prot · G909139 · 1985-12-31 00:00:00 — Om man jämför med 1983 har hushållssparandetminskat från , medan det institutionella sparandet under samma tidökade från 38 fill , Jag tycker det ger en utmärkt bild av hur utvecklingenhar varit fill hushållssparandets nackdel. På min fråga varför regeringen inte har lagt fram någonproposition om lindringar i värderingsgrunderna för arv och gåvor vidförmögenhetsbeskattning av aktier svarade att han trodde att vikanske skulle få en proposition att behandla och ville inte ta ställningtill varför det inte kom någon proposition nu i vår. Han sade bara att vi intenu kan bedöma om det har tagit eller ej. Landets finansminister sade att han inom korttänkt lägga fram en sådan proposition. Dessutom stär det ipropositionsförteckningen, som vi fick i början av denna riksdagssession, atten sädan proposition väntades . Jag tycker det är beklagligt att maninte kan lita på de signalerna frän kanslihuset, sade också att borgerliga regeringar har östöver aktiespararna förmåner. Jag skulle bara som hastigast vilja nämna vad somhar hänt med deförmånerna sedan socialdemokraterna kom tillbaka till makten , Prot. Dubbelbeskaftningen har skärpts. Utdelningsskaft fick vi1983, Den har ändrats senare till en vinstdelningsskatt, Skattefondssparandet har slopats, \ En omsättningsskatt på aktiehandeln har ' ""'"S"" införts,och skall man höja den. Vi har fått stämpelskatt på aktiehandeln, ökadreavinstskalt på aktiehandeln och dessutom stopp för höjda aktieutdelningarunder , Socialdemokraterna har verkligen tagit tillbaka med rågevad de anser att vi har öst över aktiespararna under de borgerliga åren, 72 (): inledde högst förtjänstfulltgenom att tala om den stora nytta som en fungerande riskkapitalmarknad har förlandet. Jag tycker att man skall ta fasta på det. Om det är som utskottet säger - och som nybliven ledamotav detta utskott tror jag att man skall ta det på allvar - att det är viktigtatt kunna skaffa riskkapital, att aktiesparandet kan uppmuntras och intressetför aktier breddas samt att nuvarande regler kan skapa problem, dä kan jag intese annat än att just de förslag som vi från har förelagt riksdagenoch som presenteras i de avgivna reservationerna är väl anpassade till attlösa de problem som utskottet skriver om. Det är förslag som enligt min meningskulle leda till att hushållssparandet i aktier ökar och därmed den breddningsom vi alla eftersträvar åstadkoms. Att institutionernas andel av aktiemarknaden har ökat ochhushållens andel minskat är vi tydligen överens om. Detta går på tvärs medfolkpartiets program för att sprida det enskilda ägandet. Det enda som vi säger om beskattningen av innehav,avkastning och försäljning av aktier är att den inte skall vara hårdare än förandra kapitaltillgångar. Det är just därför som vi begär denna översyn. Beslutet om att införa en skattereduktion via skattsedelninnebar obestridligen att intresset för aktiesparande ökade och att vi fickden breddning som utskottets ordförande nu också ställde sig bakom. 73 (vpk): sade ungefär att man inte bara får anläggaett kortsiktigt fördelningspolitiskt perspektiv på aktiemarknaden utan också måste titta på långsiktighet, sysselsättning osv. Jag skulle vilja säga: Aktiemarknaden i sig är inget måttpå sysselsättningen eller sysselsättningsgraden i samhället - definitivt intei vårt samhällcl så fall borde arbetslösheten vid det här laget vara noll ochefterfrågan på arbetsinsatser mycket stor, med utgångspunkt från den utvecklingpå aktiemarknaden som vi haft . När det gäller fördelningspolitiken finns det kritik attanföra, även om vi inte skall gå in på något djupare fördelningspolitiskt resonemang , när vi diskuterar aktievinstbeskattningen. Nog kan man ha kritik att anföra över finansministerns och regeringens linje ide här frågorna, när det gällt atthålla tillbaka löneökningar men spä pä bolagsvinsterna, framför allt för exportin dustrin. Det är en av orsakerna till den uppblommande nyfattigdomen och 55 Prot.1985/86:139 den växande nyrikedomen, även om jag är medveten om att detockså finns 13 maj1986 mycket annat som ligger till grundför detta. Men jag vill påstå aft , '. . fördelningspolitiken borde innebäraatt man tar mer från bolagen och aktievinsternaän vad man gör tor närvarande, 74 (): säger att de borgerliga partierna gör sigskyldiga till alltför stora förenklingar i talet om aktiebeskattningen. Jagblir litet tveksam till detta resonemang, I slutet på sitt anförande går ju JanBergqvist in pä att kapitalbeskattningskommittén, arvs- och gåvoskattekommitténsamt företagsskattekommittén ser över aktievinstbeskattningen.Vore det inte vida bättre att göra så som vi har sagt i reservation 5, se tillatt det blir en översyn av aktiebeskattningen i dess helhet? Att olika utredningarberör en bit här och var kan inte vara en tillfredsställande metod för attåstadkomma en översyn och samordning av aktievinstbeskattningen, 75 (): Jag tror att man bör se frågan i ett litetbredare perspektiv och inte bara inrikta sig på själva aktievinstbeskattningen.Ett sådant grepp är taget i samband med tillsättandet av kapitalvinstkommittén,som har att arbeta med det litet bredare perspektivet, kunde inte anföra några siffror somstödde rubriken i motion. Han tog till siffror som gälldehushållssparandet över huvud taget - de hade alltså inte med aktiesparande attgöra. Den period som siffrorna avsåg avslutades dessutom strax efter det att vihade haft sex olyckliga ekonomiska år med borgerligt styre. Inte heller i detavseendet var således exemplet bra. Kvar står att rubriken har rasatär fullständigt felaktig. Hushållens aktiesparande har är för är ökat, och dett, o, m, kraftigt. En annan sak är, som mycket riktigt påpekade,att det relativt sett har blivit en starkare tillväxt av institutionernasaktieplaceringar, talade om fördelningspolitiken. Jag villpåstå att finansministern nu är pä väg att lyckas med fördelningspolitiken, ioch med att vi kan avläsa en kraftigt reducerad inflation och en ökadsysselsättning. Det kommer att ha mycket betydande effekter på den långsiktigafördelningen, räknade upp en rad skatter som hadeskärpts och skatteförmåner som hade tagits tillbaka av oss socialdemokrater.Men vad har hänt , ? Jo, aktiemarknaden harblomstrat som''aldrig . Jag roade mig med att läsa debatten om aktiebeskattningenhär i kammaren . De borgerliga varnade då för hur illa detskulle gä till följd av de skatter som hade införts efter det att vi hade fåtten ny regering. Det visar sig nu att alla dessa förutsägelser har kommitpå skam. Ni hade helt fel. Aktiemarknaden har utvecklats utomordentligtpositivt. Det visar att ni i grunden har ett för snävt synsätt. Ni troratt det bästa sättet att få till stånd en positiv utveckling är att ge kapitalägareen rad skatteförmåner på alla möjliga områden, men det är inte " så enkelt. Den förda ekonomiskapolitiken visar att det är genomett bredare ekonomiskt grepp som man kan få en god ekonomisk tillväxt,sysselsättning och investeringar, 76 (): måste ha missuppfattat mitt tidigare inlägg,eftersom han påstod att de siffror över utvecklingen av hushållssparandet somjag redovisade gällde det totala hushållssparandet. Så var ingalunda fallet. Desiffror som jag anförde gällde hushållens ägande i aktier, och det måste välvara relevant i denna fråga. Det sparandet har minskat från till22 % , Detta är de senast kända siffrorna. hardet institufionella ägandet i aktier ökat från , sade att vi har haft en mycket finutveckling på aktiemarknaden - jag hoppas att han är glad över det. Han menadeatt det beror pä den ekonomiska politiken och hävdade att våra farhågor harkommit på skam. Men får då också nämna andra orsaker till dennauppgång, exempelvis oljeprisets ras, dollarkursens fall och den minskadeinflationen i andra länder. Dessa tre faktorer har verksamt bidragit till attvi har fått en gynnsam utveckling. Det gäller att ta fasta på den och se tillatt det inte blir uttag med så skyhöga skatter på just aktiesparandet som dettenderar att bli -där är vi världsbäst. Jag vill bara erinra om att de här skatternaär en mycket stor del av kapitalskatterna. Två framstående företrädare för socialdemokraterna- en av dem statsråd - har sagt att våra kapitalskatter bör anpassas till demman har i våra nordiska grannländer. Det tycker jag är någonting för JanBergqvist att tänka på, 77 (): Det är bra att talar omoljepriser, inflation och liknande som effekter på aktiemarknadens utveckling,att han med andra ord nu kommer in på en bredare diskussion om vilka faktorersom påverkar utvecklingen, rör sig där i rätt riktning. Med risk för att det kan uppfattas som att vi bara kastarsiffror fram och tillbaka vill jag ändå vidhålla att det är grovt vilseledandeoch att använder en felaktig marknadsföring när de i sin motionsätter som huvudrubrik . Det harnu framgått av debatten att det rör sig om en stark tillväxt i detinstitutionella aktiesparandet. Trots tillströmningen av nya aktieägare fränhushällen och trots att hushållen alltså har ökat sitt aktiesparande, har detblivit en relativ förskjutning till institutionernas fördel. Att påstå atthushållens aktiesparande i absoluta tal har rasat är helt felaktigt. Jag vill sluta med att citera ur en affärsbanks annons.Den publicerades , men den står sig fortfarande. Där kanman läsa: "Hur kommer aktierna att gå under resten av 80-talet?Ja, som du ser på kurvan, sä går kurserna på kort sikt både upp och ner. Men pålång sikt pekar det stadigt uppåt. Så har det varit . Aktierna har med rågehållit inflationen stången och dessutom gett både utdelning ochförmögenhet," Låt oss setill verkligheten och inte skapa någon skräckstämning eller 5 Riksdagensprotokoll 1985/86:139 1985/86:139 någon uppfattning om attaktiesparandet är speciellt illa hanterat i ! Det är snarare tvärtom. 78 (); Mina uppgifter är grovt vilseledande, sägerJan , Jag tog mig friheten att citera uppgifter vars källor är RolandSpants Förmögenhetsfördelningen i och industridepartementets årsbok, 79 (); Vill ta avstånd frånrubriken i motion, "Hushållens aktiesparande harrasat"? 80 (): Av de uppgifter jag lämnade framgår att så har varitfallet. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (flygbränsle) Först biträddes reservation 1 av m, fl,med 159 röster mot 18 för reservation 2 av , 138 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 161 röster mot153 för reservation 1 av m, fl. Mom. 2 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2 och 3 (generella höjningar av bilaccisen för vissabilar) Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot 155 förutskottets hemställan med den ändring däri som föreslagits i reservationen avKnut m,fl. Mom. 1(dubbelbeskattningen av utdelad vinst, m,m,) Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot 155 förreservation 1 av m, fl. Mom. 2 (återinförande av skattereduktion föraktieutdelningar m. m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avKnut m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 3(förmögenhetsvärderingen av börsnoterade aktier) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (förmögenhetsvärderingen av ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avKnut m, fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (en översyn av aktievinstbeskattningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation5 av m.fl., dels reservation 6 av - bifölls medacklamation. Mom. 6 a (andra sparstimulerande åtgärder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avKnut m, fl. - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 7 (beskattningen av aktiesparfonder, m, m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avKnut m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 8 (anställdas aktieförvärv) Utskottets hemställan bifölls med 192 röster mot 122 förreservation 9 av m,fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Föredrogs näringsutskottets betänkande 1985/86:20 om vissaanslag inom område (prop, 1985/86:100 delvis), 81 (); Det är positivt att även övriga partier nubörjar förstå småföretagens betydelse. Vi i konstaterar medtillfredsställelse de insatser som görs frän samhällets sida för attstödja de små och medelstora företagens exportsatsningar. De är en bra bit påväg i den riktning som har arbetat för under flera är. Mer kan dock göras för att stärka dessa företagsmöjligheter att nå ut på exportmarknaderna. har i ett antal motionervisat på en rad möjligheter, t, ex, länsvisa handelshus med uppgift att varanågot slags grossistcentraler för småföretagens exportprodukter. Det är dåockså viktigt att samhällets insatser noga samordnas med näringslivetsorganisationer, så att bästa möjliga totaleffekt erhålls. Det är nyanser som skiljer majoritet ochreservanter i denna fråga, men småföretagens stora betydelse gör det viktigtför att Prot.1985/86:139 ständigt driva frågorna i rätt riktning. är av traditionvägröjare för småföretagarfrägor, och viuppskattar den ökade anslutningen från övriga Jag yrkar bifall till reservation i NU:s betänkande 1985/86:20, 82 (); I näringsutskottets betänkande nr 20behandlas några viktiga frågor som berör utrikeshandeln. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag om ett anslag på totalt 233 milj, kr, till exportfrämjandeverksamhet. Prioriterade områden när det gäller exporten äroffshore-verksamheten, bilindustrin, högförädlade livsmedel, materialhanteringoch skogsindustriprodukter, I anslaget ingår också resurser för att fullföljadet 1984 inledda främjandet av bygg- och energiexporten. Det är också ettprioriterat område. , som har en väsentlig uppgift i dethär sammanhanget, har att göra en avvägning mellan exportfrämjande åtgärderoch statens risktagande genom den exportfrämjande verksamheten. Den har undersenare är utfallit ganska bra. Dock har en viss projektbrist och en osäkerriskbild medfört att omfattningen när det gäller insatser pä u-landsområdet ärmindre nu än , Därför kan man bedöma att de resursramar som haranvisats är tillräckliga. Dessutom har verksamheten utvecklats på ett sådantsätt att premierna har kunnat sänkas. Därmed har den hamnat i ett bättre läge iförhållande till våra konkurrentländer, I den enda reservationen till detta betänkande yrkarcenterns förespråkare bifall till fyra motioner. Det handlar i allt väsentligtom att stärka de små och medelstora företagens möjligheter tillexportverksamhet. Som sade i sitt inlägg råder det egentligentotal enighet om ambitionerna och möjligheterna liksom om betydelsen av de småoch medelstora företagens roll när det gäller en ökad exportverksamhet. Jag vill i detta sammanhang gärna framhålla att exportkreditnämndensedan 1978 har ett särskilt åtgärdspaket till förmän för just små ochmedelstora företags exportmöjligheter. Från början anslogs 4 milj. kr. tilldenna verksamhet, och i budgetpropositionen , alltså 1986/87,uppgår anslaget till 29 milj, kr. Det skedde också en viss utvärdering av verksamheten 1983,På grundval av den föreslog regeringen i en proposition att man skulle satsamer resurser pä uppsökande verksamhet och även pä verksamhet av typenexportchef att hyra. Dessa aktiviteter har slagit ganska väl ut. I motionerna behandlas också den beloppsmässiga gräns somfinns i projekten när det gäller engagemang för exportstöd. Jag vill framhållaatt den gränsen har sänkts och enligt exportkreditnämnden nu är så pass låg somca . I reservationen tillstyrks också den motion som handlar omökad småhusexport. Jag vill här hänvisa till det organ som heter SWEBEX och somär resultatet av tidigare utredningar och av en proposition. Syftet med dettaorgan är just att främja svensk bygg- och energiexport. 18 milj. kr. har fördetta ändamål tagits upp i den budgetproposition vi nu behandlar. Jag villåterigen understryka betydelsen av att vi pä allt sätt främjar exportmöjligheternaför de små och medelstora företagen. Det finns också i de här aktuellamotionerna ett yrkande som avser stöd för vapenexport till biståndsländer. Härfinns det anledning att peka på att det i och för sig enligt gällande regler ärmöjligt att få kreditstöd även för den typen av export. Mengrundförutsättningen är självfallet att vapenexportlicens finns, och deärendena prövas i särskild ordning av regeringen. Jag vill yrka bifall tillutskottets hemställan i näringsutskottets betänkande nr 20 och avslag påreservationen till samma betänkande. Anslag till länsstyrelserna m. m. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (exportfrämjande stöd till små och medelstora företag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avOlof och - bifölls med acklamation. Mom. 2-7 Utskottets hemställanbifölls. 6 § Anslag till länsstyrelserna m. m. Föredrogs bostadsutskottets betänkande 1985/86:19 omanslag till länsstyrelserna m.m, (prop. 1985/86:100 delvis). 83SIW (): framhåller i sin motion Bo305 attdet är nödvändigt att naturvårdsenheterna får ökad medelstilldelning kommandebudgetår. Vi vet alla att naturvårdsenheterna drabbats särskilt hårtav de vidtagna besparingsåtgärderna inom länsstyrelserna. Vi vet också attsamtidigt med besparingsåtgärderna har länsstyrelserna och derasnaturvärdsenheter fillde-lats en rad nya uppgifter inom bl, a,miljövårdsområdet. I många fall har detta inneburit svårigheter att utföravissa lagreglerade uppgifter. Att på ett tillfredsställande sätt ombesörja denförebyggande miljövärden har i många fall varit ännu svårare. Genom att naturvårdsenheterna av besparingsskäl tvingatsminska sina insatser finns det en uppenbar risk för skador som kan bli bådedyra och svåra eller t, o, m, omöjliga att åtgärda. majoritet delar vad jordbruksutskottetanfört om resurstilldelningen till länsstyrelsernas naturvårdsenheter,nämligen att resultatet av de två pågående utredningarna rörande genomgäng avlänsstyrelsernas arbetsiippgifter samt en översyn av naturvårdsförvaltningensorganisation och funktion inte bör föregripas. Vi inom säger att oberoende av vad de nämndautredningarna kan tänkas innebära för naturvårdsenheternas vidkommande ärsituationen sådan att en ökad medelstilldelning är nödvändig . Naturvårdsenheternahar drabbats av betydande nedskärningar Anslag tiU länsstyrelserna m. m. som en radnya uppgifter har tillkommit. Detta har inneburit att lagstadgade uppgifterinte kunnat uppfyllas på många håll. Och det har varit ännu svårare att skötaden förebyggande miljövärden. Även om hänsyn tas till de förebyggande åtgärdersom tillståndsprövningen enligt miljöskyddslagen innebär är det nödvändigt -för att säkerställa en acceptabel nivå i prövnings-och fillsynsarbetet - attytterligare medel ställs till naturvårdsenheternas förfogande. Jag yrkar därför bifall till reservation 2rörande ökade resurser vid länsstyrelsernas naturvårdsenheter. Underförutsättning av bifall till reservation 2 yrkar jag bifall till reservation 5rörande anslag. 84 BOHAMMAR (vpk); "Besparingsskäl" eller "detansträngda statsfinansiella läget" har blivit kodord som ibland fått ersättaen normal politisk sakdebatt. Vettiga argument bemöts inte med motargument utanmed nämnda kodord. betänkande 19 är ett belysande exempel. Vårt förslag från vpk att den värdefulla verksamheten medmedborgarvitt-nen vid polisförhör skall få fortsatt statsbidrag avvisas justmed hänvisning till besparingsskäl. Någon annan argumentering förekommer inte ibetänkandet, varför man väl får anta att utskottet anser att verksamheten ärav värde. Skulle då fortsatt statligt stöd innebära någon allvarlig fara förstatsfinanserna? Det statliga bidraget till verksamheten medmedborgarvitt-nen utgår med ynka , . Det handlarfaktiskt inte ens om felräkningspengar i statsbudgeten. Varför är då verksamheten med dessa medborgarvittnen säviktig? Och varför är det viktigt att fortsatt statligt stöd utgår? riktas anklagelser mot polisen för övergreppmot omhändertagna. är det mycket svårt att belägga sådana anklagelser.Förutom att det är polisen själv som står för utredningen finns det ingenutomstående person som kan vittna till förmån för den intagne som anser sig hablivit utsatt för övergrepp, Medborgarvittnen kan därvidlag spela en stor roll. Genom medborgarvittnen ökas rättssäkerheten och trygghetenför den enskilde som omhändertagits av polisen. Även för polisen borde närvaronav ett medborgarvittne kännas som ett stöd. Eventuella falska anklagelser motpolisen om övergrepp kan därmed avvisas av en opartisk iakttagare, polisen också varit positiv till det här systemet, medan Stockholmspolisentycks ha haft en mer negativ attityd. Kan då, frågar man sig, inte den här verksamheten, iStockholm och fortgå utan stathgt stöd? Så kan det tyckas, men vi vetju att också kommunerna jagar kostnader på alla möjliga och omöjliga områden. har man, såvitt jag förstår, diskuterat att dra in dessamedborgarvittnen med hänvisning till det slopade statsbidraget. Just därföranser vi i vpk det vara viktigt att statsmakterna markerar ett positivt stödtill verksamheten genom fortsatt statsanslag. Därtill kommer ett annat mycket viktigt argument. Polisenär i huvudsak en statlig angelägenhet. Regering och riksdag har därförhuvudansvaret för att se till att vi har en väl fungerande polismakt, attallmänheten kännerförtroende för polisen, att rättssäkerheten tryggas. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till vpk-reservationnr 4 i det aktuella betänkandet, 85 (): I bostadsutskottets betänkande nr 19 tas bl, a, upp fråganom anslag till försvarsenheterna vid länsstyrelserna. På moderat håll har viden grundinställningen - vilket är väl känt - att försvarets nedskärningar numåste vara slut. Det har ju skett kraftiga neddragningar under många är när detgäller våra försvarsanslag totalt sett. I fråga om länsstyrelsernas försvarsenheter konstaterar vi- och inte bara vi utan även vissa myndigheter - att det inte råder någonöverensstämmelse mellan de uppgifter som dessa enheter har och de resurser somstår till förfogande. Den metod för besparingar som har tillämpats under mångaår, den s. k, osthyvelsmetoden, kan man inte använda i längden. Man kommer punkt där det inte går att ta bort resurser utan att förändra innehållet ide uppgifter som är förelagda. Av den anledningen tycker vi att man inte kan gåvidare på besparingsvägen när det gäller det här området. Att märka är också att efter de senaste veckornas händelser,som inleddes med olyckan i , har man givetvis fått klart för sig attförsvarsenheterna har en viktig och avgörande uppgift - att ha ansvar försäkerhetsfrågorna i länet. Utskottsmajoriteten säger i betänkandet att besparingarnaskall vara begränsade. Men inte ens det tycker vi från vårt håll ärtillräckligt. Det skall inte vara några neddragningar alls. Vi menar att sålänge uppgifterna finns kvar, så länge försvarsenheterna skall göra vad de ärålagda, kan man inte dra bort resurser från denna verksamhet. Därför,herr talman, yrkar jag bifall till reservation nr 1. Anslag till länsstyrelserna m. m. Anf.86 (): betänkande 19 behandlar anslag tilllänsstyrelserna. Det är den föreslagna minskningen av anslaget till länsstyrelsernasom har föranlett ett antal motioner. Det är inte ofta man hör moderater ståhär och mässa om att de vill ha mera pengar. De brukar säga att de vill sänkaskatterna, och i nästa stund vill de ha ökade anslag till försvaret. Den ibudgetpropositionen föreslagna minskningen av anslaget till länsstyrelserna,herr talman, drabbar inte försvarsenheterna mer än vad som motsvarar derasandel av det totala anslaget. Dessutom pågår en översyn av försvarsenheternasarbetsuppgifter och organisation, och i anledning därav yrkar jag avslag påreservation nr 1, Reservation nr 2 är en gammal bekant från tidigareriksmöten. kräver mer pengar till länsstyrelsernasnaturvårdsenheter. har i sitt yttrande till oss sagt attdet pågår två utredningar som kommer att offentliggöras. Det ärstatskontoret som på regeringens uppdrag utreder frågan om naturvårdsförvaltningensorganisation och funktion. Att i detta läge tillmötesgå reservanterna omytterligare medelstilldelning till länsstyrelserna skulle kosta statskassan ca4 milj, kr. Utskottsmajoriteten följer jordbruksutskottets yttrande och tyckeratt man bör ta ställning till