prot · G909140 · 1985-12-31 00:00:00 — Troligenär situationen ensartad inom andra kustlandskap i . Om det skall finnas en levande kust medfiske, beredningsindustrier och turism, måste snabba åtgärder till.Kustvattnet och havet utanför är i fara genom människans försummelser.Skogsdöden har sin motsvarighet i vattendöden. a.påpekat att döda bottnar breder ut sig, fisken försvinner, musslorna bliroätliga och badvattnet blir stadigt sämre. Det har gått så långt att manbefarar en ekologisk kollaps. Det är nu uppenbart att det krävs snara åtgärder för attkomma till rätta med detta problem. Som vi bedömer det, mäste nu existerandesamarbetsorgan som är knutna till gränsregionerna och sysslar medmiljöfrågorna ges allt stöd. Det gäller framför allt organ på länsstyrelse- ochfylkesnivå. På grund av ärendets vikt och betydelse bör regeringarna iresp. länder trappa upp samarbetet i form av direkta kontakter med syfte attforma ett åtgärdspaket som skall påskynda restaureringsarbetet inomvattenvärden. Jag hoppas nu att den enighet skall bestå somfinns i motionerna angående vårt vatten och som också tycks finnas ibetänkandet; den belyses av vad utskottet säger på s, 9 sista stycket: "Utskottet finner mot bakgrund av det anförda attvården av havsmiljön bör ges hög prioritet ," Den uttrycks också på s. 10 första stycket: "Även när det gällergränsvattnen mot är brådskande åtgärder att Som framgår av redovisningen i det föregående ansesden övervägande delen av föroreningskällorna ligga i , Med hänsyn till attsvenska vatten är direkt berörda av den försämrade vattenkvaliteten är detenligt utskottets mening angeläget att man från svensk sida aktivt sökerpåverka grannlandets regering och myndigheter att skyndsamt vidta åtgärder föratt effektivt minska de förorenade utsläppen," Med detta hoppas jag att inte något parti skall försökagöra vattenförsur ningarna till något eget jippo för att vinna anhängare. Det är vårt svenska vatten som håller på att förstöras. Här gäller det att vi alla hjälps åt, men framför allt att vår svenska regering med statsminister i spetsen tar initiativ till åtgärder och förslag. Därför är det glädjande att höra att vårnya miljöminister kommer att göra besök på ort och ställe för att kontrollera läget; kanske borde hon ha gjort det litet tidigare, Vad jag också hoppas äratt socialdemokraterna inte kommer att 80 byta miljöminister, eftersom viinte har tid att vänta på att varje miljöminister skall göra ett eget besök i . Det är snabbaåtgärder som måste tas till Prot. 1985/86:140 för att få rent vatten. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutetredovisas efter behandlingen av jordbruksutskottets betänkande Kammaren övergår nu till att debattera jordbruksutskottetsbetänkande 18 om jakt- och viltvård. 100 i (): I ett för ovanlighetens skull tunt betänkandeom jakt- och viltvårdsfrågor behandlas tre motioner. Anledningen till att vihar ett så tunt betänkande kan vara att ledamöterna i har avvaktat enproposition om den framtida jaktpolitiken och för den skull varit återhållsammaunder den allmänna motionstiden. Jag skall i all korthet framföra någrasynpunkter beträffande de två ärenden som berörs. Vad beträffar de motioner som handlar om fördubblat anslagtill Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare har jag några synpunkter. Dettyngsta skälet till motionerna synes vara en i allmänna ordalag formuleradrättvisefråga, nämligen att Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare skallerhålla ett bidrag då erhåller ett sådant; Beträffande detta påstående förhåller det sig på följandesätt: Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare erhåller ettanslag om , för sin föreningsverksamhet. Något liknande anslag förföreningsverksamhet erhåller inte . Skulle såledesnågon oförrätt vara begången, skulle det vara mot . Jagvill dock inte hävda att vi skall korrigera det. Utöver Svenska jägareförbundets föreningsverksamhet harJägareförbundet enligt ett gällande riksdagsbeslut att på fältetsvara för viss officiell verksamhet. Således är Svenska jägareförbundethuvudman för ett antal jaktvärdskonsulenter, länsjaktvårdare, m, m. För dennauppdragsverksamhet åt staten erhåller ersättning. Förredovisningen av föreningsverksamhet och Svenska jägareförbundets uppdragsverksamhetförs helt åtskild bokföring. har således egna medel ochallmänna medel i sin förvaltning. Den omständigheten att synes iförhållande till Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare föra en merabekymmerslös tillvaro beror säkert på andra och helt skilda faktorer. Jag villnämna att förbundet är mycket gammalt, , och har ca 150 000 medlemmar.Det är alltså ungefär tio gånger så många medlemmar som Jägarnasriksförbund-Landsbygdens jägare har. Det är i övrigt en ekonomiskt välsköttorganisation. Denna kombination tycks för en del vara förvillande och tas somintäkt 6 Riksdagensprotokoll 1985/86:140-141 Prot.1985/86:140 för att detta i vidare mening goda tillstånd beror på ekonomisktbidrag. Så är 14maj 1986 icke fallet. Jag tänker inte vidare argumentera mot ökatanslag utan nöjer mig med den motivering utskottsmajoriteten anfört, och jagyrkar bifall fill utskottets hemställan. Den andra frågan, som gäller senvinterjakt på sjöfågel, ären gammal fråga. Således har det inte varit tillåtet sedan mitten av 1950-taletatt bedriva senvinterjakt eller, som det heter i motionerna, vårjakt påsjöfågel.i . Ett av skälen till att inte ens i begränsad omfattning förkustbefolkningen återinföra rätten till sjöfågeljakt har varit den s. k.Pariskonventionen, vilken ratificerades av , Enligt dennakonvention har fördragsstaterna i princip ställt sig bakom kravet att skyddskall ges åt alla fåglar, åtminstone . Mera försummati sammanhanget är att det i samma konventions 6 artikel sägs att sådanasärskilda förhållanden som kan råda inom näringslivet i , , Finlandoch på gör att vederbörande myndigheter i dessa länder kan göraavvikelser från bestämmelserna i konventionen. Det råder i bland våra partier bred enighet om attpå olika sätt förbättra kustbefolkningens förutsättningar - helt allmänt föratt man skall kunna bo kvar i kustbandet och att där också få rimlig utkomst.Från dessa utgångspunkter, herr talman, torde den senare aspekten, denbeträffande utkomstmöjligheter, inte vara den allra tyngst vägande men likvälinte helt ointressant. Beträffande den första aspekten, de rent allmänt godaförutsättningarna att bo i kustbandet, kan sägas att de förhållanden som gällerför boende i de yttersta skärgårdsområdena i många fall är så speciella att deti Pariskonven-fionen åsyftade villkoret gott och väl kan anses uppfyllt. Enligtmin mening är det här fråga om en mycket gammal tradition, som ettriksdagsbeslut enligt motionärernas mening skulle kunna återinföra och därmedåterskänka denna grupp människor en begivenhet som är exklusivt deras tillgång.Motionerna förutsatte nämligen denna snäva avgränsning. Skärgårdsbefolkningensmöjligheter till varierat rekreationsutbud torde i de allra flesta fall varamindre än för oss fastlandsboende. Den synpunkten förtjänar också att nämnas. Jag har ingen annan ambition med dettaanförande än att rikta riksdags uppmärksamhet motskärgårdsbefolkningens speciella livsförhållanden och att hålla frågan Omåterinförande av senvinterjakt levande i debatten. Jag yrkarbifall till reservation nr 1, 101 (vpk): I jordbruksutskottets betänkande 18 om jakt-och viltvård behandlas bl, a, två motioner där det yrkas på ett högre anslag till Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare. Det är en socialdemokratisk och en centerpartistisk motion som har samma yrkande. Vid utskottsbehandlingen har jag tagit mig friheten att reservera mig till förmån för dessa motioner.Jag tycker de för fram ett rimligt krav, 82 Vi har två förbund som ärrikstäckande och som organiserar jägarna i vårt land, ettstort förbund och ett litet. Det stora förbundet har genom beslut av Prot.1985/86:140 anförtrotts ledningen av jakt- och viltvårdsarbetet i landet, och detta ifrågasätter jag inte i det här sammanhanget. Vad jag tycker motionärerna har rätt i är att bidragettill är väl futtigt. Ja, även om motionärerna får igenomsina yrkanden är bidraget litet, med tanke på att det är en rikstäckandeorganisation. Bägge förbunden bedriver ju en verksamhet som är till stor nyttaför jakt- och viltvård, och bägge förbundens medlemmar betalar en lika storavgift. Därmed är inte sagt att bidraget borde utgå i förhållande till dessaavgifter. Utskottet säger att det senare kommer att ges tillfälleatt behandla frågor av betydelse för jaktvårdens finansiering, närpropositionen om jakt- och viltvärden läggs fram. Ja, det är väl möjligt att såblir fallet, men handlar det om ett bidrag vad avser nästa budgetår, somenligt mitt förmenande borde höjas i enlighet med vad motionärerna harföreslagit. Till i vill jag säga att det kanskeinte är så lått att dra rågången mellan vad som är föreningsverksamhet iSvenska jägareförbundet och vad de officiella förpliktelserna innehåller. Vidare är det ju pä det sättet att Jägareförbundettillämpar kollektivanslutning - detta är väl det enda tillfälle då kollektivanslutning. Skall man bilda en jaktskytteklubb blir mannämligen automatiskt medlem i . Oavsett vad sade, tycker jag att yrkandetom detta bidrag är mycket rimligt, och därför vill jag yrka bifall tillreservation 2, Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar, 102 i () replik; Det var synd att uttryckte sigpå det sätt som han gjorde, att oberoende av vad jag har sagt om de sakligtsett alldeles obestridliga förhållanden som råder tycker han ändå att kammarenskall besluta så som han vill. Det mera pinsamma med våra riksdagsdebatter ärju att vi har en förmåga att tala helt bredvid varandra och inte gå in påproblemen som sådana. Det är de facto så att för föreningsverksamhet harSvenska jägareförbundet inget bidrag, som uttrycker det.Följaktligen är det inte Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare som är denförfördelade parten. Det tycker jag att vi skall ta fasta på. Dessutom är bevisligen utskottsmajoritetens skrivning heltkorrekt. Vi menar att i ett vidare sammanhang kommer de här frågorna att tasupp - det beskedet har vi fått från . Sedan vill jag inte förneka att glädjersina lyssnare när han säger att det förekommer en viss typ av kollektivanslutning. Men det är inte kollektivanslutning i den mer vedertagna meningen, utan det gäller att jaktliga organisationer och jaktklubbar kan ansluta sig till Svenska jägareför bundet och dess länsorganisationer. Jag kan väl säga att det inte är den starkaste biten i det organisationssammanhanget. Skall vi då bestämma oss, , för att rätta till det? Vi är ju båda medlemmar i 83 Prot.1985/86:140 jägareförbundet, och då kan vi väl rätta till detta om vi äröverens om att det inte är så bra. Jag vill inte gärnaförsvara den delen. 77 , ~ har sin uppdragsverksamhet, givenav - jag vill minnas attdet var 1938 och - och denna nu kommer att behandlas i denproposition som vi förväntar oss, får vi väl ta upp detta förhållande då. Jagvill minnas att också jakt- och viltvårdsberedningen haft vissa synpunkter pånämnda förhållande, så vi kan väl lugna oss i frågan. 103 (vpk) replik; Det är svårt att se någon klar rågång mellanvad som är den officiella verksamheten inom och vad dessverksamhet inom föreningsrörelsen innebär. Jag klandrar inte det sätt som manbedriver organisationens verksamhet på - det är inte vad frågan gäller. Men ikraft av att vara ett stort förbund har man ett väldigt övertag på många områden.Jägarnas riksförbund har genom sin litenhet stora problem att tillhandahållasamma service och tjänster som det stora förbundet. Jag kan säga att jag ärmedlem i . Om det bildas en jaktskytteklubb och detskall anläggas t, ex, en skjutbana, då ställer det stora förbundet upp medbidrag. Resultatet blir att man ökar på sin medlemsnumerär. Vi kan väl lämna den här debatten därhän om vad som är sieller så. Vad jag fäster mig vid är att bidraget på , är väldigtfuttigt om man tänker på att det är 19 000 medlemmar - uppgiften ibetänkandet om 15 000 medlemmar är felaktig - som betalar in en hundralapp, päsamma sätt som jägarna som är anslutna till . Jag tyckerdet är ett rimligt krav att öka på bidraget till till , 104 i () replik: Avslutningsvis kom den felsyn som finnsframförd i motionerna återigen fill uttryck. Det är inte särskilt intressantatt fördela de , pä vare sig 15 000 eller 19 000 medlemmar, av detenkla skälet att förbundet får dessa pengar för ren föreningsverksamhet. Någramotsvarande medel får inte för sin föreningsverksamhet. Det är också helt uppenbart att enbart detta att har varit verksamt eller något mer, har 150 000medlemmar och dessutom har ett visst uppdrag från staten ger en viss auktoritet som inte har - det villjag inte sticka under stol med, Å andra sidan vill jag inte heller sticka under stol medatt jag tycker att detta har mycket med arbetsmetoderna att göra. Från Svenska jägareförbun dets sida har vi t, ex. inte kastat oss in i den mera vildsinta debatten om huruvida man skall ta jakträtten från små markägare. Vi har i kraft av ett officiellt uppdrag och det faktum att det är ett stort förbund med mångas förtroende hållit oss strikt till ordningen. Vi har t.o.m. låtit få ett i debatten alldeles orimligt övertag av det enkla skälet attvi inte har velat kasta oss in i en debatt på så otroligt låg nivå. Detta är detpris man får betala, om man också vill ta hänsyn till statens intressen. Dessutom skall de konsulenter, länsjaktvårdare och de centralt placerade tjänstemän 84 som ärhuvudman för ge alla jägare samma service. Dettagäller inte bara de 150 000 som är anslutna till utant, ex, också de 19 000 som är anslutna till samt deytterligare 140 000 jägare som inte är organiserade vare sig i den ena eller iden andra organisationen. Detta innebär också ett visst ansvar och gör detomöjligt för oss att kasta oss in i de här vildsinta debatterna. Jag tycker attSvenska jägareförbundet klarat detta bra, men har sannerligen inte haft någonnytta av det i den mera vildvuxna debatten. 105JOHN (vpk) replik; skulle jag bara vilja säga att vikan spara debatten om vem som har fört en ovederhäftig diskussion om denframtida älgjakten. Det var ju det som i syftade på. Därhar jag kanske en annan mening än , Beträffande medlemsnumerären skulle jag kunna säga attSvenska jägareförbundet i varje fall i ett avseende skiljer sig alldelessäkert från , nämligen då det gäller antalet grevar ochbaroner, 106 (): Betänkande 18 från jordbruksutskottet, som vinu behandlar, gäller frågor om jakt och viltvård. De motioner som ligger tillgrund för betänkandet rör vårjakt pä sjöfågel och fördelningen av bidrag mellanjägarorganisationerna. Låt mig börja med att yrka bifall till utskottetshemställan och avslag på de två reservationer som fogats till betänkandet. Genom regeringsbeslut fick dåvarandejordbruksministern i uppdrag att tillkalla en beredning för att se över vissajakt- och viltvårdsfrågor. Beredningen har avgivit sex delbetänkanden.Huvudbetänkandet var klart , Jakt- och viltvårdsberedningen har haft till uppgift attlämna förslag om hur viltvården i landet skall bedrivas och administreras ochom hur de rekreativa och ekonomiska värden som jakten representerar bäst skalltas fill vara. De frågor som motionärerna tar upp finns med i jakt- ochviltvårdsberedningens betänkande. Enligt vad utskottet erfarit avser regeringen att underhösten lägga fram en proposition om jakt- och viltvården på grundval av jakt-och viltvärdsbered-ningens betänkande. Reservation 1 av i handlar om stödför förslaget i motion 726 om ett treårigt försök med begränsad vårjakt påejderhane. Frågan om vårjakt på sjöfågel har varit föremål för riksdagensbehandling . Regeringen föreslog i proposition 1977/78:37 att försökmed vårjakt på sjöfågel i vissa län skulle tillåtas för skärgårdsbefolkningen,men biföll vid det tillfället en reservation där förslagetavstyrktes. Avstyrkan motiverades med att en sådan jakt skulle utgöra enbelastning för del i det internationella samarbetet på naturvårdensoch miljövårdens områden. Mot talar också biologiska överväganden. Jakt omedelbartföre parningstiden anses som den mest olämpliga metoden för att beskatta endjurstam. Prot.1985/86:140 skulle dessutom bli administrativa problem, övervakningssvårigheteroch en hel del extra kostnader, ~ , ., TZ De överväganden som låg till grundför riksdagsbeslutet äger alltjämt Enligt utskottets mening bör någon ändrad inställning frän sida idenna fråga således inte bli aktuell. Reservation 2 handlar om uppräkning av bidraget tillJägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare. De medel som fördelas ur jaktvårdsfonden går främst tilljakt- och faunaorganisationer, bl. a, våra två riksomfattandejägarorganisationer och Jägarnasriksförbund-Landsbygdens jägare. Dessa jägarorganisationer bedriver ett visstsamarbete, bl, a, vid arrangerandet av jägarexamen. Jag tror också att desamarbetar när det gäller älgskyttebanor och annat. Medelsfördelningen sker genom bedömning avorganisationernas petita samt av åtagandena gentemot uppdragsgivaren, har räknats upp , Båda jägarorganisationerna är riksomfattandeoch har sin funktion att fylla genom deltagande i utredningar och nämnder som behandlarjaktfrågor. Men den stora skillnaden mellan organisationerna liggerförutom i medlemsantalet i verksamheten som sådan. harett tungt administrativt ansvar, bedriver konsulentverksamhet och jaktvårdsverksamhetsamt har ansvar för jaktfidsberedningen. Det kan antas att frågor kring administrationen ochjaktvårdens finansiering blir föremål för behandling i den kommandepropositionen om jakt-och viltvårdsfrågor. Utskottet är inte berett att uttala sig förnågon ändring av de grunder enligt vilka bidraget från jaktvårdsfonden fillJägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare beräknas. Jag yrkar härmed avslag pä reservationernaoch bifall till utskottets hemställan. 107 (vpk) replik; upprepade i stort sett vad ArneAndersson i har anfört. Jag skulle vilja fråga om han inte har någonförståelse för den verksamhet som bedrivs av bägge förbunden. Det gäller bl. a.olika slags viltvårdsåtgärder, fortbildning på jaktens område med bl. a.jägarexamen, osv. En mängd verksamheter bedrivs av båda förbunden. Vi kan i dethär sammanhanget bortse från det administrativa uppdrag som Jägareförbundethar. Jag förstår inte att det inte skall gä att få förståelseför att ett bidrag med . är alldeles för litet när det är fråga om enrikstäckande organisation som i det här fallet . Har inteLeif någon som helst förståelse för den verksamhet som detta förbund bedriver? 108LEIF () replik; efteriyser förståelse från minsida för Jägarnas riksförbunds arbete. Det måste ha framgått av mitt anförandeatt det finns förståelse för båda organisationernas arbete. Det är emellertidupplagt på skilda sätt. Vad beträffar anslagsfördelningen får man konstatera attanslaget till är av ungefär samma art som det som går tillSvenska och riksorganisationer som bedriver motsvarandetyp av verksamhet. har man ju gått in med extra anslag,bl. a, då Landsbygdens jägare byggde sin kursgård. Då utgick ett extra bidragpå . Man kan förutsätta att den här frågan blir ordentligt utredd isamband med att jaktpropositionen läggs fram. finns detsamarbetskommittéer mellan de båda jägarorganisationerna. Detta samarbete harrönt viss framgång, exempelvis när det gäller älgskyttebanor och jägarexamen. 109CHRISTER (); De två jägarorganisationer som vi nudiskuterar bedriver båda en allmännyttig verksamhet. Därmed håller inte ArneAnderssons i argumentation i den här diskussionen. Det ligger isamhällets intresse att det finns jägarorganisationer som gör ideellaarbetsinsatser inom jaktens, viltvårdens och miljövårdens område. Möjligen hardessa två jägarorganisationer olika jaktideologiska utgångspunkter, men derassamhällsinsatser är i stort sett likvärdiga. Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare anser sigorättvist behandlat när det gäller bidrag från jaktvärdsfonden. Om dettahandlar min mofion 1985/86: Jo764, där jag föreslår att bidraget frånjaktvårdsfonden till Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare skall räknas upptill , för , Orättvisan i bidragsfördelningen är uppenbar. , får ca , per medlem i bidrag.Motsvarande siffra för det mindre förbundet, som min motion handlar om, äromkring . Denna orättvisa måste få ett slut. Det finns jägare som ansersig diskriminerade i dagens , Bidragen bör vara medlemsrelaterade, eftersom förbundenbedriver i stort sett samma verksamhet. Kravet i motionen belastar intestatskassan, utan det är bara en begäran om en rimlig fördelning avjaktvårdsmedel. Några få ord om Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare.Förbundet förfogar över juridisk kompetens och expertis och ger råd tilljägare, miljövänner och allmänheten. Olika samhällsinstanser, t. o. m.riksdagens utredningstjänst, inhämtar råd och information från förbundet.Förbundet gör miljöinsatser utanför jaktens område. De praktiska insatserna motförsurning av sjöar gynnar såväl fisk- som sjöfågelbeståndet. Jag skulle kunnafortsätta denna uppräkning av allmännyttiga insatser. Förbundets verksamhet bygger i stort sett påmedlemsavgifter och frivilliga ekonomiska insatser. Men det har gått så långtatt en del av medlemmarna tagit privata län för att mot slutet avverksamhetsåret finansiera förbundskansliets lönekostnader och viss annanverksamhet. Ett ökat bidrag från jaktvårdsfonden är därför både önskvärt och nödvändigt -det är en rättvisefråga. Kravet i min motion är så blygsamt att det borde kunnauppfyllas utan att man avvaktar en kommande proposifion. Mot denna bakgrundkommer jag att stödja reservation nr 2. 110 i () replik; Det är ett snävt avgränsat intresseområde vidiskuterar, och för den skull blir upprepningarna nog så påfallande från allahåll. gör gällande, utan att ha låtit förstå att han lyssnatpå mitt anförande, att jag för ett resonemang som inte håller. Han gör dettamed den halsbrytande och alls icke logiska motiveringen att bidraget till denena organisationen är . per medlem och till den andra , per medlem.Jag förstår uppriktigt sagt inte hur som ledamot av riksdagenkan ge sig på den här historien. Det är inte alls fråga om samma pengar.Jägareförbundet får ingen ersättning för sin föreningsverksamhet. De pengar somJägareförbundet får för sin uppdragsverksamhet i enlighet med de för en stundsedan nämnda riksdagsbesluten kan man visserligen slå ut per medlem, och det ärmöjligt att det stämmer ganska gott att det blir . Jag frånkänner inteChrister räknekonsten men definitivt logiken. Och framför allt undrarjag över den oförvägenhet man har när man gör den typen av logiska kullerbyttori en riksdagsdebatt. Detta är ju inte ägnat att ge "riksjägarna" merapengar. Möjligen kan det ifrågasättas om man har skickat några hyggliga fusklappartill ; de är i så fall helt i linje med riksjägarnasdebattkonst. Det är inte på det sättet som här påstår. Men eftersom vi nu ändå har sagt i utskottsmajoritetensskrivning att vi kan låta debatten anstå , då man skall ta uppfrågan i hela dess vidd, så kan vi väl återkomma till detta dä. Men litetbättre argument , , skulle pryda debattenåtskilligt, 111 () replik: Jag konstaterar att i Ljungnedlåtande attityd mot motionärerna och det lilla jaktvårdsförbundet inte harnågot stöd i utskottets skrivning, uppträdde på ett merbalanserat sätt i debatten. Jag visade bara med några enkla exempel att det lillaförbundet gör stora samhällsinsatser. Då skall det också ha rätt till merabidrag och en bättre arbetssituation. Man kan inte ha den gräns mellanförbunden som i drar, vilket riktigtpåpekade. tror jag inte på någon framgång för min motion -därtill har jag varit för länge i . Men jag tror ändå att debatten harvarit nyttig. Även om jag är en stackars vilseförd motionär, så är jagövertygad om att man, när man på ansvarigt departement läser protokollet fråndagens debatt, inser att det behövs en mer rättvis fördelning, att det lillaförbundet måste fä bättre arbetsmöjligheter. Och jag är övertygad om att vi,när den aviserade propositionen läggs fram, kommer att få merrättvisa på det här området. 112 i () replik;