prot · G909160 · 1985-12-31 00:00:00 — Det finns inget försvar för hur den borgerliga regeringenpå sin tid behandlade utvecklingen i fråga om spannmålskassan. Jäg vill ocksåsäga att det var ett mycket luddigt beslut som fattades både av regeringen ochav riksdagsmajoriteten 1977. Jag konstaterar att det råder stor oenighet omslutsatserna huruvida det hela orsakas av låga världmarknadspriser eller ej.Beroende på olika beräkningsgrunder kan man komma till skilda resultat. Vi anser att man bör kunna sätta sig ned och diskuteradetta. Jag utgick faktiskt från att jordbruksministern och regeringen skullehålla vpk räkning för att vi inte i tog till storslägganoch förordade prickning eller stark kritik. Vi tyckte att det här var en frågasom man kunde resonera om utan att på rent formella grunder föra stort oväsen. Beträffande finansieringen nämnde summan 3,2miljarder. Men vi har ju lagt fram förslag till hur de förslag som vi har förtfram i olika motioner till årets skall finansieras. Vem har vidare sagt att vi kan finansiera åtgärder inomjordbruksdepartementets område genom att fördela om de pengar som regeringenanser sig kunna anslå inom detta område? Varför inte gå in på industrinsområde, där det finns en likviditet på 234 miljarder? Det är först när manvänder sig till de områden där det finns pengar att hämta för att finansieraangelägna åtgärder som man börjar komma in på verklig fördelningspolitik.Självfallet ställer vi inte upp på de finansieringsförslag som de borgligapartierna har lagt fram. I fråga om detta är vi helt eniga. Jag vill återigen poängtera att vi har ställtNorrlandsjordbrukets läge och framtid, med dess oroande utveckling, mot enförsvagning av budgeten med 100 milj. kr. Då har Norrlandsjordbruket vunnit. 71ULF LÖNNQVIST (s) replik: Grundläggande för om man skall klarasamhällsekonomin, , är också frågan om finansieringen av dereformförslag man lägger fram. Det är detta ni fortfarande inte tycks inse. Beträffande det historiska underskottet i spannmålshandelnär det samma visa som redovisas från er allihop. Ni duckar införställningstagandet om huruvidadet är låga världsmarknadspriser eller ej som ligger bakom detta underskott. Nisäger fortfarande att ni inte tar ställning till detta. Men om ni inte tarställning till detta och ställer krav på överläggningar går ni emot1977 års jordbrukspolitiska beslut. I den sakfråga som för kort tidsedan prövade fastslog att det icke var låga världsmarknadspriser somman skulle ta hänsyn till enligt beslut, utan om skörden varit alltförstor eller om inlösenpriserna varit för höga. Om ni skall resa krav på överläggningar måste ni rimligenmotivera varför ni gör det. Det enda skäl som anges riksdagsbeslutför rätten för jordbruket att begära överläggningar är att underskottet berorpå låga världsmarknadspriser. ställer jag öppet frågan till var och en aver: År det låga världsmarknadspriser som ligger bakom ert krav eller vad är detför något? säger att man kan göra olikatolkningar-ja visst, det kan man alltid göra - och att det skulle vara ett skälför dessa diskussioner. Men vi vet ju vilken tolkning jordbruksnäringen gör.Den har vi fått vetskap om både vid prisöverläggningarna och genomspannmålsgruppens arbete och genom deras representanter i statensjordbruksnämnd. För att få vetskap om vad jordbruket har för uppfattning behövsdet således inga överläggningar. ställer frågan var det har sagts att manskall sköta en finansiering inom resp. utskotts område? Det har riksdagensfinansutskott förordat, och det har ställt sig bakom. Sedan sägerJohn att man kunde gå in på industriområdet. Ja, gör det då ochredovisa ett konkret finansieringsförslag! Det har nämligen varken ni ellercenterpartiet gjort. Finansieringsförslagen från övriga partier har jag berört,och de präglas av lättsinnets kanonad. Reglering avpriserna på jordbruksprodukter, m. m. 72KARL () replik: kom tillbaka till talet omlättsinne. Vi har från lika väl som från de andra borgerligapartierna egna budgetalternativ som totalt sett är starkare än regeringensbudget. Att då tala om lättsinne när det gäller att öka budgetunderskottet med100 milj, kr. anser jag vara betydligt överdrivet, sade också att det rådde total oenighetbland dem som hade bildat majoritet i utskottet. Nej, det kan man inte säga.Alla låg på samma sida om regeringens förslag och hade uppfattningar sombetydligt skilde sig från regeringens uppfattning. Det har lett fram till har kunnat enas på en nivå som kan bidra till att behålla jordbruket iNorrland, Beträffande de 555 miljonerna förstår jag efter allainlägg att har en enda ambition, nämligen att krypa undan frånansvaret och dra ned på samhällets kostnader. Utskottet säger ju att kraven påförhandlingar borde prövas i en mer positiv anda än varit fallet.Därför tycker vi att förhandlingar bör upptas. Jag tror faktiskt att regeringenskulle tjäna på att verka i den positiva andan i stället för att spilla myckettid på att debattera och säga att det över huvud taget är fel att ta uppförhandlingar. Prot, 1985/86:1603 juni 1986 Reglering avpriserna på jordbruksprodukter, m.m. 73ARNE i () replik: Enligt vår bestämda uppfattning skall deöverläggningar vi förordat tas upp på basis av formulering. Utskottethar i sitt betänkande, som visserligen inte är tryckt men ändå finnstillgängligt, inte gjort någon ny tolkning av detta. Det är det enkla svaret,, Vårt förslag till finansiering präglas inte av lättsinne.Det är inte på något sätt lättsinne att ha en annan mening än regeringen. Jagmåste fråga vilken hjälp jordbruk har fått av regeringen i den kanskesvåraste krissituation den någonsin har upplevt. Vad har det för nytta av attni gonar er här i kammaren över att vi fyra partier i majoriteten har fyraolika förslag till lösning? Gemensamt har vi kommit fram till att 100 milj. kr.kan lösa en del, förhoppningsvis det mesta, av Norrlandsjordbruketssvårigheter. Vad gör ni? Jo, ni står här och kratsar bland kastanjerna ochförsöker finna fel i oppositionens förslag. Det kan inte Norrlandsjordbruketleva vidare på. Det är sannerligen ett frosseri i oförmåga av sällan skådatslag. 74 (vpk) replik: Jag tycker att debatten om det historiskaunderskottet i spannmålskassan har hamnat i ordklyverier. Vi lär inte komma såmycket längre på den punkten. Att fortsätta argumentationen är bara att ionödan ta upp kammarens tid. Så till frågan om finansieringen. Vi har framlagt en mängdförslag till detta för att finansiera olika åtgärder. Vi harföreslagit höjd omsättningsskatt på akfier, engångsskatt på storaförmögenheter, realräntebeskattning och höjd tobaksskatt. Vi har ocksåföreslagit vissa besparingar osv. Vi har alltså förslag till enbudgetförstärkning. Vidare har vi varit beredda att diskuterainkomstförstärkningar för budgeten för att t. ex. finansiera ett höjtNorrlandsstöd. Men hela den här finansieringsdebatten blir en form avankdammsdebatt. Jag kan här i kammaren påstå att helajordbruksdepartementets budget inte är finansierad. Budgetunderskottet är ju påöver . Det må vara sak att avgöra hur stortunderskottet i budgeten får bli. Här har, som jag sagt två gånger tidigare,frågan om att rädda Norrlandsjordbruket vägt tyngre än en med 100 milj. kr.försämrad budget. Att varje departement skallfinansiera sina åtgärder - vill ni öka här så får ni minska där - är ettfiffigt sätt för regeringen att avhända sig ansvaret för hela budgeten. Det ärju filosofin bakom en sådan ordning. 75ULF LÖNNQVIST (s) replik: Några ord till om finansieringen. säger att budgetalternativ är starkare än regeringens.Detta är fel, . Jag har velat redovisa hur det ser ut påjordbruksutskottets område, men läser man era förslag på de andra bitarnafinner man att ert handlande inte är så ärofullt som vill göragällande. Det har varit enighet, säger , om att ökaNorrlandsstödet. Ja, vi har noterat att det har varit enighet om detta. Men dethar inte varit någon som helst enighet om finansieringen. Jag har inte hört attnågot av de borgerliga partierna varit berett att ställa upp på det JohnAndersson nu redogjordeför, och jag har inte hört att varit beredd att Prot.1985/86:160 ställa upp på det som i har talat om, osv. Det ärklart att man kan driva politik på det sättet. Om vi hade tillgång till finansierade pengar, hade visjälvfallet inte haft ° S P någon avvikande mening i frågan om att satsa på jordbruk. inte dettadet handlar om, utan det handlar om att försöka medverka till att ' driva ensådan ekonomisk politik att ånyo kan komma i balans. Det är denviktigaste förutsättningen för det samlade svenska jordbrukets villkor. Endastdå kan det svenska jordbruket få en sådan lönsamhet som vi alla eftersträvaratt det skall få. Det ni med era ofinansierade förslag medverkar till är juatt ytterligare öka på budgetunderskottet. Det är exakt det ni skriver i ermajoritetsskrivning i utskottet. Sedan vill jag säga något om inlägg. Närvi vid förra årets debatt om Norrlandsstödet föreslog en ökning med 60miljoner, ställde inte upp på det förslaget. Han konstateradebara att de pengarna hade han inte tillgängliga. Vid det tillfället greps hanalltså helt plötsligt av ruelse inför tanken på att inte finansiera ett förslagom ökade utgifter. Det är synd att inte känner samma ruelsedenna gång och därmed lägger fram ett finansieringsförslag som hade varitgångbart. Vad har jordbruk fått för hjälp av densocialdemokratiska regeringen? Jag vill betona attNorriandsstödet ökat kraftigare än det gjort vidnågot tillfälle tidigare.~ Under de borgerliga åren räknades det som regel uppmed PM-index, inte ens med det utan med två tredjedelar avPM-index. har det sammantaget ökat . Det ärett viktigt bidrag. Dessutom har det satts in särskilda pengar, som väl ArneAndersson vet, för att hjälpa de hårdast skuldsatta. Också det har då kommitNorrland fill del. Jag tror, , att det ändå finns skäl attbetona att socialdemokratin har verkat på alla de sätt som det funnitsekonomiskt utrymme för att göra för att bistå och hjälpa också det norrländskajordbruket. Slutligen vill jag bara instämma i det inledningsvis, nämligen förhoppningen om att man skall kunna mötas isamtal om jordbrukets framtid. Jag har sagt det förut och vill gärnaunderstryka det på nytt, att jordbrukets problem inte löses i konfrontation. Delöses i samverkan. Förste vice talmannen anmälde attJohn , och i anhållit att tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker. 76 (); I det aktuella betänkandet återfinner vi ettavsnitt om kvalitetskontroll och marknadsföring av alternativt odlade produkter. En socialdemokratisk motion föreslår en statskontroll av den s. k. giftfria odlingen genom lantbruksnämnderna. Moderata samlingspartiet har i en 71 Reglering avpriserna pä jordbruksprodukter, m. m. kommittémotiontagit upp en del näraliggande frågor. len fri marknadsekonomi är det viktigt att konsumentkravtillgodoses. En del människor efterfrågar alternativt odlade produkter, därväxtskyddsmedel eller tillsatsmedel inte kommit till användning. Eftersomdessa livsmedel ofta är dyrare, är det vikfigt att de har de egenskaper somutlovas. Det finns anledning att ifrågasätta ordet giftfri isamband med alternativt odlade produkter. , en av världens ledandeforskare på detta område, har gjort uppskattningen att intaget av naturligagifter sannolikt är 10 000 gånger högre än intaget av människotillverkadegifter. I en artikel i 2/86 varnar professor mögelskador i alternativt odlad frukt. Han skriver: "Frukt och bär somangrips av svampen penicillium expansum kan få så höga halter av mögelgiftetpatulin att det kan ge obehagliga sjukdomssymptom." En undersökning som livsmedelsverket utförde för några årsedan visade en anmärkningsvärt hög förekomst av giftig mjöldryga ibiodynamiskt odlad råg. Innan modernt växtskydd infördes var denna svampvanlig, och ledde den fill tusentals dödsfall i . Det finns all anledning att vi tar upp dessa problem i ennyanserad debatt. Socialdemokraternas löfte om en minskning av användningen avväxtskyddsmedel med hälften bör fortlöpande debatteras, och riskerna omväxtskyddet uteblir bör noggrant belysas. I en mycket omfattande dansk undersökning visade det sigatt produkter sålda i hälsokostbutiker innehöll i stort sett lika mycket resterav växtskyddsmedel som varor köpta på annat sätt. De var dock betydligtdyrare, och konsumenterna blev alltså i stor utsträckning lurade. Jag tycker att det finns all anledning förlivsmedelsverket att ha uppmärksamheten inriktad på dessa problem ocheventuellt göra undersökningar liknande den danska. Det finns också anledning för verket att mer aktivt deltai debatten om dessa frågor och försöka få den att handla om väsentligheter,nämligen att vi äter för mycket fett, för mycket socker och för litet fibrer.En sådan insats gjorde från livsmedelsverket i ett TV-programnyligen. Att däremot införa statlig kontroll av alternativodlingarna, somföreslås i den socialdemokratiska motionen, är mera våld än nöden kräver. Vi moderater har också i ett särskilt yttrande uttrycktvår skepsis inför avgiften på växtskyddsmedel. Vi accepterar den, eftersom denär en del i en förhandlingsuppgörelse, men tycker att den gör en redan krångligregleringsekonomi ännu krångligare. I en reservation skriver vi att vi vill tabort investeringsförbudet inom animalieproduktionen. Jag tror inte attförbudet har haft någon effekt. Lönsamheten har varit låg ochinvesteringsbenägenheten likaså. Ändå riskerar ett långvarigtinvesteringsförbud att lägga en död hand över jordbruket. Nya tekniskalösningar, som ger bättre arbets- och djurmiljö för jordbrukaren och för deanställda, kommer inte till stånd. Vi kan få ha kvar omoderna anläggningar, somkanske skulle ha lagts ned om investeringsförbudet hade tagits bort. Vi tycker däremot att det finns välgrundad anledning attta ökad hänsyn till den yttre miljön vid investeringar i djurstallar. Det ärnog allmänt känt att avtalen omgödselspridning på annans mark inte alltid fungerar väl. För stora gödselgivorpå delar av arealen kan leda till utlakning och miljöproblem. Buller- och luktstörningar är andra miljöproblem somkanske framför allt förekommer vid mycket stora enheter. Jag tror att enskärpning av nu gällande miljökrav skulle vända utvecklingen mot en störrearealbundenhet. Vi har haft en livlig debatt omlivsmedelskvalitet och djurhållningens miljö. Vetenskapliga undersökningarvisar ett klart samband mellan miljön för husdjuren och husdjurenshälsotillstånd. Det här gäller för samtliga husdjur, oavsett djurslag ochprodukfionsinriktning. Djurens hälsotillstånd påverkar i sin tur kvaliteten påvåra livsmedel. Det är alltså av stor vikt att verka för bättre miljö för vårahusdjur. Det vore värdefullt att öka konsumenternas möjlighet att påverkautvecklingen i denna riktning. I fråga om mjölkproduktionen finns möjlighet att premieramiljövänlig djurhållning genom att ge ett högre avräkningspris för mjölk medlåga celltal. Celltalet är ett gott mått på mjölkkornas juverhälsa, som i sintur är beroende av det allmänna hälsotillståndet. En sådan premie för mjölk medlågt celltal blir en god stimulans till en bättre miljö vid mjölkproduktion,som skulle ge konsumenterna ännu bättre mjölk. Kvalitetskrav av den härtypen finns bl. a. i , Liknande krav är upptagna i reservation 16,vilken jag yrkar bifall till. Vi har tillsammans med i reservation 22 om slamfrån reningsverk pekat på nödvändigheten att fastställa så" lågagränsvärden för slammets innehåll av tungmetaller - där är det framför alltkadmium söm är farligt- och kemiska substanser m. m. att åkermarkenslångsiktiga produktionsförmåga och produkternas kvalitet kan tryggas.Kommunerna, som levererar slammet, måste efter det att gränsvärdena är sattagarantera att de efterlevs. Den enskilda lantbrukaren har normalt ingenmöjlighet att kontrollera detta. Slutligen vill jag något kommentera reservation 14, somgrundar sig på en motion av . Den berör 4 § lagen om skötsel avjordbruksmark. I lagen stadgas att jordbruksmark inte får tas urjordbruksproduktion utan fillstånd av lantbruksnämnden ellerlantbruksstyrelsen. jordbrukspolitiska beslut anges att helaåkerarealen skall brukas. Denna målbeskrivning kan enligt vår uppfattning ändåinte innebära att den enskilda bonden, som upptäcker att en viss areal intelönar sig att odla utan kanske lämpar sig för någon alternativ odling, t. ex.energiskog, inte skall ha rätt att ändra användningen av marken på ett sätt somhan finner lämpligt. I med stora överskott på jordbrukets områdeframstår regeln om att jordbruksmarkens användningssätt inte får ändras mycketegendomlig. Jag yrkar bifall även till reservation 14. Reglering avpriserna på jordbruksprodukter, m. m. Anf.77 (): säger i sin översyn av prisstödet tillNorrlandsjordbruket: När det finns tendenser till generellt sänkt lönsamhet förjordbruket bör problemen i norra beaktas med extra varsamhet. När vi från med det uttalandet som bakgrundstuderade Norrlandsjordbruket, kunde vi konstatera att Norrlandsstödet under1980- Reglering av priserna på jordbruksprodukter, rn. Den allmänna jordbruksstatistiken bekräftar detta. Såväl åkerarealer,antalet kor som produktionen av mjölk, nötkött och potatis har minskatbetydligt inom stödområdet som konkurser, ackordsuppgörelser ochskuldsättning ökat. Norrlandsstödet, som vi diskuterar , är en ödesfrågaför Norrlandsjordbruket, inte bara för jordbruket. Norrlandsjordbruket är ennödvändighet för att upprätthålla en rimlig befolkning i inland.Folkpartiets riksdagsledamöter från det område som stödet omfattar - RuneÅngström och från , från ,från , från och andre vicetalman från - har i en särskild motion på ettklarläggande sätt utvecklat betydelsen av Norrlandsjordbruket för sysselsättningeni glesbygd, ur naturvårdssynpunkt, av beredskapsskäl och som bas för annansysselsättning. Det hänvisas också till att den extra kostnaden för varjearbetstillfälle i jordbruket är låg i jämförelse med satsningar i industri ochoffentlig sektor. För är det angeläget att inkomstlikställighetsä långt som möjligt uppnås för Norrlandsjordbruket. Vi har ansett att 140miljoner skulle erfordras för att uppnå denna likställighet för helastödområdet. Utskottet har efter överläggningar stannat för en uppräkning med100 miljoner. Vi har anslutit oss till detta förslag, som dock i förhållandetill vårt förslag innebär en viss avtrappning i stödområdena 3 och 4. Vi menaratt det finns pengar för en uppräkning även där. Vi finner det tillfredsställandeatt utskottets majoritet har ställt sig bakom en uppräkning som för områdena 1och 2 uppfyller våra önskemål. Med hänvisning till vad som sägs ifolkpartimotionerna och vad också utskottet skriver i betärikandet vill jagframhålla att antalet mjölkleverantö-rer, enligt , med den utveckling som pågår kommer att minska med 3 000till . Av dem finns 1 900 i de fyra nordligaste länen. Detta kan fåförödande konsekvenser också för den befolkningsservice och samhällsservice iövrigt som behövs, och kan inte accepteras. Vi redovisar i utskottsbetänkandet inte fullständigaskalor för uppräkningen. Detta bör ankomma på jordbruksnämnden. Särskilduppmärksamhet bör dock ägnas potatisodlingen. Det kan inte vara rimligt attbekosta dyra transporter med potatis från söder till norr när potatis kan odlasi . Utskottets majoritet tror inte att nu föreslagna åtgärderär tillräckliga. Vi menar att ett åtgärdsprogram för Norrlandsjordbruketbehöver tas fram. Detta bör syfta till en samordning mellan insatser förjordbruket och arbetsmarknads- och regionalpolitiska åtgärder. Det är med beklagande jag konstaterar attsocialdemokraterna inte ställt upp bakom de rimliga uppräkningar som utskottetföreslår. Känner verkligen socialdemokraterna i jordbruksutskottet intetillräcklig oro för situationen, så att de kan gå med på att geNorrlandsbönderna det ökade stöd de verkligen behöver? Känner man ingen oro förde konsekvenser en så stor minskning av jordbruket får för övrig näringsverksamhetoch för servicenivån i ? UlfLönnqvist har i debatten deklarerat att han, som jag Reglering avpriserna pä jordbruksprodukter, m. m. uppfattadedet, finner stödet till Svenska Varv - ett stöd som uppgår till PrOt.1985/86:160 nästan 1 miljard - viktigare än en uppräkning av Norrlandsstödetmed 100 miljoner. Delar den uppfattningen? Jag vill också redovisa några synpunkter i anslutning tillreservation 13. Vi anser inte att ambitionen från lantbruksnämndernas sida attbygga upp större och mer välarronderade enheter skall upphöra, men vi anser attdet är nödvändigt att regionalpolitiska strävanden får samma tyngd vid bedömningar. Följandefördelar uppnås när små enheter bevaras: Landsbygden behåller familjer sombor där året runt. Man passerar lätt den gräns där landsbygden upphör att varalevande, när lanthandel, skola, kommunikationer m.m. får för litet underlag. Små lantbruk ger upphov till värdefullkombinationsverksamhet. Det kan röra sig om olika hantverk som kan bildautgångspunkt för småföretagar-verksamhet. Ungdomar med lantbruksintresse får lättare att pröva påbondeyrket. De rationella enheterna kräver alltför stort kapital. Mindre enheter använder för det mesta mindrejordbrukskemikalier och har ofta en djurhållning som är mer anpassad tilldjurens naturliga beteende. Vi beklagar att det inte blev enparlamentarisk översyn av jordförvärvslagen. Vi återkommer till frågan när viskall diskutera skogspolitiken. Från har vi också i ett särskilt yttrandestrukit under behovet av ett fungerande miljömål för jordbruket. Miljömålet harenligt vår uppfattning fått spela en alltför undanskymd roll ijordbrukspolitiken. Det gäller såväl odlingsmetoder som jordbrukets roll inaturvårdssammanhang. Det som har sagts är mera allmänna deklarationerom en halvering av användandet av bekämpningsmedel och liknande. Konkretuttryckt finns detta i reservation 22, som vi i av misstag inteundertecknat. Jag vill yrka bifall till den reservationen, som gälleranvändning av slam från reningsverk. Jag yrkar slutligenbifall till samtliga reservationer där finns med och i övrigt tillutskottets hemställan. 78LENNART BRUNANDER (c): har talat ompå vilket sätt vi ser på jordbruket och vilken vikt vi fäster vid att det finnsrimliga förutsättningar för det svenska jordbruket. Rimliga förutsättningar ärnödvändiga för att jordbruksproduktionen skall kunna fungera också förframtiden och för att vi till rimligt pris skall kunna förse oss med livsmedelav hög kvalitet. Detta gäller inte minst det norrländska jordbruket, som harytterligare olösta problem utöver de problem som jordbruket i allmänhet har. När vi diskuterade denna fråga i varvi överens om att behålla produktionsvolym i eller snarareskogslänen, som det egentligen handlar om. Denna ställning tog vi av framförallt försörjnings- och beredskapspolitiska skäl. Vikten av detta beslut harunderstrukits genom uttalanden från berörda myndigheter i de norra länsdelarna,inte minst från försvarsmakten, som har uttalat sin oro för den utveckling somför Reglering avpriserna på jordbruksprodukter, m.m. närvarandepågår där uppe med en minskande produktionsvolym. Också representanter förlänen och kommunerna har varit nere hos oss och talat om hur viktigt det är attvi gör någonting , innan det är . Jordbruket har också en mycket stor regionalpolitiskbetydelse, inte minst i skogslänen och kanske framför allt i inland,där jordbruk och skogsbruk är grunden för den sysselsättning och det boende somfortfarande finns kvar. På många håll befinner man sig på den nivån attytterligare minskning kan leda till att hela bygder dör. Det är en utvecklingsom vi inte kan acceptera. Det är alltså mycket viktigt dels av rena beredskapsskäl,dels ur regionalpolitisk synpunkt att stödet till det norrländska jordbruketär så stort att jordbrukarna fortfarande kan verka på ett vettigt sätt. Det ärockså motivet för detta stöd. har, precis som LarsErnestam redovisat, kommit fram till att om man inte gör någonting utanlåter den pågående utvecklingen fortgå, kommer de 3 000 mjölkproducenter somLars talade om att sluta med sitt arbete.