktören. Revisorerna konstaterar vidare att det inte finnsanledning att rikta anmärkning eller erinran mot styrelsen för utlåningen ellerför förvaltningen i övrigt. Denåtgärd som kan komma i fråga om en fonds förvaltning inte skett på etttillfredsställande sätt är att entlediga styrelseledamöter eller att inteförlänga deras förordnanden. För egen del kan jag konstatera att Nordfondensstyrelse har reagerat på det sätt en styrelse bör reagera i ett läge som detta.Nordfondens styrelse har regeringens förtroende. De ändringar i styrelsenssammansättning som skett saknar samband med de frågor vi nu diskuterar. Detta är mitt svar påPer-Richard Moléns första och tredje fråga. Slutligenvill jag säga att de tidningsskriverier tagit tillutgångspunkt för sin andra fråga saknar grund. Några kontakter mellanfinansdepartementet och Nordfonden om omsättningsskatten på aktier har såledesinte förekommit. Det finns därför inte anledning för mig att vidta någonåtgärd. 4 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret på min interpellation. "Viföljer lagen medan lagbrytarna hyllas för att de gör bättre vinster", sadeVD i Trefondinvest i samband med att riksrevisionsverketsredovisning presenterades. Vi får inte göra korta affärer, det står i lagen.Säger samme person i en artikel i från . När BoDahlgren talar om lagbrott syftar han inte på den utlåning till privatpersonersom den norra löntagarfonden ägnat sig åt utan på den mängd snabba affärer somalldeles speciellt karakteriserat Nordfondens verksamhet under 1985,1 vilketfall som helst betraktas det som Nordfonden gjort av löntagarfonderna självasom lagbrott, och det är allvarligt. Närutrikesminister besökte tog hanklart avstånd från Nordfondens korta aktieaffärer. Han sade; Klippekonomin ochpenningsugna börsaktörer är de farligaste hoten mot både samhällssolidaritetenoch den svenska ekonomin och måste stoppas. Tar statsrådet också avstånd från de kortaaffärerna? Bör Nordfonden fortsätta att vara ett dåligt föredöme förlöntagarfonderna? har allvarligt kritiserat Nordfonden.Fonden har inte agerat i linje med statsmakternas intentioner och de krav somär uppställda i reglementet. Bokslutet har inte gjorts upp inom rimligtid. Resultat-och balansräkningar fyller enligt intereglementets krav. Lån har givits till privatpersoner. Kravet pä långsiktigheti placeringarna har inte iakttagits. Det här är så mycket mera intressant att notera somNordfonden själv i ett styrelsebeslut så sent som slogfast att den övervägande delen av fondens medel skulle placeras långsiktigt.Trots detta har styrelsen, inkl, den nyutnämnde verkställande direktören, somdå var vice ordförande i fonden, släppt fondens pengar i omlopp i en omfattningsom gjort fonden till en av börsens allra största aktörer: över 2 miljarder kronorhar fonden omsatt i aktier. Riskexponeringen har varit osedvanligt hög. Dettaerkände fondens nye VD. Trots det säger han att det inte skall bli slut på dekorta affärerna! Hur skall det vara, statsrådet ? Är det Bo Dahlgrensom har rätt, dä är det som är lagbrytare och som mandärför bör ersätta med andra. Åtminstone tycker jag att en skriftlig reprimandhade varit det minsta man kunde begära. Vi skall inte heller glömma bort affärerna kring LjusneKätting, som ledde till att fonden förlorade uppemot 14 miljoner på sinplacering. Trots all krifik sitter förre VD kvar i styrelsenför Nordfonden. Hur många misstag kan en fondstyrelse göra, och hur mycketkritik kan den dra på sig utan att regeringen byter ut den? Det enda svar statsrådet lämnat mig är att deanmärkningar som kommit med inte föranleder någralagändringar. Det kan jag i och för sig förstå. Men är det så att enfondstyrelse inte följer lagen, är det väl riktigare att den byts ut, inte anpassar lagen efter de förseelser som den har begått? Jag tycker att dethade varit den naturliga konsekvensen av all den kritik som fonden i olikasammanhang har dragit på sig. förre VD har i en tidningsartikel sagt att hankände till att regeringen hade för avsikt att höja omsättningsskatten påaktier. En i aktiehandel insatt person vet att besked av det slaget framkallarbaisse på börsen. Det gäller alltså att sälja innan en höjning avomsättningsskatten sker. Kurserna sjönk när regeringen tillkännagavdetta beslut. För att frita sig och departementetfrån en sådan här beskyllning skulle det enligt min mening vara naturligt omstatsrådet hade villfarit min begäran att låta bankinspektionen granskaåtminstone Nordfondens affärer , . Vägrarman att tillmötesgå en så rimlig önskan kan åtminstone jag - och det gällersäkerligen även många andra - inte frigöra mig från misstankarna att justfinansdepartementets egna tjänstemän har informerat löntagarfonderna ombeslutet att höja omsättningsskatten från . Jag har nog en känsla av att en sådangranskning hgger i luften. Bankinspektionenschef, , säger i én artikel att löntagarfon- dernasverkställande direktörer bör omfattas av den av antagna insiderlagen.Men uppenbarligen är fonddirektörerna inte tilltalade av detta. Bara deninställningen visar att det föreligger behov av en reglering. Flera av deverkställande direktörerna arbetar själva med aktier. Med den stora omfattningsom Nordfondens affärer haft kan fonden styra kurserna och därmed geinte bara fonden utan även styrelsen fördelar. Personligen skulle jag vilja resa krav på attlöntagarfondernas samtliga styrelseledamöter, precis som samtligastyrelseledamöter i de börsnoterade investmentbolagen, skall omfattas avinsiderlagen. Är statsrådet beredd att utvidga insiderlagen till attomfatta löntagarfonderna? Ger inte de fel som under ett och etthalvt är i en så lång rad fall begått ändå anledning till åtminstone enallvarlig reprimand från statsrådets sida? Det är riktigt att förekomsten av s. k. kortaaffärer har varit mycket större i Nordfonden än i de andra fonderna. Jag kanockså tycka att de har varit alltför omfattande. Detta förhällande har tagitsupp både av revisorerna och av , som ju konstaterar attförhållandena inte är i enlighet med den placeringspolicy som fondens styrelsesjälv har antagit och inte heller i linje med statsmakternas intentioner ochkravet på långsiktighet i placeringarna. Detta är den kritik som riktats motNordfondens agerande när det gäller de korta placeringarna. Därför har ocksåen anmärkning riktats mot detta agerande. Jag säger att det för det första har vidtagits åtgärder istyrelsen både när det gäller en rad beslut beträffande placeringspolicyn, somalltså har varit uppe till diskussion, och att det för det andra har lett tillkonsekvenser för fondens verkställande direktör. Vad sedan gäller frågan om bankinspektionens möjligheteratt granska dessa affärer omfattas inte löntagarfonderna avinsiderlagstiftningen, precis som sade. Om det skulle finnasskäl att tro att man utnyttjade information för egen skull så vore detnaturligt att ta upp den frågan. Om jag hade anledning att tro attfonddirektörerna utnyttjade given information skulle jag väckafrågan. Men jag har inte haft anledning att tro att det i löntagarfondsarbetetfinns behov av en sådan här reglering. Jag vill påpeka att har verkat i tolv ärutan att några sådana behov har framkommit. Låt mig sedan till säga att enligt deuppgifter jag har fått från fondens kansli har uppgiften att Nordfondensdirektör skulle ha fått informationer från dementerats.Självfallet tar jag mycket allvarligt på en sådan anklagelse. Därför har vitagit reda på varifrån dessa rykten kommer, i den utsträckning man så kan göra.Men det finns ingen grund för dessa rykten. Möjligen har det framskymtat attden verkställande direktören drog samma slutsats som andra av en rad tidningsskriverier,nämligen att det inte var omöjHgt att omsättningsskatten skullekomma att höjas och att han därför tog hänsyn fill detta, vilket också andraaktörer på börsen gjorde, 6 (): Det är tillfredsställande att notera attstatsrådet i stora drag instämmer i den kritik som jag har framförtmot Nordfonden, Däremot drar vi olika slutsatser om vilka konsekvenser som dengemensamma kritiken borde leda till. När en styrelse inifialt har förvaltat enhalv miljard kronor på ett sådant sätt att det har föranlett en lång rad avanmärkningar, är det felaktigt att som verkställande direktör anställa denperson som har varit med om alla dessa affärer och dessutom suttit som viceordförande i styrelsen. För att undvika risken att drabbas av misstanken att dethar läckt från - vilket det har gjort vid åtskilligatillfällen - finns det skäl för statsrådet att ändock låtabankinspektionen få göra en granskning av Nordfondens, och gärna de övrigafondernas, verksamhet . Avsikten skulle varaatt se om fonderna har haft en omfattande försäljning och gjortmänga köp för att tillgodogöra sig effekterna av korta klipp tillföljd av en kurssänkning på börsen , för vissa papper med . När det gäller insiderfrågan i övrigt undrar jag: Är intestatsrådet beredd att utvidga insiderlagen till att omfatta löntagarfondernasstyrelser? De sitter ju, bl. a, genom de kontakter som de har medfondkommissionärer, inne med sådana nyheter på börsen som kan vara till glädjeför dem själva lika väl som för fonden. När nu bankinspektionens chef självtycker att det är lämpligt med en undersökning kan väl en sådan ske, samtidigtsom man gör granskningen av löntagarfonderna med anledning av höjningen avomsättningsskatten. Statsrådet tog upp , Den har fungerat påett helt annat sätt. Mot den har inte på något sätt samma kritik kunnatframföras när det gäller aktieplaceringar, utan dessa har präglats avlångsiktighet. Hur ser statsrådet på dessa s, k, affärer? I vilkenomfattning skall fonderna få ägna sig åt korta affärer? Ellerfår de inte alls göra det, som VD-n för en fond säger? Eller är det för uppemot2 miljarder av ett grundkapital på ? Var går gränsen för kortaaffärer? Jag tror att fondcheferna själva skulle vara synnerligen glada överatt få ett klart besked om detta från regeringens sida, eftersom det ireglementet tydligen inte ges någon antydan om hur fondstyrelserna skall göra, 7 Statsrådet , Å, : Jag vill svara följande:När det gäller s, k, korta affärer är formen den att affärerna granskas ochjämförs med det reglemente som finns utfärdat. Det är inte så precist att det iprocenttal kan anges hur mycket som får satsas på s. k. korta affärer. Jagtycker inte heller att det vore lämpligt. Börskurser och situationer kan växla.Behovet av förändringar i aktieportföljen kan därför variera. Men vi kankonstatera att de granskande myndigheterna tyckte att Nordfondens s, k. kortaaffärer hade för stor omfattning - och det tycker också jag. Fär jag sedan svara på frågor ominsiderlagstiftningen. Den är uppbyggd så, att man inte skall ha möjlighet attmed kännedom om särskilda förhållanden i det egna bolaget skall kunna påverkakurserna. Däremot har vi ingen insiderlagstiftning som omfattar alla människorsom hanterar aktier eller pengar här i landet. Lagen gäller alltså inte dem somsitter i banker, bankstyrelser eller i andra organ och förmedlar eller köperaktier. Vi kan fundera på effekterna av en sådan lagstiftning i det långaloppet för denna typ av företag och bolag. Det kan jag åta mig, men det är enannan form av kontroll som i så fall blir aktuell än en koppling tillinsiderlagstiftningen. Jag vill peka på att vi för löntagarfonderna har byggt uppett särskilt kontrollsystem, som denna debatt är ett utlopp av, genom attfrågan har tagits upp till diskussion av revisorer och av . Får jag slutligen säga att ingen vore. gladare än jag omalla de rykten som förekommer i sådana här sammanhang kunde undvikas. Det ärinte vårt fel att ryktena uppkommer. Påståendet att någon i förväg skulle hakunnat informera Nordfondens verkställande direktör om skatteförändringenfaller på sin egen orimlighet, eftersom skatteförändringen inte beslöts förränsamma dag den offentliggjordes. 8 (): Det finns inte särskilt mänga privata företagi dag som har så stora penningresurser till sitt förfogande att de kan görasådana kortfrisfiga placeringar i aktier som löntagarfonderna gör. På grund avlöntagarfondernas placeringar har fondernas styrelseledamöter ochverkställande direktörer kolossalt goda kontakter med börsens övriga aktörer,och det medför att de kan utsättas för risken att frestas göra affärer som.detack vare sin ställning i fonderna kan genomföra med framgång. De kan pä såsätt styra kurserna, vilket Nordfonden uppenbarligen har kunnat göra i sinaFermentaaffärer, Av den anledningen och bara för att undvika att misstankaruppstår vore det enligt min mening värdefullt att för en jämförande granskning"parallellköra" de aktieaffärer som löntagarfonderna, och dåspeciellt Nordfonden, har gjort med de aktieaffärer som de verkställandedirektörerna i fonderna har gjort. Vi vet att flera av dessa bedriver egenverksamhet med aktieaffärer. Att göra på det sättet vore lika naturligt somatt bankinspektionen fär statsrådet uppdrag att göra en granskningav löntagarfondernas aktieaffärer . Fondernas verkställandedirektörer skulle därigenom kunna rentvå sig till från allamisstankar. Att sådana här misstankar kan uppstå är inte bra förlöntagarfondssystemet, som jag i och för sig inte tycker om men som statsrådetJohansson helt naturligt tycker är en av de allra bästa lösningarna i . Överläggningenvar härmed avslutad. 6 §Föredrogs och hänvisades 7 §Föredrogs och hänvisades 1985/86:559-562till socialförsäkringsutskottet 8 § Föredrogs men bordlades åter betänkande1985/86:29 betänkanden /86:22-25Socialförsäkringsutskottets betänkanden /86:18 och 19 Socialutskottetsbetänkanden /86:20-23 betänkanden /86:17 och 18Bostadsutskottets betänkande 1985/86:21 9 § Anf. 9 TREDJE VICE TALMANNEN; På morgondagens föredragningslista upptasjustitieutskottets betänkanden 21, 22, 23, 24 och 29 främst bland två gångerbordlagda ärenden. 10 § Anmäldes och bordlades 1985/86:166Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m, m. 11 § Anmäldes och bordlades betänkande 1985/86:41 Ändrad försäljningsskatt på vissa personbilar (prop, 1985/ 86:145) 1985/86:16Telekommunikationer (prop. 1985/86:100 delvis) 1985/86:19 Anslag tillTransportforskning (prop. 1985/86:100 delvis) 1985/86:20 Anslag till ochvissa andra institut (prop, 1985/86:100 delvis) 1985/86:21 TilläggsbudgetIII (prop. 1985/86:125 delvis) 12 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1985/86:214 av () till jordbruksministern omen ny miljövänlig bilmotortyp: gjordenaturvårdsverket i en skrivelse fill en mycket positivbedömning av ångdriv-system. bedömer att den redovisade motortypen -äng-drivsystem - har potential för mycket låga avgas- och bulleremissioner.Motorn bör kunna användas både i lätta och i tunga fordon, i båtar etc. Enfördel med drivsystemet är att det kan ge varaktigt låga utsläpp och att maninte behöver komplettera med särskild utrustning för avgasrening. Verketbedömer att motorns potential för mycket låga emissioner, särskilt vad gällerkväveoxider, är den bästa som presenterats för något förbränningsmotorsystem.Möjligheten till praktisk användning och masstillverkning synes också varabättre än för t, ex, stirlingmotorn. gör vidare den bedömningen att trots RANångdrivsys-tems mycket goda egenskaper kan man inte förvänta sig en produktionutan att staten engagerar sig ekonomiskt. Enligt mening ärdet med tanke på den miljövinst som motorn kan ge motiverat med ett sådantengagemang. Alternativ till katalytisk avgasrening med lika goda eller bättremiljöegenskaper saknas och borde stimuleras. En sådan utveckling kan ge såväl ekonomiskasom miljömässiga fördelar. skrivelse avslutas med ett konstaterandeatt på grund av projektets storlek inte kan bevilja ansöktbidrag och därför överlämnar det till regeringens handläggning. Det är nu merän ett är sedan fick handlingarna i detta ärende, ochmed anledning därav vill jag till jordbruksministern ställa följande frågor: Vilka åtgärder har regeringen vidtagit för att driva dettaintressanta projekt vidare? Vilka åtgärder planeras avseende ångdrivsystem? 1985/86:215av () till statsrådet om kärnkraftsolyckan iTjernobyl: Den inträffadekärnkraftsolyckan i Tjernobyl, , har av naturliga skäl ådragit sigallmänhetens intresse. Inte minst det faktum att de förhöjda radioaktivastrålningshalternä först upptäcktes av säkerhetspersonal i Forsmark har ocksåbidragit till att och svenska myndigheter kommit att spela en viktigroll i utvecklingen efter olyckan. Min uppfattning är att säkerhetsnivån i de svenskakärnkraftverken är mycket hög och att den och berördamyndigheter agerat på ett förtroendefullt sätt efter upptäckten i Forsmark, finns det anledning att fråga sig hurinformationsutbytet från till har fungerat och omsäkerheten vid våra kärnkraftverk ytterligare kan höjas. Bl, a. mot bakgrund av detta menar jag ätt det vore avvärde för att få en ordentlig redogörelse för vad som skett i Sovjetsamt vilka konsekvenser som detta fått för den . Med anledning härav vill jag till miljö- ochenergiministern ställa följande frågor: 1, Kan statsrådet ge en utförligredogörelse för händelseförloppet i samband med kärnkraftsolyckan i Tjernobyl? 2, Vilkaåtgärder har regeringen vidtagit efter olyckstillfället? Hur bedömer statsrådet säkerhetsnivån vid de svenskakärnkraftverken. Och avser statsrådet att vidta ytterligare åtgärder? 1985/86:216 av () till socialministern omundernäringen bland patienter på sjukhus: Återigen har rapporterats att"sjukhussvält" och undernäring förekommer vid vissa svenska sjukhusoch vårdinrättningar. Dessa informationer måste tas på största allvar. Det äranmärkningsvärt att man över huvud taget behöver ifrågasätta huruvidapatienternas näringsbehov tillgodoses vid sjukhusinrättningarna i vårtvälfärdssamhälle. Omfattningen av liksom Orsakerna till detta mäste analyserasoch bristerna avhjälpas. Jag villmed anledning av detta fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet attvidta för att klarlägga omfattningen av nämnda missförhållanden samt tillse attdessa blir avhjälpta? 13 § Meddelande om fråga Meddelades att följande fråga framställts den 30 aprd 1985/86:530 av () till justitieministern omövervakningen inom kriminalvården: De brottslingar som ådömsfängelsestraff skall successivt under verkställigheten förberedas förfrigivning. Konkret innebär det att formerna för anstaltsvistelsen ochövervakningen av internerna förändras. Denna successiva förändring gäller i princip inte deinterner som skall utvisas efter avtjänat straff. har massmedia uppmärksammat ettteaterprojekt i vilket ett antal interner med långa straff deltagit. Formernaför tillsyn och övervakning av deltagarna har uppenbarligen varierat övertiden. Fyra av fem deltagande avvek slutligen. Mot dennabakgrund vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Är gällande praxis för övervakning till fyllest? 14 § Kammaren åtskildes .