prot · G909139 · 1985-12-31 00:00:00 — Vi anser det ytterstangeläget att vi får enklare skatteregler med bättre överskådlighet. Deskatteförändringar vi föreslår är främst till för att minska snedvridningar isystemet och skapa ett skattesystem som befrämjar den tillväxt i samhället somskall ge oss full sysselsättning och ökade realinkomster. Beskattningen av såväl kapital som kapitalavkastningär just en sådan typ av beskattning där det är svårt att se något mönsteri reglerna. Fastigheter tas upp till taxeringsvärdet, mindre företag tas upptill 30 7o av substansvärdet, skogskontot tas , medan aktiervärderas till marknadsvärdet. Även när det gäller realisationsvinstbeskattningen så ärvariationen stor mellan olika skatteobjekt såsom villor, bostadsrätter ocholika gamla aktier osv. Beskattningen av kapitalinkomster skiljer sig ocksåavsevärt åt. Det sparande som finansierar statens upplåning är gynnsamtbehandlat, medan t. ex. avkastningen på aktier i många fall fortfarande ärdubbelbeskattad. Med tanke på att hushållssparandet minskat kraftigt de senasteåren är det ytterst angeläget att stimulera hushållen att återigen satsa pålångsiktigt sparande. Kravet i reservation nr 1 att skall begära ettförslag från regeringen om successivt avskaffande av dubbelbeskattningen avutdelad vinst anser vi vara välmotiverat, och jag yrkar bifall till reservationnr 1. Enligt är det nödvändigt att enstörre del av det totala sparandet sker i enskilda hushåll, och vi bör skapa enbeskattning av avkastningen på långsiktigt sparande som är neutral vad gällerolika sparformer. Vi ärmedvetna om att det statsfinansiella läget kan innebära att vissa åtgärderkan införas först , men för att skapa något som liknar neutralitetmellan olika sparformer så bör skattereduktionen på aktieutdelningar återinföras,varigenom näringslivets möjligheter att skaffa riskvilligt kapital ökas ochstörre rättvisa skapas för det enskilda aktiesparandet. Jag yrkar bifall tillreservation nr 2. Som utskottet framhåller kan reglerna vidarvs- och gåvobeskattningen slå hårt, och man hänvisar därvid till detdelbetänkande från arvs- och gåvoskattekommittén där man föreslår att aktiermed hänsyn till den latenta skatteskulden skall värderas till avmarknadsvärdet. Utskottet anser att denna regel bör användas även när detgäller förmögenhetsbeskattningen. I skattemotion föreslår vi att aktier ochliknande värdepapper får åsättas ett som vi kallar det taxeringsvärde på 65 %av marknadsvärdet vid såväl förmögenhetsbeskattningen som vid beskattningen avarv och gåva. Regeringen bör även lägga fram förslag att de s. k, OTC-aktiernaskall värderas på samma sätt vid arvs- och gävobeskattningen som vid förmögenhetsbeskattningen,och jag yrkar därför bifall till reservationerna 3 och 4, Det kan inte vara sund skattepolitik att vidrealisationsvinstbeskattningen missgynna sparande i aktier jämfört med annatsparande. Att spara och satsa riskvilligt kapital i svensk företagsamhet måsteur samhällets synpunkt värderas högre än improduktiva investeringar idiamanter, konst och andra samlarobjekt. Beskattningen av aktievinster är iSverige mycket högre än i andra jämförbara länder och dessutom invecklad ochkrånglig. Det räcker härvidlag inte enbart att förenkla regler, utan enligt våruppfattning bör här en allsidig översyn komma till stånd för att viskall uppnå större jämförbarhet med andra reavinstregler. Härvid bör t. ex. beaktas förslaget i motionSk320 att omplaceringar inom en aktieportfölj inte blir reavinstbeskattade,utan att beskattning bör ske först vid nettoförsäljning. Detta stimulerar tillökad rörlighet och även till återinvesteringar i aktier. I reservation nr 5,till vilken jag yrkar bifall, begärs en skyndsam översyn avaktievinstbeskattningen. I motion Sk303 tas upp frågor om nya sparformer föraktier, något som förordat tidigare, och jag yrkar bifall tillreservation nr 7 liksom till reservation nr 8, vari begärs att samma regler börgälla för reavinster i aktiesparfonder som för sparande i allemansfonder. tror på andel-i-vinst-system påföretagsnivå och vill uppmuntra de anställda att bli medägare i de företag därde arbetar. Om vi vill stimulera enskilt medägande sä bör självfallet inte deanställdas aktieförvärv bli föremål för förmånsbeskattning. Tvärtom bör sådanaförvärv uppmuntras, och i reservation nr 9 begärs förslag om lindringar i dennabeskattning. Om de anställdas förvärv sker på samma villkor och tillsamma emissionskurs som erbjuds allmänheten, skall enligt meninginga begränsningar finnas för de anställdas förvärv. Det finns självfalletinga skäl för att diskriminera de anställda i denna fråga. Jag yrkar,herr talman, således bifall till reservation nr 9. A k lie bes kal tn ingen 62STIG JOSEFSON (c); Till skatteutskottets betänkande 46 omaktiebeskattning har fogats inte mindre än nio reservationer. Jag skall någotberöra de reservationer där mitt namn finns med. I reservation 1, som rör dubbelbeskattning av aktievinst,finns motiveringen för samtliga reservationer som undertecknats avrepresentanter för , och . Vad vi framför alltriktar kritik emot är de konsekvenser som nuvarande aktielagstiftning kanmedföra. Enligt min uppfattning är det därför angeläget med en översyn avaktievinstbeskattningen. Detta krav ställs också konkret i reservation 5. Ett återinförande av skattereduktionen för mindreaktieutdelningar skulle lindra dubbelbeskattningen av aktieutdelningar,stimulera aktiesparande och också skapa möjligheter för näringslivet attanskaffa riskvilligt kapital. Att återinföra skattereduktionen för mindreutdelningar är en direkt form av stimulans, som riktar sig till hushällenssparande i aktier. Förmögenhetsvärderingen av aktier har uppmärksammats inågra aktuella fall, vilket också medfört att frågan blivit föremål för utredning.I nu föreliggande utredningsbetänkande föreslås att den latenta skulden påbörsnoterade aktier skall beaktas vid arvs- och gåvobeskattningar genom attaktierna endast tas av marknadsvärdet, I reservation 3 framhållervi reservanter att värdet bör reduceras till av marknadsvärdet och attdetta värde skall tillämpas vid den årliga förmögenhetsbeskattningen, I reservation 4 berörs beskattningen av , ochdet krävs att samma regler skall gälla vid arvs- och gåvobeskattningen som vidförmögenhetsbeskattningen, I reservation 7 tar vi upp frågan om andrasparstimulerande åtgärder. Att öka hushållssparandet är oerhört viktigt, liksomatt öka det privata intresset för sparande i aktier. Det är därför angelägetatt pröva nya vägar för att öka det privata intresset för aktiesparande. Med detta ber jag att få yrka bifall tillsamtliga reservationer där mitt namn förekommer. Anf.63 (vpk): Lät mig börja med att yrka avslag på samtligareservationer utom reservation 6 - för att svara de föregående talarna.Reservation 6 däremot yrkar jag bifall till. Spekulation i aktier är en lönsam affär. Det framgår omman tittar litet grand på de utdelningar m, m, som har ägt rum under många år.Och om man tittar på aktieutdelningarna , så finner man att det variten ökning med i genomsnitt . Det är ju väsentligt mer än vad exempelvislönarbetarna får i löneökning ens under en mycket . Ser man på verkstadsindustrins aktieutdelningar ,så finner man att de 19 stora verkstadsföretagens utdelningar varierar mellan 2och 660 milj, kr. Ökningsprocenten för dessa är genomsnittligt , Ser man på en topplista för höjda aktieutdelningar, finnerman bland de 27 eminenta företag som där finns uppsatta siffror som visar enökning mellan som högst och som lägst en höjning på enbart , Dessa siffror är tagna ur tidningen nr 70 år1986, Det finns anledning att begrunda dem och citera tidningen i en debatt häri om aktievinstbeskattningen. Det har ju varit litet skillnad mellanökningen av utdelningen till lönearbetarna på deras arbetsinsatser ochutdelningen till aktieägarna och bolagen på deras innehav av aktier. Om man serpä hur det såg ut så kan man väl säga att dagsvärdet päbörsen - det som man läser av varje är - då låg ungefärligenstilla. Detsamma kan man säga om omsättningen pä aktiebörsen. Om man däremotser på vad som hände mellan 1979 och fjolåret, som är den senaste tidpunkt somvi kan jämföra med i dessa sammanhang, så finner vi att börsvärdet har blivitungefär 6,3 gånger större , alltså ökat drygt 600 %.Omsättningen har blivit 43 gånger större, alltså ökat en bra bit över 4 000 %.Det finns skäl att ta med dessa uppgifter i en diskussion om aktievinstbeskattningen,som man bör beakta att löneökningarna inte uppgicktill mer än . Man kan alltså konstatera att det ger större inkomster attspekulera i aktier än att utföra ett hederligt arbete - även om detta ärvälbetalt. Dessutom kan man konstatera att beskattningen av de högaspekulationsvinsterna är väsentligt mycket lägre än beskattningen avarbetsinkomster, Arbetsfria inkomster gynnas och arbetsinkomster missgynnas, omman så vill. Av detta kan jag dra slutsatsen att det är riktigt atthöja beskattningen på aktievinster. Det är riktigt att höjaaktieomsättningsskatten - vi kommer tillbaka till detta i ett annat betänkande,där också vpk;s krav om en ökning till av aktieomsättningsskatten tas upp.Det är också riktigt att kräva en skärpning av realisationsvinstbeskattningar.Hela vinsten läggs till grund vid beräkning av reavinsten på aktier som manhaft högst . De beskattas alltså till . Det tycker vi är riktigt. Men om man ser till vad som sker , så finnerman att av reavinsten tas upp till beskattning. Jämför man detta med en arbetsinkomst, och låt mig jämföramed en normal industriarbetarinkomst , innebär detta attindustriarbetaren som knegat ihop . iskatt, medan den som ligger hemma på sofflocket och bara har en inkomst påaktier på motsvarande belopp inte kommer att betala mer än högst , iskatt. Det är en anmärkningsvärd skillnad. Det borde vara det omvända förhållandet.Mindre än en tredjedel av vad man får betala i skatt av en arbetsinkomstbetalar man i skatt när det gäller aktiespekulation. kommunisterna har krävt att40-procentsnivån skall ändras till , Då har vi tagit hänsyn till vissinflationsutveckling, som kan ha medfört ett lägre värde i fast pris påaktierna jämfört med inkomsttillfället, I och med detta anser vi att vi iprincip har uppnått en fullständig beskattning av realisationsvinsterna, och såbör det vara. Vi har i motionen framfört att man bör införa nyavärderingsregler för , De nuvarande reglerna är väsentligtgynnsammare än värderingsreglerna för börsnoterade aktier. Detta har ävenutskottets majoritet tagit fasta på. Utskottsmajoriteten ställer sig bakom denkritik som vi har 4 proiokoll 1985/86:139 framförtmot dessa värderingsregler. Utskottet utgår också från att regeringen skallkomma till med förslag om en justering av dem. Jag mäste också något kommentera tidigaregjorda inlägg, sade att det enskilda aktieägandet har minskatoch att det institutionella har ökat. Så långt är vi överens. Men jag är inteså säker på att det enskilda har minskat och det institutionella har ökat medutgångspunkt i de beskattningsregler som talar sig varm för,nämligen att man skall minska beskattningen för det enskilda aktieägandet. Attdet institutionella aktieägandet har tagit över tror jag beror på att det ärett så stort finanskapital som ligger bakom detta och att det enskilda ägandetdärigenom har skjutits åt sidan. Tittar man på hur likviditeten i företagen serut flnner man att företagens likviditet är omkring 200 miljarderkronor. Det är klart att detta är en av orsakerna till att aktiebörsen harbetett sig som den har gjort med de enorma ökningarna. "Skutten" på börsen beror nog mer på hög likviditet ochspekulationsintressen i bolagen än på beskattning för enskilt aktieägande. sade att man ville stimulera ökad rörlighetoch därigenom minska beskattningen, eller rättare sagt göra en annan värderingav när realisationsvinsterna skulle komma in i bilden. Jag vet inte om det finns anledning att haytterligare rörlighet på aktiebörsen än den ökade rörlighet som har uppnåttsunder den senare delen av . Jag yrkar än en gång bifall till reservation6 och i övrigt till utskottets hemställan. Anf.64 () replik; apostroferade mitt inlägg.Därför har jag anledning att gä i svaromål. talade om att aktieägarna har fått enutdelningsökning på , vilket var långt mer än vad lönearbetarna hade fått.Men undvek att tala om att riksdagsmajoriteten beslutade att detinte skulle bli några höjningar av aktieutdelningarna . Då är detnaturligt med en sådan effekt, tycker inte om dem som ligger på sofflocketoch tjänar pengar på arbetsinkomster, som han anser att det är att äga aktier.Men han säger inte något om dem som ligger hemma på sofflocket och tjänarpengar pä tips, lotto och toto. Det är tydligen en behaglig gärning. Menatt satsa sina besparingar på svenskt näringsliv, och därmed få en viss avkastning,men utsätta sig för stora risker, det tycker ärförkastligt. Jag beklagar att hushållssparandet har minskat till förmånför det institutionella sparandet, och den utvecklingen kommer att fortsätta omvi inte gör något åt skattereglerna. Dessutom kommer många att fly landet-enhel del har redan gjort det - därför att det för dem blir rent negativt att ägaaktier: de får betala mer i skatt än vad som motsvarar utdelningen. Beträffande de 200 miljarder i likviditet som flyter runtoch stimulerar till klipp pä den svenska aktiebörsen kan jag tala om för TommyFranzén att en stor del av dem beror på att vi har en valutareglering, somtvingar de företag som görinvesteringar utomlands att låna upp pengar härtill utanför , i ställetför att ta medel härför från den svenska marknaden, Det är ytterligare enanledning till att vi måste ändra på villkoren för aktiesparandet, 65 () replik: tog upp ett resonemang om dethederiiga arbetet och sofflocket, något som redan har berörts av KnutWachtmeister, Jag vill dock peka på att det här är det enskilda sparandet,hushållssparandet, som vi talar om. Jag kan försäkra att jag imitt dagliga jobb som bankman på en mindre industriort i nästan varjedag ser att arbetarna på motorsägsfabriken och konfektionsfabriken har blivitmer och mer intresserade av aktiemarknaden. Jag tycker att t, ex, förslaget ominförande av en skattereduktion är viktigt. Det är de små aktieägarna som harglädje av en sådan. Det är inte de som gör de stora klippen som kan varaintresserade av en skattereduktion på några tusenlappar pä den slutligaskattsedeln, 66 (vpk) replik: Jag tror att om den som har ett stort kapitalatt spekulera med står i valet mellan att satsa på att vinna på aktier och attsatsa på att vinna på tips eller lotto, bedömer han det så att det är avsevärtstörre chanser att vinna på aktiespekulation än på tips och lotto. Jag trortrots allt, , att det är att gä litet väl långt att försökalikställa dessa bägge verksamheter. Det tas dessutom ut skatt även på tips ochlotto. Men det är intressant att diskutera utvecklingenbeträffande det institutionella och det enskilda ägandet, en utveckling somhar ägt rum . Jag betvivlar mycket starkt, , attgrunden för den är skattereglerna för det enskilda ägandet. Även om man togbort den jämfört med vad som gäller för arbete förhållandevis ringabeskattningen på aktievinster, skulle det institutionella ägandet taöverhanden. Det ligger i kapitalismens natur. Kapitalismens utveckling är enkoncentrationsprocess, och det är storbolagen och storkapitalet som gårsegrande ut ur den processen. De små aktieägarna, och bland dem de enskildaaktieägarna, är de som får stryka på foten. Jag tror inte att vi med hjälp avskattereglerna kan vända på det förhållandet, sade att arbetarna i högre grad intresserarsig för att, som han uttryckte det, spara i aktier. Jag ser det som enspekulation. Det är trots allt inte en helt säker verksamhet - det kan gä ätpipan, och har också gjort det i en del fall. Att arbetarna satsar på akfiertror jag beror på att löneutvecklingen har varit dålig, medan utvecklingen påaktiemarknaden varit sä mycket bättre. Det är spekulation i aktier som gerpengar, men det borde vara tvärtom, så att arbetet ger pengar medan dearbetsfria inkomsterna minimeras. 67KNUT () replik: jämför beskattningen avaktieutdelningar och beskattningen av arbetsinkomster. Detta är inga hållbarajämförelseobjekt, I stället skall vi jämföra beskattningen på kapital här iSverige och Prot.1985/86:139 motsvarande beskattning i andra länder, liggeröverlägset etta i en Om studerar våra motioner finner han att detdär utförligt har beskrivits hur situationen är i länder, med vilka Sverigekonkurrerar. Dessa länder drar lätt till sig vårt kapital, om vi fortsätter meddenna höga beskattning just av kapitalinkomster. Jag tror att i självaverket begriper att det icke är bra för ett land att ha en sä hög beskattningatt kapitalet flyr landet. 68LEIF () replik: Jag skall, , hälsa jobbarna därhemma att de är spekulanter. Jag för min del upplever dem inte som sådana, I själva aktieplacerandets idé innefattas ju att det inteär absolut givet att verksamheten går bra. Det är fråga om riskkapital, och detär därför vi vill ha denna skattereduktion. Detta ligger i sakens natur, 69 (vpk) replik: Låt mig fortsätta där jag blev tvungen attavbryta mitt inlägg på grund av att taletiden var slut i den förrareplikomgången, sade i sin första replik att företagentvingas låna upp kapital utomlands och att det är därför likviditeten är stor iSverige. är det ju på det sättet, att oavsett om företagen tvingas låna upputomlands eller inte, så finns det en väldigt stor andel pengar. Man flyttarutanför landets gränser. Vi kan se pä olika undersökningar. Bl, a, har C,-H,just blivit färdig med en bok om hur man flyttar ut arbetstillfällenfrån och därmed också kapital. Man har gjort detta i så storutsträckning att antalet anställningar utomlands nu är större än iSverige. De bolag som det här gäller är kanske också en konsekvens av dessaförhållanden. Men jag tror att det skulle bli än värre om man skulle - någotsom det finns indikationer på - slopa eller i vart fall avsevärt mildravalutaregleringen. För min del anser jag att man måste gå motsatt väg och skärpavalutaregleringen för att behålla kapital och sysselsättning här i landet. Mellan aktieutdelning och arbetsinkomster finns trots alltett mycket påtagligt samband. Detta påtagliga samband ligger i attarbetsinkomsterna har ökat sä litet. Det har gett möjligheter till högaaktieutdelningar. Reallönerna har ju minskat. Lönernas andel avförädlingsvärdet har kraftigt minskat, och det har i sig ocksågett möjlighet till ökade aktieutdelningar och framför allt skapat ökade värdenpå företagen och på börsen. Det är arbetsinsatserna som ligger till grund förde stora aktieutdelningar som en del kan syssla med. Jag vet vidare att i andra länder är utvecklingen - ävenom vi, som hävdar, ligger i topp när det gäller beskattningen- densamma, nämligen att det institutionella ägandet, storkapitalet,storfinansen, tar över mer och mer. Kapitalkoncentrationen är en internationellföreteelse och inte en nationell företeelse som beror pä vissa svenskaskatteregler. Anf.70 (): Prot. I det utvecklingsskede där den svenskaekonomin nu befinner sig har vi stor nytta av en väl fungerande riskkapitalmarknad med \ Kan vi ta vara på den dynamiska investeringskraft som finns * " påaktiemarknaden, får vi också ett värdefullt tillskott till sysselsättning ochekonomisk tillväxt. Det vore fel att säga nej till den ekonomiska drivkraft somaktiemarknaden utgör i dagens ekonomi. Jag tycker att de borgerliga gör en otillåten förenklingav problemet. Aktiesparandet är bra, alltså måste aktieskatten sänkas. Dettycks vara det helt bärande elementet i argumenteringen. När man lyssnar tiller borgerliga är det svårt att föreställa sig att aktieskatten i själva verketär mycket mildare än skatten på arbete, att aktieskatten i regel ärförmånligare än skatten på vanligt banksparande och att den svenskaaktiemarknaden vuxit mycket kraftigt , I själva verkethar i en internationell jämförelse en tätposition, där vi haft en realtillväxt på i genomsnitt , Det är också svårtatt föreställa sig, när man lyssnar på er, att den svenska aktiemarknaden under1980-talet expanderat utomordentligt snabbt. Många nya bolag har introducerats på marknaden. Nya grupper avaktieplacerare har börjat agera. Hushållens aktiesparande har ökat kraftigt. Det är riktigt att de institutionella aktieplaceringarnahar ökat ännu kraftigare än hushållens sparande. Men här har redan förts enlång diskussion där man tycks utgå från föreställningen att hushållensaktiesparande på något sätt skulle ha minskat . Imoderaternas motion finns en huvudrubrik: Hushållens aktiesparande har rasat.Jag vill fråga : Var finns sådana siffror? Vad har vi föruppgifter på att hushållens aktiesparande har rasat? Den svenska aktieskatten är i ett internationelltperspekfiv relativt stram. Vi har redan diskuterat den saken här förut. Detvisar sig, när vi ser på den internationellt sett utomordentligt starkautveckling som den svenska aktiemarknaden haft, att en väl fungeranderiskkapitalmarknad inte skapas bara genom att ösa skatteförmåner överaktieägarna, som de borgerliga gjorde de hade regeringsmakten.I själva verket var detta en mycket ofördelaktig tid för aktiemarknaden,eftersom man förde en ekonomisk politik som inte höll uppe tillväxt ochsysselsättning. Därför blev det svårigheter också på aktiemarknaden. Det äralltså många faktorer som avgör utvecklingen, och där är beskattningen en, meninte alltid den allra viktigaste faktorn, ställde en fråga till mig om en kommandeproposition om ändrade värderingsregler för aktier i fråga om arvs-, gåvo- ochförmögenhetsbeskattning. Jag tror att vi kan räkna med att få behandla en sådanproposition i skatteutskottet. Att nu diskutera om det har tagitför tror jag är för . Vi fär vänta tills vi ser produkten innanvi avger omdömen om huruvida det har tagit att ta fram den ellerinte. menade att det inte finns någon större viljaatt ändra detaljer i beskattningen, trots att vi i betänkande skrivit att vi har den viljan. Jagvill då påminna om att kapitalvinstkommittén nu arbetat och 53 håller påatt färdigställa sitt betänkande. Det är självklart att det där finns en radförslag till förändrade regler. Vidare har vi en del annat reformarbete på gångi utredningar. har till uppgift att utreda de mindreoch medelstora företagens kapitalförsörjning. Man kan väl i sammanhanget ocksåerinra sig den utredning om reformerad företagsbeskattning som tillsattesförra året. Detta visar att det pågår ett reformarbete och att vi får räkna medatt göra justeringar av de regler som gäller, sade att man kan göra stora förmögenheter päaktiehandeln. Det är en iakttagelse vi har kunnat göra under den starkatillväxten av den svenska aktiemarknaden att åtskilliga personer har byggt upputomordentligt stora förmögenheter på att köpa och sälja aktier. Ofta har debetalat en skatt pä sina förtjänster som legat lägre - ibland betydligt lägre -än vad som är normalt för en vanlig löntagares arbetsinkomster. Det finns allanledning att ha uppmärksamheten riktad på fördelningsfrägorna. Men man kaninte anlägga ett rent fördelningspolitiskt och kortsiktigt perspektiv påaktiemarknaden. Man måste också se det på lång sikt. Man kan inte - i varjefall kan inte vi socialdemokrater det - bortse från effekter som kan skadasparande, investeringar och sysselsättning. Jag skulle vilja säga att man fårgå en balansgång mellan olika ibland motstridande målsättningar. Vi har i haft en mycket gynnsam utveckling påaktiemarknaden, men vi har också en fördelningspolitik som internationellt settstår sig bra. Vi är alltså i i det läget att vi både när det gälleraktiemarknadens tillväxt och när det gäller fördelningspolitiken harentätposition, vilket inte behöver betyda att man skall vara nöjd - det finns allanledning att uppmärksamma de problem som finns och försöka åstadkomma ännubättre resultat för framtiden. Jag villmed dessa ord yrka bifall till utskottets hemställan. Anf.71 (): frågade mig om vi hade några siffror på hurhushällssparandet har minskat. Ja, det har vi.