prot · G909140 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag återkommer kanske till denna sak - vi hartidigare haft många debatter i frågan - och jag gör det då, eftersom det rörsig om en livsviktig fråga för svensk fiskerinäring liksom också för densvenska beredningsindustrin, som skapar sysselsättning i en känslig miljö i vårskärgård och vid vår kust. De avtal som tillkommit löser problemen endasttillfälligt. Det måste till mycket mer. Det krävs vad som står i vår motion: attvi får handla på lika villkor när det gäller Europamarknaden, Blir det så trorjag att svenskt fiske och svensk beredningsindustri kan konkurrera. Menproblemen kan inte skjutas , utan det måste ske någonting snart, hävdar att vi sä att säga skulleha betalat för vär fisk, men detta är, som sagt, en felaktig historieskrivning, EG:s silltullar kan ju inte jämföras med de fiskekoncessioner som gjorde när frihandelsavtalet kom till. Våra koncessioner ingick i frihandels balansen. Men EG hade rätt att höja sina silltullar utanför denna balans. Vi beklagar mycket att EG gjorde detta senare . Den bakgrund som ju helt bortser från är verkligheten, nämligen EG:s stora interna fiskekrig. Sedan vill jag, med hänvisning till vad sist sade och i någon mån till vad också var inne på, framhålla att den har agerat utomordentligt aktivt, inte bara vid förhandlingar med utan också i samtliga huvudstäder. Jag håller helt med om att det är mycket viktigt att vi också förankrar vår egen politik i huvudstäderna. Vi har inte bara diskuterat de större frågorna utan också konkreta intressen för de svenska fiskarna. Jag tror att silltullarna har varit uppe nästan varje gäng någon svensk har diskuterat EG-frågor i huvudstäderna. Vi har också uppnått resultat på den punkten. Det mäste ändå slås fast. Vi har lyckats klara det här problemet, men vi skall också arbeta på de mera långsiktiga lösningarna. Men fiskarnas akuta problem beträffande silltullar na, som så har tagit upp, har vi nu undanröjt. Dessutom har vi delvis kunnat lösa det gamla problemet med fiskkonserver na. Detta har vi kunnat få med god vilja från sida, trots att de 28 har stora interna fiskeproblem ochtrots att deras förhandlingar med andra länder, t,ex. , om just samma fråga, dvs. och inträde, ärutomordentligt inflammerade. Jag vill säga till att det inte går attenbart se detta som en sorts kostnadspost för . Vi får inte glömma attdet är av utomordentligt stort värde för att och Portugalinträdde i EG och att får tillgång till den spanska marknaden i enfrihandel - med har vi ju haft frihandel redan tidigare. Detta värdebör sannerligen inte undanskymmas i debatten. Jag håller helt med om både vikten av ochproblemen med att få svenska myndigheter och förvaltningar liksom, vill jagtillägga, svenska företag och näringslivsorganisationer att tillräckligt vägain en europeisk dimension. Detta är ingalunda ett specifikt svenskt problem.Det finns inom alla länder, både inom själva och i andraEFTA-länder. Det är alltid lätt att se de egna tekniska lösningarna som desjälvklart överlägsna. Myndigheter och näringslivsorganisationer väger intealltid in en europeisk dimension så att de vid utformandet av standarder ellerbestämmelser också överväger om det går att göra detta genom en harmoniseradlösning, som kanske har andra tekniska förtecken än den vi tänkt oss, men sominte eftersätter våra legitima krav på säkerhet, arbetsmiljö och trygghet ellervåra målsättningar i övrigt. Utan tvivel finns det inom mänga enstark vilja att förbättra konsumentpolitik och arbetsmiljö, och det finns allaskäl för oss att ha ett mycket intimt utbyte av forskningsresultat och liknandemed EG. Men jag håller med om att det i allaorganisationer finns inneboende trögheter när det gäller att till samarbetetlägga en internationell dimension. Här får vi alla hjälpas åt. Regeringenkommer säkerligen att ha en svår väg framför sig i arbetet med att fåmyndigheterna i att på alla områden få in en europeisk dimension i sitttänkande. Det gäller också riksdagspartierna, och det gäller näringslivet ochföretagen. Vi måste göra gemensamma ansträngningar. För att peka på vikten avatt också de fackliga organisationerna arbetar i denna riktning citerade jagnyss det utomordentligt starka dokument som fackliga samorganisationhar lagt fram i frågan. Vi har alltså ett gemensamt ansvar och förvisso ingenlätt uppgift. Säkerligen kommer alla vi som engagerar oss i den här frågan attnågon gång slå pannan blodig när vi skall försöka förklara att det finns andratekniska lösningar än just de svenska, danska, norska, finska eller vilka detkan gälla. Jag vill i det här sammanhanget peka på den ökadetendensen till att acceptera andra länders provningar, andra länders lösningar.En harmonisering är viktig, men tidskrävande. Den innebär att många länderskall samordna olika lösningar. Ett alternativ är att vi, under förutsättningatt andra länders provningsorgan och testningsorgan är för oss acceptabla,säger att vi erkänner de andra ländernas regler utan att det nödvändigtvis bliren harmonisering. Så gör vi nu i det nordiska samarbetet, och vi för diskussionerom liknande samarbetsformer när det gäller EG och EFTA. Detta kan vara enenklare väg än den rena harmoniseringen. underströk att vi i regeringen har en redanexisterande beredningsgrupp för , och han gladde sig åt att vi nuockså skulle få en för EG-frågor. Jag kan upplysa om att vi iregeringskansliet Frihandelsavtal med EG, m. m. Prot.1985/86:140 har haft en beredningsgrupp för EG-frågor och attdenna har Frihandelsavtal med EG, m. m. haft, omän inte högre status, så i varje fall större arbetsmöjligheter och högredignitet än beredningsgruppen för . 'Vad vi nu gör är att lyfta uppden beredningsgrupp som redan finns på politisk nivå, att ge den mer resurseroch att tillsätta en särskild samordnare - som kommer att ta upp inte minst devitboksfrågor som var inne på - nämligen , somkombinerar kunnande om näringsrätt. konkurrensrättoch EG-rätt med engagemanget för att avveckla handelshinder. Vi anslår alltsånya resurser för det här arbetet. Jag är inte lika pessimistisk som om EFTA;smöjligheter. Förvisso är de små, det vet vi, men EFTA-länderna är inte så småtillsammans; det har jag gett några exempel på. Tvärtom är EFTA i världen enganska betydande handelssammanslutning genom våra länders inneboende högalevnadsstandard och därmed också höga handelsomslutning. Det finns gemensammadrag. Man kan säga att de har utvecklats delvis av tillfälligheter-det kan jaghålla med om. EFTA aren organisation som tillkom av andra motiv ände som delvis styr dess verksamhet. Länder har fallit ifrån;och . Det har blivit så att det nu är ett antal små länder iEuropa som deltar i EFTA. Dessa länder har gemensamma drag. Vi har i dessaländer en stark frihandelsprägel i vår handelspolitik, nationellt sett. Man kannog säga att EFTA sammantaget uppfattas i världen som en än merfrihandelsinriktad organisation än EG - där finns det en EFFA-profil.EFTA-länderna för en ekonomisk politik som har lett till en väsentligt lägrearbetslöshet i EFTA-länderna än den som finns i . Det finns också andra drag inomEFTA som utan tvivel är gemensamma. EFTA uppfattas också alltmer som en aktivdeltagare i den internationella handelspolitiska debatten. Jag är meroptimistisk än om möjligheterna för att EFTA skall kunna användassom ett praktiskt instrument i EG-arbetet. Det kräver att medlemsländerna påallvar ställer upp på detta samarbete, att man uppfattar detta som en riktigväg för oss att åstadkomma ett västeuropeiskt stort, dynamiskt hemmamarknadsomräde.Man har redan börjat i världen omkring oss att uppfatta att inte bara ärEG, the Märket, något som för inte så länge sedan var en ganska vanliguppfattning i och . EFTA finns nu med på kartan mer . 26PAR (): Jag vill göra några reflexioner. Först och främst förväntar jag mig inte att jag skall hamna på samma linje i fråga om historiebeskrivningen. Låt miguttrycka mig så här när det gäller fisket att den svenska fiskerinäringenssituation i förhållande till EG är sämre nu efter det här avtalet än den varnär frihandelsavtalet först träffades med EG. Då inkluderar jag naturligtvisvad som har hänt på silltullarnas område. Detta måste man noteramed beklagande. Det kan inte intecknas som en framgång för den svenskaförhandlingspolitiken gentemot EG. Vidare är det naturligtvis viktigt att vårt samarbete medEG också innebär att man, där detta är lämpligt, försöker harmonisera svenskabyråkratiska regler avolika slag med vad som gäller i . Jag vill slå fast att dettainte får innebära en sänkt ambitionsnivå i när det gäller t. ex.åtgärder för att skydda miljö och människors hälsa. Vi får alltså inte låtasträvandena att harmonisera vårt regelsystem med EG:s leda till en sänktstandard och ett sänkt skydd på dessa och andra vitala områden. På sådanaområden där vi upplever att EG släpar efter gentemot får vi nog vackertvänta på att EG kommer ikapp, innan vi åstadkommer någon harmonisering. Jag vill också säga när det gäller EFTA-samarbetet att detär väldigt viktigt, vilket också antytts tidigare, att i vårarelationer till EG uppträder gemensamt med andra stater som har liknandeintressen som vi. väger inte särskilt tungt när det uppträder ensamt.Jag delar utrikeshandelsministerns uppfattning att EFTA är en stor tillgång,som vi skall ta till vara och som vi skall utveckla inte minst genom att EFTAger oss möjlighet till ett gemensamt uppträdande gentemot EG. instämmer jag gärna med i att viockså skall se som en lämplig bas för gemensamt uppträdande - delsdärför att vi i har andra länder som befinner sig i samma situation somSverige, dels därför att vi har den unika situationen med , som ingår iden nordiska gemenskapen och även ingår i EG. Här finns det naturligtvisutrymme för olika lösningar i olika förhandlingssituationer. Men att vi sålångt som möjligt uppträder gemensamt med andra tror jag är viktigt förutvecklingen av våra relationer till EG. Frihandelsavtal med EG, m. m. 27 (): Jag måste ställa en fråga till . Menar verkligen attEG har visat god vilja i förhandlingarna därför att man låter köpatullfrihet för begränsade kvantiteter fiskprodukter och fiskkonserver? Jag harinte gjort en beräkning av hur mycket tullen är värd, men jag tror att vi kronaför krona har köpt oss denna tullfrihet. Är det god vilja? Jag kan inte deladen uppfattningen. 28CARL BILDT (m): Bara några ord i all korthet om EFTA. Det är inte fråga, , om att varapessimistisk eller optimistisk angående EFTA. Jag tror att det är fråga om attvara realistisk när det gäller att se EFTA:s möjligheter i den situation därEFTA har hamnat. När säger att EFTA är en kraft atträkna med i de internationella handelsdiskussionerna, så inbjuder det till denlitet ironiska kommentaren att det verkar som om EFTA;s betydelse i svenskretorik ökar ju mindre antalet medlemsländer i EFTA blir. Jag tror att EFTA är betydelsefullt framför allt när detgäller frihandelsfrågorna. Där har vi mycket tydliga intressen gemensamt medde andra EFTA-staterna. Och EFTA är en bra bas när det gäller att harmoniseravåra ståndpunkter i dessa frågor med de andra icke EG-staterna i ochatt sedan gemensamt företräda dem i förhandlingar med EG. Det är bra. och jagvill inte säga någonting som kan ta bort något från den delen av svenskEFTA-politik. Prot.1985/86:140 Men i takt med att andra delar blir mera betydelsefulla iEG-samarbetet 14 maj1986 och därmed i våra relationer medEG, t. ex. arbetet med att skapa en P ., ~. ~ europeisk teknologisk gemenskap,tror jag att EFTA:s betydelse minskar. Och jag tror att det nordiskasamarbetet och ansträngningarna att knyta & t. .; samman varnordiska samarbetspolitik med vär västeuropeiska samarbetspolitik får ökadbetydelse. Därmed bör vi alltmer försöka se vår europeiska politik också i dessnordiska sammanhang och se den nordiska politiken även i dess europeiskasammanhang. Härvidlag har jag i stort sett samma uppfattning som . Jag tror inte att skillnaderna är så stora. En utrikeshandelsministermåste hålla festtal till EFTA. Men här kan vi också diskutera de realiteter somfinns när det gäller EFTA, svensk politik, och . 29 (): Det har förekommit ettvisst samarbete mellan parlamentariker inom EFTA-länderna. Detta samarbete varrätt informellt. Jaghar begärt ordet föratt meddela att om någonvecka kominer att företa en ändring av riksdagsordningen, som innebär attriksdagen direkt skall välja fem ledamöter av somrepresentanter i ett EFTA-parlament. Detta utgör en markering av den betydelseriksdagen tillmäter det samarbete som pågår inom EFTA. Först vill jagsäga till att detär otvetydigt-vilket man finner om man studerar de förhandlingsresultat som haruppnåtts - att den uppgörelse vi har fått på fiskeområdet innebär att handelnmed fiskprodukter mellan och EG nu sker på väsentligt mer likställdavillkor . De lösningar som vi har uppnätt är väl anpassade medhänsyn till den svenska exportens struktur. Det är en mer likställd handel vi har än vi hade föreden här förhandlingen. Vill bortse från EG:s stora internafiskeproblem, som delvis har yttrat sig i fiskekrig, så må han göra det. Mendärmed-genom att bortse från verkligheten - gör han inte de svenska fiskarnanågon tjänst. Sedan delar jag hans uppfattning att vi naturligtvis inteskall ansluta oss till lösningar som innebär sänkt standard. kan detgivetvis förekomma målkonflikter. Det vore dumt att förneka att ettharmoniseringsarbete i kan komma att innebära målkonflikter för svenskaregeringar, myndigheter, riksdagar och näringslivsorganisationer lika väl somför alla andra. Vi kan naturligtvis inte i förväg säga att alla målkonflikterkommer att lösas optimalt för om vi skall anpassa våra standarder ochliknande. Jag vill emellertid peka på att de beslutsmekanismer somEG har antagit genom beslut i kommer att göra denna typ av målkonflikter - vilka det vore dumt att förneka - mindre sannolika. Man har nämligen slagit fast att man inte skall fixera sig vid en enda EG-norm som alla slaviskt måste följa. Man har också sagt, att om det finns länder som på väsentliga områden, t. ex. beträffande arbetsmiljö, allmänna miljöfrågor och 32 hälsofrågor, vill gå längre, har derätt att göra det och sätta egna standarder. Om ettannat uppfattar detta som ett utslag av protektionism och icke somett utslag av verklig vilja att förbättra miljön kan man föra detta tillEG-domstolen, som får undersöka huruvida bakgrunden till besluten ärprotektionistisk eller baserar sig pä reella forskningsresultat, exempelvistestningsresultat från de länder som har velat gå längre. För de länder som vill gå längre och som får dennamöjlighet måste det vara en fördel om det utanför EG, i EFTA-området, finnsländer som har ambitiösa målsättningar också när det gäller konsumentpolitik,arbetsmiljö och andra miljö- och hälsofrågor. Egna forskningsresultat styrkerdessa starkare säkerhetssystem. För dessa är det naturligtvis enfördel att kunna ta del av forskningsresultat från , eller något annatland utanför EG som på detta sätt i denna process kan driva fram ett änstarkare miljöregelsystem i än tidigare, innan man fattade beslut ombeslutsmekanismer i EG , talade om EFTA;s engagemang i deninternationella handelspolitiken. Man behöver inte vara retorisk. Jag tror attdet finns en mycket enkel förklaring till att EFTA betyder mer äntidigare för medlemsländerna. Den svåra ekonomiska kris som vi upplevde under1970-talets senare hälft och den därmed följande allt svårare protektionismen ivärlden på det handelspolitiska området men även pä andra områden, somnaturligtvis sätter små länder särskilt mycket i kläm, har lett EFTA:smedlemsländer till att vilja använda EFTA mer för att skydda sig då det gälleratt agera i den internationella handelspolitiken mot olika typer avprotektionistiska lösningar som skulle kunna skada oss om de gjordes uppmellan , , -de stora blocken. De små länderna skulle då komma ikläm. Jag tror att detta kan vara huvudförklaringen till att EFTA:smedlemsländer har kommit att vilja använda sinorganisation mer än tidigare, mer än under de idylliska förhållandena pä1960-talet, då man hade stor tillväxt, få handelshinder och många flermedlemmar i . Slutligen: Regeringen har samma uppfattning som den somhar kommit till uttryck från många här - från , ochPär - om värdet av det nordiska samarbetet. Det finns ingamotsättningar mellan vårt EFTA-engagemang och det nordiska engagemanget - detbehöver inte finnas några sådana motsättningar. Vårt nordiska samarbete går långt utöverfrihandelsområdet. är i detta sammanhang en brobyggare till EG,ingalunda enbart i de renodlade handelsfrågorna utan också när det gäller detnordiska samarbetet, som ju omfattar många fler områden, vilka inte minst densvenska är inblandad i, och EG-samarbetet. Där aktiverar vi ocksåvåra krafter. Vi samarbetar nu mer än tidigare för att avveckla handelshinder iNorden. Detta arbete innebär inte någon nordisk särlösning, protektionism. Detär tvärtom öppet för . Återigen: I detta sammanhang har enmycket viktig roll som brobyggare. Jag vill avslutningsvis säga att en slutsats som vi kandra av denna debatt är att det finns full enighet i denna riksdag om värdet avdet nordiska samarbetet och även om värdet av att detta samarbete kan bryggasöver till större europeiska lösningar, betydande roll där äroomstridd. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter debatten om utrikesutskottetsbetänkande 25,) 3 protokoll 1985/86:140-141 Frihandelsavtal med EG, m. m. Svenska företags verksamhet i och Prot.1985/86:140 Anf. 31 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Kammaren övergår nu till att debattera utrikesutskottetsbetänkande 18 om svenska företags verksamhet i och . Svenska företags verksamhet i och 32 (vpk): Man skulle kunna säga att detta ärendeäntligen har kommit upp till behandling. Vi har bevakat det i snart fyraveckor. Till utrikesutskottets betänkande 18 har bl, a, envpk-reservation fogats, I denna reservation sägs att nu skall inleda entotal ekonomisk bojkott mot , När införde den lag som innebar förbud motnyinvesteringar i , värdet många som hävdade att den inte skulle hanågon betydelse, den skulle inte få några efterföljare, dvs, andra länderskulle inte följa efter och införa en sådan lag och ta ett sådant initiativ.Men alla som hävdade detta då har fått fel. Just lag om förbud motnyinvesteringar har fått många efterföljare . Det var således ettmycket klokt och riktigt initiativ som tog . Att togdetta initiativ berodde bl. a. på den starka opinion som fanns och fortfarandefinns i vårt land mot den avskyvärda regimen i . Denna lag har förbättrats ytterligare . Men det finns naturligtvis fortfarande kryphål för de svenska företagen.Nästa steg som måste tas är att man inför en total ekonomisk bojkott motapartheidregimen i , UDF och ANC, alltså en stark majoritet av desvarta i , vädjar nu till om detta. Om tog detta steg.skulle det innebära att de svartas kamp i underlättades och attapartheidregimens existens förkortades. Det är helt klart att det förhållersig på detta sätt. Regimen i har trappat upp våldet, inte bara innei utan även i , som olagligt har ockuperat mot FN;sbeslut. Men regimen har också trappat upp våldet mot frontstaterna-Angola,och . I dessa länder bränner rasisternas krigsmaskin byar,förstör skördar, kidnappar människor, mördar och torterar. Detta är ett faktum.De har hjälp av s.k. gerillarörelser. I har man UNITA, som är enbanditrörelse. UNITA är rasisternas förlängda arm i , som regimen iSydafrika förser med vapen, tränar och skickar in i för att förstöra,bränna och mörda civilbefolkningen. Det finns ett behov av att säga att det är en skam att detfinns parlamentsledamöter i riksdag som väcker motioner om att Sverigeskall ge stöd till UNITA. Jag trodde inte att detta skulle hända i Sverigesparlament, men det är ett faktum. Dessa riksdagsledamöter representerarmoderata samlingspartiet. Det finns en del argument mot att ensidigt skulleinföra en total ekonomisk bojkott. Man säger att det strider mot FN:s beslut.Men det beror ju på hur man ser på FN:s beslut. Faktum är att majoriteten avFN:s medlemsländerär för en total ekonomisk bojkott. Men i säkerhetsrådet finns det några ländersom lägger in sitt veto mot denna FN-majoritets önskemål, bl. FörentaStaterna vill inte ha någon total ekonomisk bojkott av , av det enklaskälet att multinationella företag har mycket stora ekonomiska irifresseni . Det andra argumentet som anförs är att en bojkott skullestrida mot GATT-bestämmelserna när det gäller handel och handelsöverenskommelser.Man måste då fråga sig; Gäller inte dessa bestämmelser också för , somefter vad jag förstår har fattat långtgående beslut när det gäller ekonomiskbojkott av ? GATT-bestämmelserna säger väl ändå inte att svenskaföretag skall vara i eller att vi måste upprätthålla en handel med enregim som är så brutal mot människor och grannländer som ? Såvitt jagkan förstå strider inte ett införande av ekonomisk bojkott av rasistregimen iSydafrika mot några GATT-bestäm-melser. Det är ett dåligt argument som man häranför. Det finns, inte minst hos regeringspartiet, endubbelsidighet när det gäller . Ä ena sidan ger man ANC, UDF och SWAPOi samt frontstaterna sitt stöd, humanitärt och på andra sätt. Det ärmycket bra. Jag vill påstå att i det avseendet är ett föregångsland.Det finns också en bred majoritet i riksdag för detta stöd. Men åandra sidan upprätthåller man handeln med och tillåter de svenskaföretagen att verka i . Svenska företag stöder alltså direktapartheidregimen och bidrar till att upprätthålla dess existens. Svenska företag är involverade i krigsmaskinen, då derasanställda måste gå in i rasisternas militärorganisation. De svenska företagenbetalar lön till de anställda som de fullgör sin värnplikt i densydafrikanska armén. Svenska företag är även ålagda att till rasisterna iSydafrika leverera vissa vitala delar som kan användas för framställning avkrigsmateriel. Det är nu dags, fru talman, att hörsamma de svartas vädjanom att skall inleda den totala ekonomiska bojkotten av . Jagyrkar därför bifall till reservation 1 i utrikesutskottets betänkande 18, Svenska företags verksamhet i och 33KARL-ERIK SVARTBERG (s): Vid folkriksdagen mot apartheid sade : "Det är genom att ta gemensamt ansvar som vi kanbidra till att avskaffa apartheidsystemet. Detta system kan bara leva vidaredärför att det får stöd utifrån. Om stödet rycks undan och förbyts i ettmotstånd, kan apartheid inte bestå. Om världen bestämmer sig för att avskaffaapartheid, kommer apartheid att försvinna." Vi vet att det är trycket utifrån, tillsammans medbefolkningens strävanden, som kan åstadkomma resultat. Regimen ger visserligendå och då löften om reformer, men inget händer. Anledningen är att syftet medreformerna inte är att avskaffa apartheid, utan, som man säger, modernisera ochreformera systemet, men med en bevarad politisk och ekonomisk makt för de vita. har undantagstillståndet hävts. Trots detta fortsätterförtrycket. Armén är fortfarande kvar i vissa områden. Vi vet att dödandet avoskyldiga Svenskaföretags verksamhet i och människor,t. o. m. av barn, fortsätter. Vi kunde i TV se det brutala exempletmed grabben som hade kastat sten mot några bilar och som sköts till döds. Vivet också att dödandet av dem som skulle kunna vara demokratiska ledare iSydafrika bedrivs systematiskt av regeringen och dess företrädare. Det ärdärför som det är viktigt ätt omvärlden handlar. Ett verkligt tryck utifrån på regimen går bara attåstadkomma om de tre stater som spelar en nyckelroll för att upprätthållaregimen, , och , vidtar åtgärder. De kanexempelvis ställa sig bakom kraven i FN på bojkottåtgärder. De tre länderna ärSydafrikas viktigaste handelspartner. Det är de som har motsatt sig besluten omsanktioner i säkerhetsrådet, och det är de som med en ändrad politik skullekunna bidra till den enda lösning som kan ge fred i och i hela denregion som är så hårt drabbad. Det är många som tvingas till en omprövning avsin inställning till apartheidregimen. fick göra en hårdhäntomprövning när han besökte . Han hade ju förhoppningen om attkunna påverka och rent av hjälpa .