prot · G90939 · 1985-12-31 00:00:00 — a. att den tekniska utvecklingen gårvidare och att man t. ex, med hjälp av laserteknik kommer allt närmare ensituation där reaktorplutonium inte kan delas upp i två ohka typer, nämligensådant som kan resp, sådant som icke kan användas för vapenproduktion, I detperspektivet är det mycket angeläget att regeringen och alla andra i vårtsamhälle uppmärksammar problemen på detta område och är utomordentligt försiktiga. Överläggningenvar härmed avslutad. 19§ Svar på fråga 1985/86:223 om rättegångskostnaderna i förvaltningsmål Samma fråga somden som nu har ställt -nämligen om enskilda bör kunna få ersättningför sina rättegångskostnader i förvaltningsmål - behandlades i ivåras. Ettenigt justitieutskott ställde sig då mycket tveksamt till tanken att införa enregel som medger att enskilda som vinner processer mot staten alltid fårersättning för sina kostnader. Ett skäl för denna uppfattning var principen omförvaltningsdomstolarnas utredningsansvar. Enligt utskottet kan det dock förvissa fall finnas ett behov av möjligheter att på något sätt ersätta denenskilde för hans rättegångskostnader. Utskottet fann att denna fråga bordeutredas och att det borde ankomma på regeringen att föranstalta omutredningsarbetet. anslöt sig till utskottet (JuU 1984/85:15, rskr,161). Dennafråga övervägs nu tillsammans med flera andra angränsande frågor inomregeringskansHet. Såvitt gäller skatteprocessen - som särskilttar upp - har jag vidare inhämtat att frågan behandlas av skatteför- enklingskommittén (B1982:03), Kommittén avser att avge ett betänkande , 56 (): Jag tackarjustitieministern för svaret, som ju i flera avseenden är positivt. Att frågankommer upp så snart efter det att likartade frågor behandlats avjustitieutskottet och beror på att flera upprörande rättsfallinträffat . Detsenaste mycket upprörande fallet gäller en snickare i som går på knänapå gmnd av de höga rättegångskostnader han har. harstartat en insamling och fått ihop , SHIO-Familjeföretagen har samlatihop , bara för att snickaren över huvud taget skall ha möjligheteratt föra denna process, som han ju inte har hittat på själv, utan det ärskattemyndigheterna som har stämt honom. Alla människor som jag har talat medom detta tycker att det är ytterst upprörande. Nuhar ett enigt justitieutskott ställt sig tveksamt till att man skulle införa enregel som innebär att den enskilde som vinner en process mot staten alltid fårersättning för sina kostnader. Det är en sak. Men man kunde ju när det gällerskattemål börja med att införa en generell regel innebärande att den enskildeverkligen inte skall behöva stå för rättegångskostnaderna när han vinner målet.Utgångspunkten för bestämmelsen att man inte skulle få ersättning förrättegångskostnaderna var att reglema skulle vara så enkla att medborgarnasjälva skulle kunna föra sin talan. Men finns det ju inte längre möjligheteratt göra detta, utan man måste anlita juridisk expertis, vilket som bekant blirdyrt. Även om rättvisans gudinna skaH agera med förbundna ögon, behöver intejustitieministern göra det. Jag vill inte heller påstå att han i något avseendegör det. Men bara en blick med ett enda öga vore tillräcklig för att fåjustitieministern att instämma i att utvecklingen här så att säga spmngit ifrånden tidigare utgångspunkten för bestämmelserna. och jag tycks vara överens om att frågan om ersättningför rättegångskostnader i förvaltningsmål har sin största praktiska betydelsejust i skattemål. Jag tycker att man med tillfredsställelse skall notera attskatteförenklingskommittén tar upp frågan i sitt arbete som, så som jag nämnde,skall redovisas . Sedan får vi se om förslagen kan geöppningar även inom andra delar av förvaltningsprocessen. 58 HUGOHEGELAND (m): Jo, det äralldeles riktigt att skatteförenklingskommittén behandlar frågan -justitieministern har ju "inhämtat" att den gör det. Men detförutsätter inte att justitieministem måste förhålla sig väldigt passiv. Ävenjustitieministem kan bli minst lika upprörd som jag och många andra medborgareöver gällande bestämmelser, och om det är nödvändigt kompletterautredningsdirektiven till skatteförenklingskommittén. Jagundrar om justitieministern verkligen är medveten om den genomgripandeförändringen här. Vad som egentligen har hänt är att de domstolar som handhardessa ärenden nu mera förefaller tillgodose statens rätt än den enskildes rätt.De gör alltså tvärtemot vad de borde göra. 1985/86:39domarregeln att hellre fria än fälla har blivit omvänd. gäller det snarare28 att fälla än att fria. Det är denna utveckling som vi harfått. Jag hoppas "7 , , ~. 7 verkligen attjustitieministem aktivt ingriper i utredningsarbetet, minskaantalet dödsfall == , , , ,, j... , , Överläggningenvar härmed avslutad, (trafikolyckor " ° 20§ Svar på fråga 1985/86:207 om åtgärder för att minska antalet dödsfall itrafikolyckor Anf.59 Kommunikationsminister ": Herr talman! med hänvisning till olycksstatistiska uppgifter frågat mig om jagavser att vidta några särskilda åtgärder för att förhindra att nya bilföraretrafikdödas i samma utsträckning som . Föralla trafikantgrupper gäller att olycksrisken är särskilt hög för de unga ochoerfarna. Detta förhållande är känt , och ,trafiksäkerhetsverket och NTF arbetar fortlöpande med att minska dessasäkerhetsproblem. Jag utgår från att detta arbete - som omfattar bl, a.övervakning, översyn av förarutbildningen samt informationsaktiviteter riktadetill ungdomar - kommer att leda till en önskad nedgång i antalet olyckor blandunga bilförare. Anf, 60 (): Jag vill tacka för svaret på min fråga. År1984 dödades 64 unga bilförare i trafikolyckor. 603 bilförare i åldern 18-24 årskadades allvarligt. Det är skrämmande siffror i ett statistiskt material, sompå intet sätt talar om de tragedier som döljer sig i siffrornas spår. Att blisvårt skadad kan innebära livslång invaliditet, att man blir mllstolsbureneller helt sänghggande, helt beroende av andras hjälpinsatser. Härhar samhället ett ansvar att förebygga denna olycksfallsutveckHng, Enligt preliminärauppgifter ökar antalet olyckor under detta år. Det är accepterat av lagensföreträdare att hålla hastigheter som överskrider de anbefallda med ända upptill . Vi vet av erfarenhet att de unga bilförama överskattar sinförmåga att hantera sina fordon i så höga hastigheter och i väglag som de ärfrämmande inför. Därför är denna utveckling ytterst olycklig. INorge har man tagit ett annat ansvar inför denna olycksfallsutveckling. Detnorska körkortet gäUer i ett första skede en tvåårsperiod, sedan måstekörkortsinnehavaren genomgå en vidareutbildning med halkköming ochmörkerkörning för att kunna erhålla ett körkort som gäller till dess han fyller100 år. Dock är det så att när man närmar sig krävs ettläkarintyg, I har man genomfört detta system för att förebyggaolycksfallen genom att förstärka förarutbildningen. Det finns stora fördelaratt vinna med att rädda bara enstaka liv och förhindra bara enstakamänniskors livslånga lidande. I den kampen måste alla medel prövas. Man kannaturligtvis pröva andra vägar för att skydda 2 unga bilförare, och det verkar mot denna bakgrundmärkligt att det är de äldre bilförarnaskompetens som ifrågasätts i dagens debatt. Visst kan man även i krävaett läkarintyg för dem som passerat , men jämsides med det måsteman också sträva efter att skära ner olycksfallen i de lägre åldrarna. Jagundrar om kommunikationsministern är beredd att verka för att vi i fårett körkort som motsvarar det norska. Överläggningenvar härmed avslutad. 21§ Svar på frågorna 1985/86:213 och 216 om postverkets service Anf.61 Kommunikationsminister ': Mot bakgrund av att postverket har introducerat nyatjänster på postkontoren har och ställt vissa frågor ompostverkets service. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Riksdagenhar vid olika tillfällen ställt sig bakom införandet av nya tjänster eftersomefterfrågan på de traditionella kassatjänsterna viker. De nya tjänsterna skallvara komplement till postens huvuduppgifter och bidra till att målen om godservice och kostnadstäckning nås, utgör de kompletterande tjänstemaendast en mindre del av arbetet i kassorna. ,betalningsförmedling och bankservice utgör av verksamheten. TillJan Jennehag vill jag säga att enligt uppgift från postverket har postenskampanj tillsammans med Marabou inte haft några negativa effekter på den övrigakassaservicen. När det gäller fråga om postköerna harpostverket konstaterat att det finns vissa problem, framför allt istorstadsområdena och i synnerhet på vissa postkontor i , Delvis berorproblemen på att man har svårt att rekrytera tillräckligt mycket personal. Denya tjänsterna torde endast ha marginell betydelse i sammanhanget. 62 BO (vpk): Jag tackarstatsrådet för svaret på min fråga. Jaghar ställt några frågor här i kammaren tidigare under de gångna månaderna.Intresset från allmänhetens sida tycks då ha varit mycket begränsat. Men sedanjag ställde den här frågan till för någon vecka sedan, har jagfått en hel del telefonsamtal och brev. De har kommit både från utmattadpersonal vid våra postkontor, som åläggs allt hårdare krav på ökadproduktivitet, och från lika utmattade kunder, som får kämpa sig fram i postköerna. Fårjag vara litet personlig och berätta; Själv bmkar jag gå till det storapostkontoret på på här i . i världen -om man aktade sig för månadsskiften och pensionsdagar - bmkade det gå rättsmärtfritt. Men gäller det att när man än kommer beväpna sig med en rejäldos tålamod, Ä andra sidan har detvuxit upp litet privat företagsamhet kring postkonto- Stamkunderna påsystembolaget intill kan erbjuda kölappar med kort väntetid i utbyte mot ettrimligt bidrag till dagens ranson. Kundens brådska får tyvärr ibland - detmåste också jag själv erkänna - ta över de nykterhetspolitiska övervägandena.Och inte vet jag hur man skall bedöma den här formen av småföretagsamhet. Hursom helst måste det finnas bättre metoder för kunderna att lösa posteländet. Jagbegär inte att kommunikationsministern skall gå in och ordna med postens rentorganisatoriska problem, men nog vore det väl en vettig metod att anställalitet mer folk på våra postkontor och eventuellt försämra postverkets resultatnågot, för att ge svenska folket en chans att göra någonting vettigare ochroligare än att stå i kö på postkontoren. Anf, 63 (vpk): Jag tackar statsrådet för svaret. Postenskall, som jag ser det, inte syssla med sådant som enbart sker i syfte atttjäna pengar. Det måste finnas något samband med den verksamhet som man iövrigt är satt att sköta. Beträffandeuttalandet att statsrådet från postverket fått uppgift om att postens kampanjtillsammans med Marabou inte haft några negativa effekter på den övrigakassaservicen vill jag säga: Jag vet inte, men det kanske skulle gå bra attfråga de fackliga organisationema vad de anser. Det är ju helt enkelt så attvarje verksamhet, oberoende av hur stor eller liten den är, tar tid från detövriga, ordinarie arbetet. Att behöva syssla med att ta emot kolapapper,chokladomslag och annat som hittats både här och där och att göra det samtidigtmed övrig verksamhet tycker jag är helt oriktigt. Jag beklagar att posten som affärsdrivande verkblir indragen alltmer i denna typ av kommersiella reklamjippon, som inte harnågon plats i en samhällsstyrd verksamhet. Anf, 64Kommunikationsminister ; Jag har naturligtvis ingen annan mening än att man skall vara observantpå vad de nya tjänster som posten erbjuder leder till för den grundläggandepostservicen. Skulle det visa sig att de stör den får detta naturligtvis tasupp till prövning igen av posten. Mennär rekommenderar att man skall anställa mer folk vill jag fästauppmärksamheten på att jag redan i svaret konstaterade att en del avsvårighetema beror på att man haft svårigheter att rekrytera personal inomvissa områden. Då kan, såvitt jag förstår, den rekommendation som gerinte lösa problemen. Detär emellertid klart att det finns anledning att följa utvecklingen meduppmärksamhet, eftersom det naturligtvis i första hand är postens gmndläggandeuppgifter som måste av, Anf.65 BO (vpk): Jag begriper inte riktigt det sade tidigare i svaretom att "efterfrågan på de traditionella kassatjänsterna viker". Deenorma köerna på många postkontor gäller ju de enkla, traditionella tjänstersom folk aHtid efterfrågar på postkontoren. Därför fattar jag inte varför posten måste ge sig in påny, egendomlig verksamhet. Dessutomklagar över att det är för litet folk, att personalenpressas hårt, I ett läge när vi har ganska stor arbetslöshet i vårt land - kandet då verkligen vara svårt att rekrytera ny personal och utbilda människortill dessa jobb på postkontoren? Det har jag mycket svårt att begripa. Överläggningenvar härmed avslutad. 22§ Svar på fråga 1985/86:215 om planerna på vägbyggnad över har frågat mig om jag är beredd att medverka till attarbetena med den s, k. över -uppskjuts ellerstoppas. Byggandetav statliga vägar sker enligt fastställda planer. Dessa planer har tagits frami en decentraliserad process. Såväl kommun som iVästernorrlands län och prioriterar väg E 4 norr om , den s.k.Deltavägen. Jagavser inte att frångå den av beslutade ordningen för vägplaneringen.Således är jag inte beredd att medverka till att byggandet av Deltavägenstoppas eller uppskjuts. Avslutningsvis vill jag - vad gäller miljöintressena- påpeka att samråd har skett med vid planeringen av vägen.Verket har inte funnit anledning att motsätta sig ett byggande av , 67 JANJENNEHAG (vpk); Jag tackarstatrådet för svaret. Tyvärr är det ungefär som jag befarade. Statsrådethänvisar till riksdagsbeslut om ordningen för vägplanering. Vägbyggnadenöver är mycket konsekvent med utgångspunkt i dentrafikpolitik som har rått i det här landet. Det är en politik somgenomgående har gynnat ökad privatbilism och tung långtradartrafik. Jag ser detinte som en slump att vi i har två av de stora tillverkarna av tungafordon i , Vii vpk vill ha en annan ordning; ett energisnålt, säkert och billigttrafiksystem med hänsyn tagen till ett övergripande samhällsintresse. Detinnebär med nödvändighet en förbättring av järnvägarna och en allvarligt menadsatsning på en utveckling av kustsjöfarten. Miljöfrågornasplats i detta projekt är också konsekvent - vi ser hur dessa frågor harhanterats tidigare. Vägen bidrar till att man ytterligare utarmar landet påunika naturmiljöer. Att har godtagit denna lösning är bara attbeklaga. Omman har den inställning till trafikpolitiken och naturvärdena som jag har ärdet omöjligt att inför varje delbeslut handla som om principen inte Prot.1985/86:39 gällde. Jag beklagar att vi inte får en ny inriktning pålandets trafikpolitik, i vart fall inte medkommunikationsministerns medverkan. Om flygtrafiken mellanSturup och Överläggningenvar härmed avslutad. 23§ Svar på fråga 1985/86:221 om flygtrafiken mellan och Per Stenmarck har frågat mig om jag är beredd att ta sådana initiativatt ökad konkurrens och avreglering kan uppnås inom inrikesflyget, allt i syfteatt nå bättre service för resenärerna, Per Stenmarck hänvisar i sin fråga tilltrafikutbudet på linjen , Beträffandetrafiken på den aktuella linjen redovisar SAS en regularitet på drygt 97 %under hösten. Trafiken går numera efter en fast tidtabell med avgångar iprincip varje timme. Med de nya flygplan som sätts in i trafik kommerkapaciteten på linjen att öka med , Jagkan inte med ledning av dessa uppgifter dra den generella slutsatsen att ökadkonkurrens och avreglering är nödvändiga förutsättningar för ett bratrafikutbud, Anf.69 PER STENMARCK (m); Jag ber attfå tacka kommunikationsministern. Jaghar aktualiserat den här frågan mot bakgrund av ett tilltagande missnöje med deflygturer som går mellan och , Omkommunikationsministern inte Htar på mina uppgifter på den punkten kan han talamed någon av de partikolleger här i som reser dennasträcka. Eftersomdet dess bättre inte är regeringen som ställer in flygturer på sträckan ellerbestämmer tidtabellen har jag försökt ställa min fråga mot en mer principiellbakgrund, nämHgen om regeringen kan tänka sig att ta initiativ till en ökadavreglering och därmed en ökad konkurrens inom inrikesflyget i likhet med vadsom förekommer i en lång rad andra länder. För en flygplats som skulledetta kunna innebära flera fördelar. Underett flertal år har det förekommit påtryckningar exempelvis för att få fleraflygningar på både inrikeslinjeroch utrikeslinjer. Undersökningar har gjortssom tyder på att det kan finnas underlag för ett ökat antal flygningar.Intresset från framför allt näringslivet för sådana satsningar har varit stort.Det har talats om , , och en del andra större städer påkontinenten. Intresset från SAS sida har varit minst sagt begränsat, även ommindre satsningar troligtvis kommer att göras på förbindelserna med Hamburg.För resenärerna från skulle med stor sannolikhet en avreglering och enförbättrad konkurrens innebära ökade möjligheter till tätare avgångar. Låt mig få ställa följandefråga; Är kommunikationsministern beredd att i de samtal som kommer attföras om SAS konsortialavtal med staten inför 46 framtiden diskutera ett genomförande av den typ avavregleringar som förekommerutomlands även för del, vilket skulle kunna få positiva effekter förmånga resenärer? 70 Kommunikationsminister : Herrtalman! Jag är inte beredd att direkt ge något svar på Per Stenmarcks nyafråga, men jag kan som en allmän kommentar säga att jag inte tvivlar på attåtgärder i den riktning Per Stenmarck eftersträvar skulle kunna medföra vissaförbättringar på linjer av typen . Man måste emellertid frågasig vilka konsekvenser detta skulle få för linjer som kanske inte är Hkaattraktiva för andra flygbolag att trafikera. Också sådana konsekvenser börbeaktas vid bedömningen. 71 PER STENMARCK (m); Jag håller helt med kommunikationsministernom att även andra sträckor måste vägas in i sammanhanget. Men det är just påsådana sträckor som kommunikationsministern nämner som det verkligen skullelöna sig att ha någon form av konkurrens och någon form av avreglering. Självfallet kan en regering som satt i system att manskall avslå praktiskt taget alla koncessionsansökningar från mindre flygbolag,oavsett varifrån resan går och vilken destination det är fråga om, intemedverka till åtgärder som kräver ett visst nytänkande. Jag tror att det ärjust när det gäller flygningarna på de sträckor för vilka en del ansökningaravslagits under den senaste sommaren som man har mest att vinna på att vi fåren ändring till stånd. Överläggningen var härmed avslutad. Prot, 1985/86:39 Om bibehållande av luftfartsverkets kontrollcentral iTimrå 24 § Svar på fråga 1985/86:224 om bibehållande avluftfartsverkets kontrollcentral i har frågat mig om jag är beredd att verka för att luftfartsverketskontrollcentral på /blir kvar i , JanJennehag hänvisar tiH att en lokalisering tHl diskuterats Enligt luftfartsverket är enflyttning av kontrollcentralen till Luelå inte Anf.73 (vpk): Jag tackar statsrådet för svaret. Tillskillnad från de svar jag fick är detta alldeles utmärkt. Om det nu är så att en flyttning från till Luleåinte är aktuell vill jag utveckla resonemanget ytterligare och frågakommunikationsministern om han är beredd att se till att de tidigare besluten iärendet rivs upp, så att vi kan få den här frågan ur världen en gång för alla. Överläggningen var härmed avslutad. 25 § Svar på fråga 1985/86:226 om lokpersonalensextratjänstgöring 74 Kommunikationsminister ": har frågat mig om vilkaåtgärder jag är beredd vidta för att lösa vissa problem som gällerlokpersonalens extratjänstgöring. Jag vill först klarlägga att det är SJ självt sombestämmer hur många lokförare man behöver. Lokförarkåren har under senare årminskat och uppgår nu till omkring 3 600 personer. Enligt vad jag erfariträknar SJ med att antalet förare kan minskas ytterligare. Bakgmnden är SJ:ssträvan att rationahsera trafiken och därmed sänka kostnaderna. Personalminskningenhar skett och kommer enligt SJ också att ske helt inom ramen för ingångna avtalom extratjänstgöringens omfattning. Jag anser det viktigt att SJ får fortsätta atteffektivisera sin trafik, så att järnvägspolitiska mål kanuppfyllas. Detta betyder att jag inte är beredd att vidta någraåtgärder. 75 (): Jag ber att få tacka statsrådet svaret på frågan. I tidningen nr 31 ställs frågan: Varför görinte SJ något åt bristen på lokförare? "I så gott som hela landet råder enkraftig brist på lokförare", sägs det i denna artikel. Från lokstationernameddelas att övertidsuttaget för förarna vida överstiger de timmar som ärangivna i lag. körs det ett stort antal extratåg utöver den fastatågplanen. Personal, som schemalägger lokförarnas tjänstgöring, löser dennatemporära brist på förare genom att "köpa" fridagar från andralokförare. För detta får man alltså ett antal övertidstimmar. Anser statsrådetHulterström att detta är en bra ordning? I artikeln beskrivs att man i något distrikt hävt bristengenom att "återanställa" pensionerade lokförare, I radion lärSJ-chefen för ha uttalat att denna lösning är lyckad.Förhoppningen uttalas att fler pensionerade lokförare nappar på erbjudandet.Ordföranden i lokpersonalens yrkesorganisation säger att om SJ förfar på dethär sättet, måste man se till att de pensionerade lokförarna får något slagsutbildning för att färska upp sina kunskaper. Det kan ifrågasättas om så sker,VHken är kommunikationsministerns åsikt om just detta problem, att pensioneradelokförare sätts in utan att man har anledning anta att de får sina kunskaperuppfräschade? Detta var alltså ett par ytterligarefrågor som jag ville ställa till kommunikationsministern. Jag kan naturligtvis inte kommentera entidningsartikel som jag inte har läst, men enligt de uppgifter som jag haftanledning inhämta med anledning av fråga är övertidsstatistikeninte på något sätt alarmerande. För av lokförarpersonalen liggerövertidsuttaget på mellan 100 och , för och för45 % ingen av lokförarna har alltså en övertid som Prot.1985/86:39 understiger ; man är inte ens i närheten av det tHlåtnaantalet övertidstimmar. Det uppges att man heller inte haröverskridit det antalet i något fall. Det är väl denna officiella statistik manfår hålla sig tiH, 77 (); Jag har i denna mycket snabba fråga bara hållit mig tilltidningsartikeln, och det är intressant att höra de siffror som kommunikationsministernnämner, Isvaret sägs ju också att personalminskningen har skett helt inom ramen föringångna avtal. Det är då litet besynnerligt att ordföranden i lokpersonalensyrkesorganisation i artikeln i tidningen har en något annorlundakommentar. Det sägs där bl, a, att brist på lokförare är besvärande och kommeratt öka, om inte trafiken minskar. Jag vill fråga kommunikationsministern: väl ändå inte meningen att lösa problemet med bristen på lokförare genom attminska tågtrafiken? Överläggningenvar härmed avslutad. 26§ Svar på fråga 1985/86:228 om planerna på nya tågfärjelinjer Per har mot bakgrund av vissa uppgifter i massmediarörande en tågfärjelinje och Travemiinde samt regeringens uppdragnyligen till SJ att utreda alternativa tågfärjeleder frågat mig vilka initiativjag är beredd att ta för att hävda möjligheterna till samlade lösningar därbedömningen sker i ett samhällsekonomiskt perspektiv. Desvenska, danska och västtyska järnvägsförvaltningarna har tidigare slutit avtalom att öppna en ny tågfärjeled mellan och , den s. k, DanLink, Dessutom har representanter för svensk industri framfört önskemål om endirekt tågfärjeförbindelse mellan och , Vidare finnsi planer på en tågfärjeförbindelse mellan och , Motden här bakgrunden har SJ fått regeringens uppdrag att tillsammans meddet nya förvaltningsbolaget i SJ-koncemen, AB Swedcar-rier, dels utredafömtsättningarna att ytterligare utöka kapaciteten på , dels utarbetaett förslag till utformning av en kompletterande tågfärjeförbindelse mellanSverige och kontinenten. De kompletterande leder som skall övervägas är dels endirekt förbindelse mellan och , dels en förbindelsemellan och .