prot · G909163 · 1985-12-31 00:00:00 — Men låt mig säga atten ökning av underskottet med ett belopp i storleksordningen 10 miljarderkronor är ett absolut minimum. Föreslår man att alla svenskar skall kunna göraskattefria avsättningar på . måste man rimligen räkna med attdetta medför ett skattebortfall i mångmiljardklassen. Detsamma gäller förslag, tog inteupp frågan om hur pass konsekvent det är att försöka rädda budgetsaldot genomatt sälja ut statliga tillgångar. Eftersom säger att flytta in i ett slott kanske man till en blivande slottsherre får sägaatt det är som att sälja matsilvret för att få råd att betala betjäntens lönatt göra sådan operationer. Man kan naturligtvis äta med fingrarna, men det ärinte särskilt estetiskt tilltalande, åtminstone inte i ett slott, i tycker att jag inte hardiskuterat kommunisternas politik tillräckligt ingående. Det ärtyvärr ett ganska stort avstånd till möjligheten att få till stånd ettresonemang om kommunisternas politik. Låt oss ta dengrundläggande frågan. säger att vi inte visar någon sannradikalism därför att vi inte går till roten med problemen. Men det som vianser vara grundläggande för de allra flesta andra av våra problem är detfaktum att har dragits med årlig inflation.Det har skapat oerhört mycket av de orättvisor som både och jaghar anledning att reagera mot. både att människor har blivit fattigare och attmänniskor har blivit rikare. Om jag hade tid skulle jag försöka förklara för HansPetersson hur liten roll våra fördelningspolitiska åtgärder, i form av skatter, skärpt förmögen hetsskatt och andra åtgärder för att lindra skatterna för de lägre inkomstta garna, spelar jämfört med den våldsamma omfördelning till de rikares 50 förmån som inflationen utgör. råkar det vara så att vi måste hålla en bestämd ochkonsekvent Prot. 1985/86:163 inriktning bl. a, av budgetpolitiken för att få ner inflationen. Vpk drar iväg med ett fullständigt, som jag ser det, sanslöst program förutgiftsexpansion, ' [ vilketdefinitivt skulle skapa en ny period av inflation i . Den " '' fördelningspolitiksom ni är på väg - om ni nu skulle få möjlighet att . genomföraden - att driva är raka motsatsen. Den skulle skapa så stora och nya orättvisoratt alla era övriga åtgärder skulle bli meningslösa. 23 () replik: Jag vet uppriktigt sagt inte hurfinansministern fick till det, men jag förstod frågan så: Varför har intenyliberal politik gett någon tur i ? Får jag då erinra om vad som har hänt ,när en borgerlig regering tog över i som en socialdemokratiskgjorde det i . har inflationen förts ner till en lägre nivåän i , och räntan likaså. Budgetunderskottet är inte längre någotbudgetunderskott. Den senaste prognosen är att man får ett litet överskott iden statliga budgeten i . Arbetslösheten i har minskat somarbetslösheten i har stigit. Det kan bero på att den var mycket högefter den socialdemokratiska regeringsperioden i , medan den varbetydligt lägre i sedan det varit borgerlig regering . Finansministern hade en teori om attmarginalskattesänkningar skulle kunna driva på inflationen. För mig är dettaatt helt vända upp och ned på tillvaron. Orsaken till de höga löneyrkandena är juatt löntagarna vet att så mycket av bruttolönehöjningen går bort till följd avmarginalskatt. Det gäller inte bara i högre inkomstlägen utan över hela skalan.Därför har vi moderater föreslagit marginalskattesänkningar som sätts in även ivanliga inkomstlägen och i inkomstlägen en bra bit därunder, så att alla medheltidsarbete kommer att få en del av sin köpkraftsförbättring via skattesänkningoch därmed inte behöver kräva så stora lönehöjningar. När det gäller just inflationen försöker finansministernverka oberörd. Men är inte oroad av att konsumentprisindex iapril steg ? Det ger en årstakt på . när skall vara måletför året. Är inte oroad av det jag tog upp i mitt anförande,den underliggande inflationstakten, rensad från effekten av oljeprisfall ochexterna tillfälliga faktorer? Den ligger kvar på 6ä7 %, Tror att det i den kalla verkligheten, med de förutsättningar som gäller,är möjligt att inflationstakten i skall kunna dras ned till1,och att detta skulle vara bara hälften av vad som gäller för omvärlden? Det finns något som heter teorin om nationellaförväntningar. Den är nyliberal, skulle väl säga. Den går ut på att medborgarna förutsätter och därmed parerar de ingrepp som politiker gör. har av allt att döma insett vikten av att påverka förväntningar, men även en finansminister måste tänka och handla rationellt. Felet med att ställa upp dessa orealistiska löne- och prisantaganden är att de leder det politiska handlandet fel. Jag har ställt den här frågan i finansutskottet, tillfinansminis- 51 Den ekonomiska politiken, m. m. ternsmedhjälpare, och jag upprepar den: Har ni för att få en riktig bild avverkligheten en hemlig försörjningsbalans i ? 24 () replik: Frågan om borgerliga recept för att lösabudgetproblemet ger mig anledning att påminna om att regeringen nu föreslår enindragning från kommunerna på hela 6 miljarder. Jag kan inte påminna mig någonenda socialdemokratisk talare som före valet talade om att manskulle göra så stora indragningar från kommunerna. Jag vill gärna i och för sigge regeringen en eloge för det besparingsförslaget, men bör mankanske i ärlighetens namn framhålla att budgetunderskottet hade kunnatreduceras tidigare, om regeringen hade följt våra förslag till indragningarfrån kommunerna. Detta är ett exempel på att besparingsförslag, som vi har förtfram , senare har accepterats av socialdemokraterna. Även om man bortser från engångseffekterna innebär vårtbudgetalternativ någon miljard bättre budgetsaido än regeringens förslag. Jagvill ändå upprepa vad jag har sagt: Det faktum att det finns vissaåsiktsskillnader beträffande budgetalternativen mellan de icke-socialistiskapartierna är naturligt, eftersom det är tre skilda partier. Men ibland undrarman, åtminstone om man lyssnar till , om intemeningsskiljaktighe-terna inom socialdemokratin egentligen är större när detgäller den ekonomiska politiken än meningsskiljaktigheterna mellan de treborgerliga partierna. Vi har sagt, det kan jag gärna upprepa från mitt tidigareanförande, att sänkta marginalskatter bidrar till ökad tillväxt och lägreinflation, i varje fall på . Därutöver har vi ett förslag ominflationsskydd i skattesystemet som skulle få positiva effekter pålönerörelsen och som skulle underlätta för parterna att sluta avtal på den nivåsom vi tycker är samhällsekonomiskt rimlig. eftersom detta sannolikt ärsista gången jag står i talarstol, säga att det har varit ettprivilegium att ha fått vara med och påverka den ekonomiska politiken. Jag ärockså tacksam för de vänliga ord som sagts till mig från minameddebattörer, 25 . ÅSLING (c) replik: Plötsligt spårar debatten ur. Finansministernsäger att budgetalternativ innebär en kolossal ökning avbudgetunderskottet. Nyss var det enligt ett uttalande 20 miljarder nu är det 10miljarder. Finansministern måste bestämma sig. Den socialdemokratiska delen avfinansutskottet har accepterat de beräkningar som föreligger, nämligen att vårtalternativ innebär 1,5 miljarder bättre budgetsaido än regeringens. måste finansministern, som har kommit meddessa grundlösa beskyllningar mot , bekänna färg. Han säger här att vivill införa privata investeringskonton och att det är det som orsakar dennaökning i budgetunderskottet. Men tala då om i vilken mån avsättningar tillprivata investeringskonton för enskilda sparare skulle orsaka större skattebortfallän avsättning till allemanskonton enligt det system som regeringen infört och som är ett dyrbart och dåligt sparsystem. skattebortfallethar de båda systemen samma effekt. Tala om detta! Eller är detta en sådan typav argumentering som jag har mött tidigare, t, ex. när det gälldefördelningspolitiken? beskylldes för helt orealistiska utspel när vi avfördelningspolitiska skäl krävde en höjning av det kommunala grundavdraget. Detgick med beskyllningar om bristande realism i vårt förslag. Sedananslöt sig regeringen plötsligt till vårt alternativ. Den här typen av debattgår ut över finansministerns trovärdighet, och är en alltförrakryggad och kunnig politiker för att han på detta sätt skall föröda sintrovärdighet. Summan av denna debatt för mig som centerpartist ärerkännandet från finansministern att han inser misslyckandet medregionalpolitiken. Han sade i klartext att han accepterade min beskrivning avsituationen. Det är en skandal att man går vidare utan att ha ett konkret ochrealistiskt alternativ när det gäller att motverka den befolkningskoncentrationsom orsakar långtgående skadeverkningar i vårt samhälle och somdessutom försvårar stabiliseringspolitiken. Jag väntar på konkreta åtgärder,och det är angeläget att få en redovisning av hur regeringen tänker ta itu medregionalpolitiken. Den ekonomiska politiken, m. m. 26HANS i (vpk) replik: Finansministern säger att det är ett stortavstånd mellan oss kommunister och socialdemokraterna, och det kan jag hållamed om. Socialdemokraterna har ju närmare till en rad andra partier här iriksdagen, och det är inte uteslutande vårt fel att avståndet är stort. Någonbesinning vad gäller den ideologiska inriktningen på förslagen skulleunderlätta för oss att komma närmare varandra. Så ville finansministern ge mig en lektion om inflationensbetydelse. Det är möjligt att min bildning inte är fullt lika stor somfinansministerns, men jag behöver ingen lektion om inflationens betydelse förden ekonomiska politiken, den saken är klar. Jag vet att den spelar en storroll. Jag vet också att de förändringar man kan göra undan för undan medskattepolitik kan vara förhållandevis marginella jämfört med de stora rörelsersom sker i ekonomin. Men detta får inte hindra en från att också den vägen försökaföra en bättre politik. Våra förslag om sänkning av matskatten ochhyreskostnaderna är också viktiga inslag i inflationsbekämpningen, och detborde kunna erkännas av finansministern. När det gäller budgetunderskottet lade vi framett budgetförslag som slutade på samma underskott som regeringens, ochutvecklingen har inte förändrat vår inställning att man bör hållasig ungefär vid den nivån. De stora förslag vi har lagt fram för användning avlikviditeterna i bolagen är självfinansierande på det viset att de dras in frånföretagen för att användas på ett samhällsekonomiskt nyttigt sätt. Avhänder mansig den möjligheten, när det som finansministern själv sade finns mycket storarikedomar på den privata sidan jämfört med t. ex. vad som finns på denoffentliga sidan, där finansministern inte alls tvekar att dra in likviditeter,så får man givetvis svårt att föra en framåtsyftande politik. Enligt min mening finns det ett tredje sätt att utnyttjadessa likviditeter på, utöver de två sätt som finansministern i entidningsintervju har hävdat skulle Den ekonomiska politiken, m. m. finnas.Han sade där att antingen används de här pengarna för spekulation på börsen,där intressenterna jagar varandra, eller också skall vi låta dem gå utomlands. Jag menar att det behövs en investeringsstyrning. Storadelar av arbetarrörelsen, inte minst LO-ledningen, har ju med anledning avkrisen i Bergslagen sagt: Låt nu näringslivet få en sista chans-annars måste vidra in medlen. Jag ansluter mig till den politiken, finansministern. Jag trodde att vid det här lagetinte så gärna skulle åberopa som exempel på ett framgångsland när detgäller nyliberal politik. I varje fall måste man fråga sig: Om framgångarna harvarit så stora i , varför har då den danska regeringen genomförtskattehöjningar på ? Varför har man ett underskott iutrikesaffärerna som beräknas till ? Men var min fråga en annan. Jag sade att harlika väl som gynnats av lägre oljepriser, lägre internationell räntasamt bättre växelkursrelationer, och jag frågade: Varför har en nyekonomisk kris, om det är så att allt i som pekar åt andra hållet, bortifrån krisen, är resultatet av dessa yttre omständigheter? På den frågan harjag inte fått något svar. tillhör ju Kassandrorna häri , somalltid förutspår att katastrofer väntar runt hörnet. Han har i varje fall intehelt och hållet gett upp den verksamheten. Han har länge hävdat att inflationenkommer att bli väldigt hög . tycker han sig ha fått ett underlag fördetta genom att konsumentprisindex ökade . Men det är på detviset att dessa mätningar görs i mitten av månaden, i den vecka som innefattardatumet den 15. Det betyder att diskontosänkningen och den sänkning avbensin- och oljepriserna som också kom men efter den 15 inte ingår imätningen. Det visas av att statens pris- och kartellnämnd, som mäterprisutvecklingen under hela månaden, kommer till prishöjningar i april.Pris- och kartellnämnden har för första hälften av maj kommit till siffran Ovad gäller prisstegringen, dvs. prisnivån har varit stabil. Jag kan redan nu säga att det indextal som statistiskacentralbyrån i sina mätningar för maj kommer att ange redovisar en nedgång.Prisnivån i kommer alltså enligt att hasjunkit . Detta gör att jag inte ser någon anledning att på grundvalav de mätningar som gjorts företa någon revidering av prisprognoserna ifinansplanen. Jag kan alltså förklara för att vi inte har någrahemliga alternativa prognoser och försörjningsbalanser i finansdepartementet.Vi redovisar för vad vi tror vara den mest rimliga bedömningen avsvensk ekonomi. säger att i varje fall kan man genom enindexreglering av skatteskalorna dämpa lönekraven. Det är möjligt att enförnuftig indexreglering - dock inte av det slag som de borgerligaregeringarna införde utan en annan typ av indexreglering - skulle ha en sådanverkan. Jag har i olika sammanhang förklarat mitt intresse av att medföreträdare för oppositionen få diskutera hur man skall anpassaskatteskalorna till pris- och löneutveckling.Jag upprepar denna inbjudan , om intresse finns. Det man har hävdat idebatten är att de sänkta marginalskatterna skulle vara det som löste delönepolitiska problemen i . Jag har uttryckt min starka skepsis mot attde gör det - på kort sikt. Jag tror att de har gynnsamma verkningar på längresikt, men jag tror att risken är stor att effekten blir den motsatta på kortsikt. Jag tycker att man i en seriös debatt kan erkänna att man faktiskt kan hasådana problem med den ekonomiska politiken - att den på kort sikt har heltandra verkningar än den har på lång sikt. Det gör det lättare att föra endiskussion. Sedan vill jag säga några ord till , somåterkommer till ett favorittema i den kommunistiska förkunnelsen, nämligen attdet faktum att svensk industri har god likviditet skulle vara detsamma som attdet finns ett stort utrymme här för att öka industrins investeringar. Det ärtyvärr inte samma sak. Likviditeten är inget mått på investeringsresurserna inäringslivet. Investeringsresurserna är relaterade till möjligheterna attavsätta de produkter som man investerar för att kunna producera, tillmöjligheterna att göra investeringen lönsam, så att man i rimlig tid fårtillbaka de pengar man har investerat. Det säger ingenting om ett företagsinvesteringsförmåga att det har 50 miljoner i kassan. Investeringsförmåganavgörs av var investeringsprojekten finns. Även om kommunisterna aldrig erkänner det. vill jag sägaatt vi har gjort större insatser just för att styravinsterna mot investeringar än vad som har gjorts i svenskekonomisk politisk historia. Jag tror inte att vi kan göra mer. Vi kan utnyttjaden investeringsförmåga och investeringsvilja som finns. Vi kan stimulera den,men vi kan aldrig kommendera fram investeringar. Man kan möjligen ha illusionenatt vi - om vi levde i en planekonomi av den typ som finns i - kundekommendera fram investeringar. Men inte heller i de länderna visar sigresultaten särskilt imponerande. Slutligen några ord till , som vevade upp sigtill höga retoriska höjder genom att hävda att jag mer eller mindre gör migskyldig till ett moraliskt överfall på genom att hävda att dessbudgetalternativ verkar kraftigt budgetförsvagande. Han vill framkalla mig tillavbön. Nej, , jag tänker inte alls göra någonavbön-framför allt därför att det jag säger har också stöd i finansutskottetsbedömningar av budgetalternativ. sade attfinansutskottets majoritet skulle ha anfört att budgetalternativ ledertill en starkare budget än regeringens. Men så här skriver utskottsmajoritetenvid en diskussion om motion: "Det främsta skälet till att utskottet tidigareavvisat och inte heller nu kan ställa sig bakom den av motionärerna föreslagnabudgetregleringen är emellertid att detta alternativ skulle leda till envaraktig försvagning av budgetsaldot. Vissa av de beslut som fattatunder våren har medfört att denna budgetförsämring blivit mer uttalad. a. avvisande av den beslutade höjningen avomsättningsskatten på aktiehandel," Jag vill till detta lägga, att när vi har försökt bedömaförslaget om avsättning till privata investeringskonton har vi kommit till denslutsatsen att Den ekonomiska politiken, m. m. Den ekonomiska politiken, m.m. dettasystem - om det får någon vidare omfattning, vilket vill - ivarje fall leder till ett skattebortfall som vi harberäknat kommer att bli i storleksordningen . Sedan kan vilägga till andra förslag från . Jag nöjde mig med att enbartredovisa effekterna av investeringskontona. Lägger vi till effekterna av andracenterförslag kommer vi till ännu större budgetunderskott. Det är inte bara jag som har fällt omdömet omcenterpartiets budgetpolitik att den är något lössläppt-också från denekonomiska verkligheten. Men jag står för den uppfattningen. Det hindrar inteatt jag kan finna att drivs av mycket hedervärda ambitioner påvissa områden. När det gäller regionalpolitik godtar jag inte NilsÅslings beskrivning av verkligheten, men jag känner väl till den. Även utan deskräckskildringar som gör är verkligheten allvarlig nog. Det har framgått av den här debatten att det är uppenbartatt har gett upp alla förhoppningar om möjligheterna att med deborgerliga partiernas stöd bedriva en effektiv politik för jämn fördelning avarbete och inkomster. Jag tycker att står litet ensam ute på hedendå han ropar i den tystnad som råder bland de övriga borgerliga partierna. Trots de meningsskiljaktigheter som finns iden här debatten tror jag att det är väldigt svårt för någon att förneka att viden här våren ändå kan säga att vi har det värsta bakom oss. Vi har haft fyraår med obruten ekonomisk tillväxt. Vår industri växer, den utvecklas och t. o.m. Vi har fått ned budgetunderskottet väsentligt utan att avvecklavälfärden på det sätt som påstods vara nödvändigt. Vi har t. o. m. kunnat tasteg i en riktning som utvecklar välfärden i . Fler människor har arbete än någonsin tidigare.Arbetslösheten har sjunkit till , och i år- med alla rimliga bedömningarsom vi kan göra-kommer också genombrottet i kampen mot inflationen. Det betyderatt reallönerna stiger påtagligt för alla . I förhållande till det perspektiv vi hade när vi började,måste jag säga att det här är framgångar, som inte bara regeringen skall ta åtsig äran av utan hela svenska folket. Anf.28 "(): betänkande 50 rörande skatteförslagen ikompletteringspropositionen rymmer en del bra förslag. Garantibeskattningen avfastigheter blir nu helt slopad, varigenom ett gammalt moderatförslag tillgodoses.Samma sak gäller utbotaxeringen, där vi självfallet också medtillfredsställelse hälsar att alla inkomster framöver kommer att bli beskattadei hemortskommunen. Dessa reformer leder till avsevärda förenklingar både förden enskilde och för kontrollerande myndigheter och avses genomföras fr. o. m.1988 års taxering. Detta innebär att det inte funnits tid att avvaktaremissvaren rörande bostadskommitténs förslag i dessa frågor. För en gångsskull tycker jag att man kan acceptera ett sådant förfarande eller kanskesnarare brist på förfarande. Utskottsmajoriteten har varit positiv till dessa bådaförslag liksom till förslaget att höja nivån för insättning på skogskonto ochen del andra förbättringarmen har avvisat ett annat regeringsförslag. Utskottet avstyrker nämligen attdet åsätts ett minimibelopp om . Jag övergår nu till en del av de frågor där vi frånmoderata samlingspartiets sida inte varit överens med utskottsmajoriteten. En av grundprinciperna i vårt skattesystem är. eller bordei vart fall vara. att skatt skall tas ut efter bärkraft. Detta är etträttvisekrav, men beklagligtvis har vi många skatteregler som inte stämmer inpå denna till synes självklara grundprincip. Inom familjebeskattningen finns flera exempel på dennaorättvisa, och den nya fastighetsskatten är definitivt orättfärdig genom attden drabbar i första hand dem som redan har de dyraste boendekostnaderna. De tre borgerliga partierna är rörande eniga om attfastighetsskatten bör avskaffas . Vi är också eniga omatt beskattningen av realisationsvinst vid försäljning av bostadsrätt bör sesöver. I jämförelse med villafastigheter har bostadsrätter sedan lång tidtillbaka varit diskriminerade. Vissa förbättringar kan nu skönjas genombostadskommitténs förslag till en bättre överensstämmelse av reavinstreglernaför bostadsrätter och villor. 1 reservationen understryker vi det angelägna iatt regeringen snabbt kommer med ett ändringsförslag. Ett annat moderatkrav som vi haft länge och som vi nuåterkommer till är rätten till avdrag för reparationer på det egna hemmet. Vikan då tänka oss en maximering av avdragsbeloppet samt att särskilt storakostnader får fördelas framåt i tiden. Vi har ytterligare några reservationernär det gäller bostadsbeskattningen. var det skattefriaintäktsbeloppet vid uthyrning av fritidshus ,. varigenom människorsbenägenhet att hyra ut var tämligen begränsad, vilket i sin tur medförde mindreturism och turistinkomster i . höjdes beloppet till nuvarande8 , och det var förvisso ett steg i rätt riktning. är det emellertidfara värt att det beloppet kommer att stå oförändrat helt oberoendeav förändringarna i penningvärdet. För att undvika detta föreslår vi frånmoderat håll att det skattefria intäktsbeloppet bestäms till ett halvt basbelopp. Fritidsfastigheter utomlands är också föremål för enreservation där även utskottets folkpartister står som reservanter. Vi anseratt skattereglerna för dessa fastigheter är ogynnsamma i jämförelse medreglerna för svenska fritidshus. Detta gäller särskilt vid beräkning av detextra avdraget för folkpensionärer, eftersom en fastighet i då i regelendast tas av taxeringsvärdet medan utländska fritidshus åsättssitt fulla värde. Därtill kommer att även mindre intäktervid uthyrning avfritidshus i utlandet skall redovisas. I reservationen begärs en översyn avbeskattningsreglerna. För att minska krånglet i det praktiska taxeringsarbetetoch för att undvika ett system där rena inflationsvinster kan komma attbeskattas yrkar vi i en reservation att den nuvarande begränsningen avindexuppräkningen av anskaffningsvärdet vid beräkning av realisationsvinst påfastighet slopas. Den regeln infördes och motiverades den gången med attmöjligheterna till ränteavdrag för småhus annars behövde begränsas. har sombekant möjligheterna till ränteavdrag begränsats, men kvar står bestämmelsenatt bortse från prisförändringar när det gäller både Den ekonomiska politiken, m. m. Den ekonomiska politiken, m. m. anskaffningsvärdeoch eventuella förbättringskostnader under den tiden fastigheten innehafts.Enligt vår uppfattning är det ett rättvisekrav att begränsningsreglernaavskaffas. Därmed övergår jag till frågorna om uppbörd. Ipropositionen föreslås att uppbörden av kvarskatt skall ske vid ett endatillfälle-vid uppbörden . Därmed förkortas den nuvarande betalningstidenfrån , varigenom statsverket tjänar en del i ränta.Dessutom medför förslaget vissa rationaliseringsvinster. Förslaget kommer ursprungligen från ochförkortningen medför nackdelar för den enskilde skattebetalaren, vilket ocksåhar uppmärksammats av remissinstanserna. Enligt vår uppfattning finns detingen anledning till försämringar, varför vi yrkar på maj som uppbördsmånad. Från moderat håll tycker vi också att den ickeavdragsgilla kvarskatteavgif-ten är i högsta laget. Enligt nuvarande regler ärden om kvarskatten inte överstiger .