prot · G909100 · 1985-12-31 00:00:00 — I mofionen föresläs en självklar förenkling, som jagtycker borde genomföras, nämligen aft företag som har ett dotterbolag pä sittindustriområde skulle få sköta övervakningsverksamheten inom företagsomrädetutan aff behöva auktorisation. gäller att man får bedrivaövervakningsverksamheten inom det egna företaget i egen regi. Har man däremotett dotterbolag pä området måste man anlita en utomstående entreprenör. Jag kan anföra exempel frän min egen arbetsplats påSaab-Scania i , Vi har ett litet försäkringsbolag, som heter ,med ett par tre anställda, beläget inom området. Vi får då icke skötabevakningen av företagsområdet i egen regi. Det innebär atf Saabia måsteförläggas till lokaler ute på stan för att vi skall kunna bereda äldretrotjänare eller personer med arbefshandikapp som finns inom företaget arbetemed bevakning av fabriksområdet. Förslaget i motion 1417, som reservanternahar tillstyrkt, borde ha varit en självklar förenkling avbevakningsförefagslagen. Jag yrkar därmed bifall till reservafionen. 80 (): I betänkande 11 från näringsutskottetbehandlas bevaknings-verksamheten och motion 1417, som Per harredogjort för och i vilken föreslås en uppluckring av bevakningsförefagslagen.Majoritetens motiv för att avstyrka motionen är bl, a, farhågor för attkontrollen av efterlevnaden av lagen skulle bli mycket svär om vi luckrade uppde bestämmelser som finns. Vi har haft motionen ute på remiss. En del remissorgan harvarit positiva fill mofionen, men branchorganet - - har uttalatfarhågor 1985/86:100 för att det skulle bli besvärligt medkontrollen, om man skulle luckra upp lagen. Därför, herr talman, yrkarjag bifall fill utskottets hemställan. 81 PER (): Jag har mycket svårt att se argumentationens bärighet närdet hävdas aft man, om man bildar ett litet helägt dotterbolag med ett par treanställda inom samma koncern, är betrodd att kunna skötabevakningen inom def egna fabriksområdet. Den uppluckringen av lagen, där detbara är fråga om en annan juridisk person inom samma helägda företagsgrupp,vore en förenkling i den utveckling som är allmän inom svenskt företagande,nämligen atf sätta fler och fler divisioner och sektorer på bolag för att ökamotivationen hos personalen och samfidigt kunna fortsätta att bereda äldre ochmånga gånger arbetshandikappade personer sysselsättning i olika former avbevakningsverksamhet. 82 (): Lät mig citera direkt ur Bevakningsrädets svarpå remissen. Där sägs aff "om man som def anges bygger upp en bevaknings-och säkerhetsorganisation, vilken även skall utföra bevakning av annan juridiskperson där endast ägarförhållandet skall avgöra om auktorisation erfordraseller ej, är det sannolikt atf man därmed skapar besvärliga kontroll- ochövervakningsproblem. Det kan inte uteslutas att man genom att göraspeciallösningar beträffande ägarförhållandet kringgår auktorisationsfrå-gan,vilket vore olyckligt och omotiverat ufifrån lagens ursprungssyfte," Därmedvidhåller jag mitt yrkande om bifall till utskottets hemställan, 83 PER (): Def är samma juridiska grundperson, samma moderbolag ochsamma ägare, Def helägda dotterbolaget som finns inom samma område borde få skötasmed samma bevakningsorganisation, oavsett om man som exempelvis beträffandeSaab-Scanias personbilsdivision har brutit ut Saabias lilla försäkringsrörelsemed tvä tre man, C>e kunde få sitta kvar i samma kontor och arbeta vidareutan att man måste använda en annan entreprenör för bevakningen avfabriksområdet. Jag har mycket svårt atf förstå att det skulle vara en riskeller en uppluckring av lagen. är det en entydig förenkling, somanpassar lagen till nuvarande förhållanden, 84 (): Sä länge det gällerett helägt dotterbolag kan jag ha viss förståelse. Men def kan uppståfolkningssvärighefer, om bolaget till viss del är ägt av ett annat bolag. Detkan t, ex, uppkomma diskussioner om dotterbolaget ligger utanför def egnafabriksområdet. Anf.85 PER (); Här är det fråga om rena koncernförhällanden och helägdadotterbolag. Det är det som motionen, sakfrågan och förenklingen berör. Om detskulle gälla ett område som låg utanför fabriksområdet, skulle def ånyo endastvara en juridisk person som på nytt kunde ha sin egen Jag har fortfarande svårt atf se någrabärande argument Prot. 1985/86:100 mot en förenkling, 86 PER (): Jag far fill orda i den här debatten,eftersom jag är motionär. Jag vill gärna för kammaren anmäla atf jag intar enhelt annan ståndpunkt än bäde och ,Diskussionen är infe så enkel aft den får ses som bara en fråga mellanmoderbolag och dotterbolag. Det handlar ocksä i mycket stor utsträckning omtredje man. Jag delar således inte alls de synpunkter som här framförs av debägge debattörerna. Jag är inte nöjd med det betänkande som utskottet harpresterat. Lät mig anmäla att jag avser att återkomma i en eller annan form iden fråga som jag har motionerat om. Överläggningenvar härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter debatten om lagutskottetsbetänkande 18,) 87 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu fill aft debatteraarbetsmarknadsutskottets betänkande 9 om anslag på tilläggsbudget II /86, Lokaliseringsbidrag m. m. 88 (m): I arbefsmarknadsufskotfets betänkande nr 9tillstyrker en utskoffsmajoritef regeringens hemsfällan om att ytterligare 100miljoner tillförs anslaget för lokaliseringsbidrag, varav 20 miljoner skallanvändas för stödformen offertsföd. Moderata samlingspartiet har vid tidigaretillfällen då man behandlat de regionalpolitiska stödformerna avvisatoffertsföd som en regionalpolifisk stödform. Följaktligen gör vi det även dennagäng. Med hänvisning till detta ber jag att få yrka bifall fillden moderata reservafionen, där vi biträder förslaget 80 milj, kr. har hamnat ungefär pä samma ståndpunkt menmenar atf de 20 miljoner som regeringen föreslår till offertsföd skallförstärka det s,k, samlade länsanslaget. De regionalpolifiska stödformerna och regionalpolifiken isin helhet kommer atf debatteras här i kammaren . Mot bakgrund avregeringens smäsnåla inställning fill def samlade länsanslagef utgår jag ifrånatf just def anslaget kommer aft bli föremål för ingående diskussion iutskottet och debatt i kammaren. Det finns säkert anledning atf då i annan formvidga def anslaget, eftersom def är ett anslag som av utskottet och kammarenuppfattas som effektivt, men jag tycker atf det är för tidigt aft vid den härtidpunkten tillskjuta extra medel. Med def vill jag alltså tillstyrkareservation 1 av moderata samlingspartiets ledamöter i arbetsmarknadsutskottet. Prot,1985/86:100 Lokaliseringsbidrag m. m. 89SIGGE GODIN (fp): I regeringens proposifion föreslås, som vihörde här, atf 100 miljoner skall anslås fill regionalpolitisk verksamhet,varav 20 miljoner skall användas fill offertsföd. delar inte ufskottsmajoritetens uppfattningatt offerfstödet skall tillföras dessa 20 miljoner. Vi ställer oss tveksammafill stödformen därför att den kan skapa risker för informella diskussioner ochförhandlingar mellan enskilda företag och statsmakterna. Vi eftersträvar mer avgenerella insatser i stället för ätgärder där förhandlingar kan vara avgörandeför resultatet. har i fidigare regionalpolifiska debatterhävdat att en smidig och rationell regionalpolitik kräver decentralisering avinsatserna. Vi har alltjämt den uppfattningen, och därför anser vi aft de 20miljoner som är avsedda till offertsföd bör tillföras länsanslagen, där defyller en mycket bättre uppgift. Det har kommit fill vår kännedom att flera länhar förbrukat sina länsanslag och atf de kommer med ansökningar om mångamiljoner. Till de län som förbrukat sina anslag hör inte bara Norrlandslänenutan även flera län i , Många är överens med om atf få regionalanslagger sä god effekt per satsad krona som länsanslagen, Aft i dessa för många avglesbygdslänen mycket bekymmersamma tider lägga ytterligare medel tilloffertsföd, när varje krona så väl behövs fill länsanslag, är atf lägga sten päbördan för dem som vill administrera en smidig och rationell regionalpolitik, Regionalpolifiken kommer aft fä vidkännas storapåfrestningar . Om detfa vittnar bl, a, def hundratal motioner somavlämnats under allmänna motionsfiden. Men den debatten får vi ta längre fram ivår, och dä kommer def väl aft framföras en hel del synpunkter från många hälli landet. Med det, herr talman, ber jag atf få yrka bifall fillreservation 2 vid arbetsmarknadsutskottets betänkande 9, 90SVEN (): I filläggsbudget II föreslärindustriministern, såsom vi redan hnr hört från talarstolen, aft ytterligare100 milj, kr, tillförs anslaget Lokaliseringsbidrag, Def är naturligtvis bädeglädjande och behövligt atf de pengarna nu kommer, I propositionen konstaterar industriministern atfefterfrågan på lokaliseringsbidrag har varit stor.Eftersom def är angeläget atf utnyttja det goda konjunkturläget för att skapavaraktig sysselsättning i de delar av landet som har de störstasysselsättningsproblemen, har regeringen därför beslutat föreslå attförstärka lokaliseringsbidragef med ytterligare 100 milj, kr. Genom stöd i samband med investeringar beräknassysselsättningsökningen /85 till 3 200 nya arbetstillfällen.Tillsammans med sysselsäftningssfödef beräknas den sammanlagdasysselsättningseffekten av det regionalpolifiska stödet till drygt 4 000 nyaarbetstillfällen under /85, Under innevarande budgetär har,enligt uppgifter som jag har inhämtat, fram t, o, m, januari ca 2 300 nyajobb tillskapats med dessa stödformer. Den här utvecklingen visar defregionalpolitiska stödefs betydelse,och därför är de förestagna 100 miljonerna ytterst välkomna i detkonjunkturläge som vi nu befinner oss i, I propositionen anges att högst 20 milj, kr, av de 100miljonerna får användas till offertstöd. Därmed är inte sagt aft de 20miljonerna skall användas för denna stödform. Man har satt gränsen där, Def ärinfe säkert aff de pengarna kommer aft användas, men de är disponibla förändamålet, Offerfstödet är en utmärkt stödform som kan sättas in ispeciella fall där insatser behöver göras utanför ramen och reglerna för övrigastödformer, Offerfstödet är därför flexibelt och kan anpassas till ettspeciellt uttalat behov för att man skall fä största möjliga effekt av andrainsatser. Den här stödformen har använts till speciellt den privatatjänste- och servicesektorn, t, ex, uppdragsverksamhet. Den har också haft storbetydelse för marknadsföring, produktutveckling, inkörningskostnader ochkvaliflce-rad utbildning av personal som behövs vid en expansion i eff företag, Ufskoffsmajorifeten tillstyrker regeringens förslag, I enreservation frän föresläs att anslaget pä 100 milj, kr, minskas med20 milj, kr,, motsvarande det belopp som offerfstödet omfattar, I en folkpartireservation avstyrks aft dessa 20 milj, kr,får användas som offertsföd; detta belopp bör i stället anvisas för regionalautvecklingsinsatser. Som skäl anför man bl, a, aff metoden med offertsföd kanskapa risker för informella diskussioner och förhandlingar mellan enskildnföretng och statsmakterna. Jag kan för min del infe inse aft den här stödformenskulle vara förenad med några risker. Stödet baseras ju på frivilligaöverenskommelser och behandlas inte på annat sätt än andra stödinsatser. Med def anförda yrkar jag bifall fillutskottets hemställan och därmed avslag pä reservationerna. Lokaliseringsbidrag m. m. 91SIGGE GODIN (fp): Jag har en annan uppfattning än det gäller offerfstödet. För def första tycker jag inte att def är en såbra stödmetod som han säger. För det andra är def pä def sättet, kommer ju frän samma län - atf bl, a, vårt eget län, ,behöver 13-14 miljoner fill länsanslag. borde väl ändå kunnabedöma vilket som är mest flexibelt och mest användbart. Vi tycker frånfolkparfiets sida atf det är vikfigt aff man har flexibla stöd, som snabbt kananvändas till def man behöver dem till, säger aff offerfstödet är alldeles utmärkt,men jag delar vad som är inte bara min egen länsstyrelses uppfattning utanocksä andra länsstyrelsers, nämligen atf länsanslagen är mycket bättre ochmycket rationellare. Dessutom behöver de ju pengarna. Då borde man se till att de finns ocksä och inte lägga dempä offertstöd, eftersom man i fråga om offertstöd inte ens har förbrukat demedel som man har. Till saken hör också att det, som jag sade, flnns fler länän , bl, a, här i , som ocksä behöver stöd, t,ex. , men även övriga Norrlandslän, Prot,1985/86:100 Lokaliseringsbidrag m. m. 92SVEN (): Jag kan inte hjälpa att inte harsamma uppfattning som jag beträffande offerfstödet, Offerfstödet finns juredan, och många av oss har fått uppleva att offerfstödet har kunnat sättas ini ett läge dä de andra stödformerna inte har varit lämpliga. Jag tycker för aft def är nog sä gott aft vi fortsätter med offerfstödet. De 100 milj, kr,som tillkommer kommer ju ändå länet till godo. Som det har sagts tidigare i debatten fär vi tillfälle attsenare diskutera den framtida regionalpolitiken, våra stödformeroch pengarna för regionalpolifiken. Dä fär vi anledning att fa en störredebatt. 93 (): Det är intressant att höra atf ha ett stöd som inte kommer till användning. Det finns ju redantillräckligt med pengar till offertsföd. Det vore bra mycket vettigare omlänsanslagen fylldes pä, eftersom det är ett skriande behov av dessa pengar. Jag tycker aff det skall noteras aft vi inte litar på debedömningar som görs av länsstyrelserna, de som sitter så nära de människor sombehöver dessa stöd. Skall vi här flytta över pengar till ett konto där de infekommer fill användning? Det är bara atf beklaga atf majoriteten inte tycker somvi. Men vidhåller aff man skall ha ett användbart och rationelltstöd fill def som är viktigt, 94 i Bengfsfors (c): De regionalpolitiskt ansvariga organen runtom i vårt land saknar medel fill de regionalpolitiska objekt som de önskargenomföra, Def är alltsä fråga om länsanslagen, Centerparfiet har därförarbetat för aff de regionalpolifiska länsanslagen skall utökas fill 600 milj,kr, under innevarande budgetår. Tyvärr ställer sig en majoritet av riksdagensparfier kallsinniga och oförstående till utökade insatser för atf människorskall få jobb i sin hembygd. Länsanslagen ger nämligen möjligheter till meraspridda satsningar, Riksdagsmajorifeten har redan tvågånger avvisat våra krav, och kan vi infe göra något annat än aff djuptbeklaga att det just nu inte är möjligt aff i riksdag fä majoritet fören bättre regional utveckling. Det är därför som centerparfiet bara har fogatett särskilt yttrande till detfa betänkande. Anf.95 (m): Vi kunde i och för sig ha börjat en långdiskussion om det förskräckliga i atf höja länsanslagen, men från vär sida harvi tyckt atf det var lämpligare aff i motioner framföra synpunkter pålänsanslagets storlek för kommande budgetär. Om man läser igenom de olika partiernas motioner i detfaämne, indikeras def ganska klart atf regeringens förslag i budgetproposifionenhar vissa svårigheter, för atf uttrycka def något försiktigt, atf vinnakammarens gehör. Jag vill säga fill i Bengfsfors och fillSigge Godin aff det finns alla förutsättningar för att den frysta anslagsnivånsom regeringen presenterade i budgetpropositionen kan fä ett rejält lyft uppåt,om vi frän oppositionenssida agerar på det sätt som vi gjorde i föregående års debatt, då vi höjdeanslaget med ungefär 100 milj, kr. Jag tycker infe aft det vid detfa fillfälleär direkt lämpligt och fruktbart atf diskutera denna punkt. Men def bör, ochdet kan vara en viss signal till regeringspartierna - just det,regeringspartierna - atf lifef grand fundera över hur man skall hantera deftaanslag vid utskottsbehandlingen och givetvis vid kammarens behandling . 96 i (c): Det är rikfigt aff denna fråga återkommeri kammaren, men jag vill nu konstatera att är def parti som undermänga är har drivit kravet på ökade länsanslag. Vi anser atf det är enbetydelsefull insats som, med länsanslagen, görs ute i länen. Jag välkomnarverkligen aft också nu har kommit till den insikten aff vi skallhöja länsanslagen. Regeringens proposifion innehåller förslag om heltoförändrade anslag för nästa budgetär. Det är möjligt atf oppositionen kanpåverka regeringen att öka länsanslagen. Det är bra om alla krafter i riksdagenkan samlas bakom detta krav, 97 (m): Det väsentliga är resultatet. Efter defsenaste inlägget av i utgår jag från aff def finnsgoda förutsättningar att uppnå ett prakfiskt resultat. Det är de fakfiskapengarna som räknas ute i länsstyrelserna, 98 (): Jag har med intresse tagit del av debatten mellanoppositionspartierna. Jag skall med lika stort intresse fa del av derasförslag fill finansiering av de regionalpolifiska anslagen. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter debatten om lagutskottetsbetänkande 18,) 99 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till aft debatterakonstifufionsutskotfefs betänkande 20 om anslag fill datainspekfionen. 100BENGT KINDBOM (c): Återigen skall vi diskutera datafrågor, idetta fall i mer begränsad omfattning, nämligen anslaget fill datainspektionen, Def kan finnas anledning att nägot blicka tillbaka pä denutveckling som har varit när det gäller datalagen och datainspektionen,1960-talets debatt gällde ADB-feknikens inverkan på samhället, framför alltdatateknikens inverkan pä offentlighetsprincipen. Med 1970-talefs ingång fickvi debatten A nslag till datainspektionen Det var folk- och bostadsräkningen som drog i gångdiskussionen om vad uppgifterna skulle användas till och hur man skulle skyddaden enskildes personliga integritet. Det var , närmarebestämt 1973, som datalagen stiftades. Redan då konstaterades atf begreppet personligintegritet inte är entydigt, I datalagen angavs tämligen generella ramar, medan deföverläts åt praxis atf, frän fall till fall, bestämma den närmare omfattningenav regleringen, Datalagskommitfén, som tillsattes 1976 och som hade tilluppgift aft göra en översyn av datalagen, kom inte fram fill några störreförändringar i denna grundläggande princip. Datalagen har ändrats . Ändringarna1982 innebar en förenklad handläggning av ett antal grundade register. Den s,k, anmälningsskyldigheten ersatte fidigare prövning. Allt defta har inneburit successiva förändringar avdatalagstiftningen, men något som har bestått hela fiden är datainspektionensprövning. Datainspektionens uppgift har varit atf ge tillstånd enligtdatalagen, kreditupplysnings-lagen och inkassolagen samt utöva tillsyn ochgenomföra inspektioner. Datainspektionen har också i hög grad fungerat somallmänhetens dataombudsman. Det har varit angeläget aff det har funnits enmyndighet atf vända sig fill när den enskilde känt sig trängd avuppgiffssamlande och registrering. Datainspektionen har alltså fyllt denfunktionen. Redan från början blev antalet tillståndsärenden stort.Det är inte första gängen vi har att diskutera frågan om antalet tjänster vidinspektionen. Så skedde 1976, Sä skedde 1981, och så sker . Antaletärenden har som sagt varit stort trots aft vi vidtagit åtgärder för affförenkla handläggningen, föratf koncentrera arbetsuppgifterna pä de merintegritetskänsliga registren och på samköming av dataregister. När nudatainspektionen fill kommande budgetår föreslär en utökning av antalettjänster - förslaget har antagits av datainspektionens styrelse, vari ledamöteri utskottet ingår - tycker vi från sida atf def är ett rimligt kravsom bör tillmötesgås. Datainspektionen måste nämligen ges de resurser somerfordras för atf den med kraft skall kunna hävda datalagen till skydd för denenskilda människan, Def är infe bra om datainspektionen inte hinner klara avbalansen av antalet ärenden eller göra de inspektioner som myndigheten är ålagdaft göra, Def är infe heller bra om allmänhetens förtroende fördatainspektionen rubbas. Datainspektionen är nämligen den enda instans som mani dag har atf vända sig fill med den oro man kan känna inför en ökad datorisering, Ufskoffsmajorifeten har gått emot förslaget trots atf detinte inverkar pä budgeten som sådan-myndigheten är ju avgiffsfinansierad,Utskoftsmajoriteten hänvisar till en översyn utförd av riksrevisionsverket.där man framfört vissa förslag som utskoftsmajoriteten anser först bör prövas.Man hänvisar också fill de avgängar som förekommer vid inspektionen just nu ochmenar atf de skulle vara skäl fill att inte medge en utökning av antalettjänster. Frän reservanternas sida menar vi att det är angeläget atfinspektionen redan kommande budgetår tillförs dessa tjänster, Def är ur allmänsynpunkt viktigt atf inspektionen har de resurser som fordras för att hävdadatalagen. Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till reservationen, som ärfogad fill utskottets betänkande. 101GUNNAR (): Vi moderater tycker att det är viktigt atfslå vakt om datainspektionens möjligheter aft fullgöra sina åligganden. Men detär infe sä atf dessa möjligheter är direkt avhängiga av hur mänga tjänsterinspektionen har. Det finns därför ocksä anledning aff göra klart aff debattenhär inte handlar om skyddet av integriteten och den enskildes ställningi enlighet med datalagen. Det avgörande i den frågan är vilken respekt somdatainspektionens beslut har bl, a, hos regeringen. Där är det farliga och deftråkiga i den utveckling som vi har haft i aftdatainspektionen mänga gånger har fått sina beslut ändrade av regeringen ivitala och viktiga integritefsfrägor. Frän vår sida är det självklart att man skall stärkadatainspektionens möjligheter att värna den enskildes integritet genom attdatainspektionen skall stä stark och ha auktoritet. Det har bl, a, lett fillatt vi moderater har föreslagit att regeringsrätten och infe regeringen skallpröva besvär över datainspektionens beslut. Vi menar aft man då får en merstrikt tolkning och bedömning i enlighet med datalagen. Vad debatten här handlar om är ju hur skallbedöma förslagom nya tjänster vid datainspektionen. Om datainspektionen behövernya tjänster för atf kunna fullgöra sina uppgifter, måste enligt vår meningriksdagen också medge dessa. Men vi moderater menar ocksä atf vi här liksom vidgranskning av alla andra myndigheter mäste inta en viss försiktighet. Situationen är något svåröverskådlig. Det är intebara en ny generaldirektör som har tillträtt vid datainspektionen, utan def ärocksä så aft en större del av dess ledning av olika skäl har avgått, Def kommergivetvis att ta tid innan en ny organisation kan fungera normalf. Till deftakommer att genomför en översyn av datainspektionensverksamhet, Mof denna bakgrund menar vi atf man kan vänta tills en nyorganisafion har börjat fungera. Då kan man lättare konkretisera det exaktabehovet av nya tjänster, Def kan knappast vara uppgift atf i varjeläge gå olika myndigheter fill mötes. Jag betvivlar infe behovet av nya tjänster viddatainspekfionen. Vi moderater är posifiva fill atf pröva defta under kommandeår. Men vi menar att det för dagen är av värde aff avvakta def kommande åretför att se de verkliga behoven. Mof denna bakgrund yrkar jag bifall fillutskottets hemställan. A nslag till datainspektionen Anf.102 () replik: Min enkla fråga är om inte den översyn somriksrevisionsverket gjorde var känd, när styrelsen för datainspektionen ladefast sin framställning och yrkade pä dessa handläggartjänsfer, Def är klart atf def finns ett samband mellanorganisationens storlek och möjligheten atf upprätthålla respekten fördatalagen och hinna med de uppgifter som inspektionen är ålagd atf fullgöra.Annars kan man ju decimera den till ett intet, och def är i varje fall intetill fördel för integritefsskyddet. 103GUNNAR () replik: Jag vill gärna ge räft i dennasenare slutsats. Om man skulle decimera datainspektionen till ett intet, skulledet knappast vara till någon fördel för den enskildes integritet. Men det ärinfe heller detta vi talar om utan frågan huruvida det är nödvändigt förskyddet av den enskildes integritet aft utöka datainspektionen med ytterligaretvä tjänster. Jag framhöll tidigare atf def är viktigare aff slå vakt omden respekt för datainspekfionen som man har i samhällsdebatten och hosregeringen, Datainspekfionens anslagsframställan antogs undersommaren. Därefter gjordes översyn.