prot · G90917 · 1985-12-31 00:00:00 — har den hävdat attNicaragua måste ges möjlighet att i fred och frihet utveckla sitt politiskasystem i riktning mot demokrati och pluralism. Det bör noteras att denkrigssituation som råder i , med folkrättsstridiga handlingar somhotar den nationella suveräniteten och förorsakar stora lidanden blandcivilbefolkningen, sannolikt har påverkat det nicaraguanska beslutet dennagång. Ett avbrytande av det utländska stödet till de beväpnadeoppositionsgrupperna, contras, skulle förbättra förutsättningarna för attuppfylla den nicaraguanska revolutionens demokratimål. Ett grundelement i den svenska Centralamerikapolitiken harvarit stödet till Contadoragruppen och dess fredsansträngningar. Ett viktigtsyfte med det av Contadoragruppen utarbetade förslaget till fredsstadga är attfrämja en demokratisk utveckling i regionen. kommer även ifortsättningen att stödja Contadoragruppen i dess viktiga arbete. Prot,1985/86:17 Om de politiska förhållandena i 27 (): Jag tackarutrikesministern för detta svar, I grunden för en debatt om förhållandena i börläggas den bilden av landet, att det där skedde en folklig resning, att det varett folk som i sammanhållning och gemenskap reste sig mot en hatad diktator. Viskall också hålla i minnet att utvecklingen därefter har givit ossdemokrater anledning att känna besvikelse. De nio revolutionskommendanterna presenterade sig snart -i alla fall några av dem - som övertygade marxister. Jag har en stark känsla avatt det nicaraguanska folket har varit besviket över att dennagrupp har lett utvecklingen efter revolutionen. När denna grupp nu uppenbarligen har fått diktera ett såallvarligt beslut som förklarandet av undantagstillstånd och upphävandet av demedborgerliga rättigheterna, har jag anledning att kräva att den demokratiskaregeringen i det demokratiska landet kraftigare än med de ord somutrikesministern här har använt tar avstånd från det som har skett och ävenger uttryck för överväganden om att gå till aktion om en rättelse inte kommertill stånd. Det som utrikesministern har uttryckt är ju bara en önskan om attbeslutet skulle upphävas. Är inte utrikesministern beredd attgå längre, och kan inte utrikesministern i ett nytt inlägg i denna lilladebatt lämna oss en förklaring till vad statsministern kan ha menat när hanhänvisade till situation 1939 och menade att vi inte skulle visahyckleri? Kan det någonsin vara hyckleri att försvara ett folks för kort tidsedan vunna frihet? Överläggningenvar härmed avslutad. Om ändrade villkor för utländska flottbesök 13 §Svar på fråga 1985/86:104 om ändrade villkor för utländska flottbesök Regeringens inställning till örlogsbesök frånandra länder är principiellt positiv. Utbytet på detta område bör vara ettnaturligt led i våra kontakter med andra nationer. Det är en svensk princip att kärnvapen inte får införas ilandet. När regeringen därför meddelar tillstånd för örlogsbesök i besökande nation alltid om att kärnvapen inte får medföras vid besök iSvenska hamnar. De svenska reglerna är alltså väl kända, och det torde interåda någon som helst tvekan om regeringens fasta och konsekventa politik idenna fråga. Vi utgår från att denna inställning respekteras fullt ut. Vi harheller ingen anledning tro att dessa regler åsidosätts, 29 (): Jag tackar utrikesministern för svaret, ävenom jag inte är riktigt nöjd, firar , och deflesta riksdagsmän Och regeringsledamöter deltog ihögtidlighållandet av detta. Utrikesministern var själv närvarande, JanMårtensson sade i sitt högtidstal bl, a, att det är viktigt att nationernademonstrerar en politisk vilja när det gäller nedrustning i världen och att manreagerar mot rustningsspiralens fruktansvärda utveckling. Jag menar att ett främmande land som framför en begäran omett militärt flottbesök skall lämna garanti för att inga kärnvapen finnsombord. Ett sådant krav är ett sätt att demonstrera en politisk vilja somgrundar sig på att vi vill ha ett kärnvapenfritt , Denna vilja skallrespekteras av andra nationer, även av supermakterna, vare sig de är belägna iöst eller i väst. Det räcker inte att, som utrikesministern här sade,regeringen utgår från att vår inställning respekteras. Anledningen till att jag i kammaren återigen tar upp dennafråga, som har aktualiserats av det genomförda örlogsbesöket iGöteborg, är att besöket väckt debatt bland medborgarna i kommunen. Vidkommunstyrelsens sammanträde i går tog man upp frågan om i vad mån det finnsmöjlighet att inte ställa kajplats till förfogande när främmande makt inte villlämna garanti för att besökande fartyg inte har kärnvapen ombord. Hur serutrikesministern på en sådan situation? Kan inte sådant försvåra vårarelationer till främmande makter? Överläggningen var härmed avslutad. 14§ Svar på fråga 1985/86:106 om öde Olika svenska regeringar har gjortenträgna men resultatlösa försök att få klarhet i vad som hände RaoulWallenberg. 40-årsdagenav hans försvinnande framhöll statsministern att regeringen, så längeovissheten består, kommer att gripa varje lägligt tillfälle att få visshet omhans öde. Det beskedet kan jag upprepa . är amerikansk hedersmedborgare. Det kanväl därför inte uteslutas att hans fall kommer upp också i framtidasovjetisk-amerikanska kontakter. Det är enbart somavgör, om den vill ta upp frågan om vad som hände medSovjetunionen. Prot, 1985/86:17 Om regeringens avståndstagande tilikap-ningen avkryssningsfartyget 31 HÄDAR (); Vi känner alla till . Vi vet vad de har betytt för hundratusentals förföljda människor, ochvi är stolta över att är svensk. vänder sig hundratusentals människor över helavärlden, bland dem ordförande , till Förentastaternas president och ber honom att han vid mötet i med den nyesovjetledaren begär att friges. Utrikesministern erinrade om att också äramerikansk hedersmedborgare. Han och är faktiskt de enda somav kongressen och presidenten visats den äran. Jag har , herr talman, varit i kontakt medföreträdare för familj, med ochmed vän, förre ambassadören . De säger alla att detväsentliga nu är att den helhjärtat instämmer i vad alladessa röster framför, att den aktivt understödjer ansträngningarna att fåpresident att ta upp frågan om frigivande med herrGorbatjov. När nu och dess nye ledare uppenbarligen är angelägna om attskapa good will kan detta, herr talman, vara en sista möjlighet att rädda RaoulWallenberg. Det vore en skam för vår regering och för om vi inte medall kraft tog vara på detta tillfälle. Lämna oss inte i ovisshet! Det ärriktigt att det är som själva avgör om de vill ta uppWallenbergfallet med , men det hindrar inte den frånatt ha en uppfattning och att hävda den, om det är dess önskan att så sker.Därför frågar jag: Ar det regeringens avsikt att försöka förmå president ta upp frågan om med eller tänker man försittaockså detta tillfälle? Överläggningen var härmed avslutad. 15§ Svar på fråga 1985/86:118 om regeringens avståndstagande till kapningen avkryssningsfartyget Regeringen har på ett otvetydigt sätt fördömtkapningen av det italienska kryssningsfartyget liksom andraterrorhandlingar i den våldsspiral som präglat konflikten iMellanöstern. Mordet på en helt oskyldig invalidiserad amerikan bara ökar vår avskyför 2 protokoll 1985/86:17-18 Om ändrade regler för tillstånd att transporteramiljöfarligt avfall De fyra kaparna uppges tillhöra den palestinskabefrielsefronten PLF, som ingår i PLO. Att en organisation som ingår i PLO görsig skyldig till terrorism är allvarligt. Det gagnar inte möjligheterna tillfred i och inte heller palestiniernas kamp för sina nationellarättigheter. 33 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. I ett pressmeddelande fördömde regeringengenom den förre utrikesministern "de terroraktioner som med en stigandeintensitet präglar situationen i ". I uttalandet sägs att det är positivt att FN;ssäkerhetsråd har kunnat enas om att fördöma flygattack i förra veckanmot i . Llttalandet gjordes dagen efter kapningen avdet italienska fartyget , där händelseförloppet var ganska oklart.Därför kan man förstå om avståndstagandet till fartygskapningen inte blev såspeciellt pregnant och att inte heller adressaten framgick klart. är det, såsom utrikesministern också underströk isitt svar, klarlagt att de fyra kaparna tillhör PLF, den Arafat-trogna delen avPLO. Det är väl också klart att dess ordförande ingår i PLO;sexekutiva kommitté. Därför finns det all anledning att förvänta att regeringenfördömer PLO;s och PLF:s terror på ett mer resolut sätt än som skett. Jag har heller inte kunnat finna att-regeringen vid någottillfälle har berört de bestialiska morden som utfördes i , men detfinns väl anledning, herr talman, att tolka det som utrikesministern här sadesom ett klart fördömande av den bestialitet som där kom . Den gången vardet den s. k. styrka 17, som ingår i PLO-ledarens body-guard, som påtog sigmordet. PLO-ledaren har , alltså efter allt detta elände, somvanligt med ett väldigt verbalt patos, talat om att den väpnade kampen mot vadhan kallar den sionistiska fienden skall fortsätta. tycker man att det brister en del iregeringens Mellanösternpolitik när det gäller att resolut fördöma PLO;s ochPLO;s underorganisationers terrorverksamhet. Överläggningen var härmed avslutad. 16§ Svar på fråga 1985/86:103 om ändrade regler för tillstånd att transportera miljöfarligtavfall har frågat mig om jag är bereddatt ta initiativ för att öppna möjligheter för återvinningsföretag som bedömslämpliga att fä generellt tillstånd att transportera miljöfarligt avfall. Från miljösynpunkt är det angeläget att avfallshanteringenkan ske under samhällets insyn och kontroll. Fr. o. m. den 1 januari 1986införs kommunalt renhållningsmonopol för miljöfarligt avfall i samtligakommuner. Det ankommer därmed på kommunerna att ombesörja att avfallettransporteras bort.Detta kan ske antingen i kommunens egen regi eller genom att kommunen anlitarentreprenörer. En entreprenör måste vara godkänd av i det län därhan utövar den huvudsakliga delen av sin rörelse. godkännandegäller dock för hela landet. Någon ändring av dessa bestämmelser är inteaktuell. Prot,1985/86:17 35 (); Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Vi är säkert helt ense om att det är viktigt med detkommunala ansvaret för miljövården. Men är det naturligtvis ocksåviktigt att åtgärderna utformas på ett sätt som inte försvårar en återvinningav olika produkter - vi vet att återvinning är det från miljösynpunkt bästasättet att ta hand om avfall. Tyvärr kan det kommunala renhållningsmonopolet förmiljöfarligt avfall så som det har utformats få en försvårande effekt. Det kannämligen innebära att ett återvinningsföretag med kunder över hela landet måsteträffa avtal med varje enskild kommun där man har en kund för att kunna hämtadet miljöfarliga avfallet för ätervinningsverksamhet. Orsaken till att jag ställt frågan är att jag besökt ettföretag i som befinner sig i den här situationen och som ser hela sinverksamhet hotad. har alltså rests därför att jag har undratom man inte borde kunna hitta en smidig lösning, som gör det möjligt för vissaföretag att hämta miljöfarligt avfall på olika platser i landet utan att ivarje enskilt fall behöva träffa avtal med kommunen. Som komplettering till mitt svar skulle jagvilja säga att , tillsammans medKommunförbundet, utreder vissa frågor som rör kontrollen av transporterna avmiljöfarligt avfall. Jag utgår ifrån att verket tillvaratar alla möjligheter attfå till stånd ett så praktiskt och smidigt system som möjligt. 37 (): Jag är medveten om att den utredningen finns,eftersom jag sitter i styrelse. Däremot har jag kanske inteuppfattat att den här typen av problem ligger inom mandatet för utredningen.Men efter det uttalande som statsrådet nu har gjort här i kammaren utgår jagifrån att det blir möjligt för att också pröva den typ avgenerella åtgärder som jag har efterlyst. Överläggningen var härmed avslutad. 17§ Meddelande om svar på interpellation 1985/86:32 Interpellationen kommer att besvaras . Anledningentill att svaret inte kan lämnas tidigare är förhinder från Om utvärderingen av ungdomslagen 18 § Svar på fråga 1985/86:108 om utvärderingen avungdomslagen har med anledning av denfortsatta utvärderingen av ungdomslagen frågat mig varför konsultföretagetSINOVA uteslutits ur det fortsatta utvärderingsarbetet. Regeringen har vid dagens regeringssammanträde lämnat treolika uppdrag att studera hur ungdomslagen fungerar. ,och har fått var sitt uppdrag. Bakgrunden till dessa utvärderingar är att särskilda s, k,jobbsökarakti-viteter har införts som ett obligatoriskt inslag i ungdomslagenfr, o, m. , har också fått särskildaresurser härför. Regeringen har därför gett , som ärstatens revisionsmyndighet och genomfört en studie om ungdomslagen, iuppdrag att se hur dessa resurser utnyttjats och vad detta inneburit förarbetsförmedlingens samlade resurser för åldersgruppen 18-19-åringar, belysa hur jobbsökaraktiviteterna har påverkatrörligheten mellan ungdomslag och den övriga arbetsmarknaden. Arbetsmarknadsstyrelsenhar fått i uppdrag att i huvudsak göra en statistisk redovisning och Göteborgsuniversitet att göra dels en organisationsstudie av hur jobbsökaraktiviteternaorganiserats, dels en ungdomsstudie som bl, a, skall innehållaungdomslagsgruppens sammansättning och typ av arbete i ungdomslag. Genom dessa utvärderingar är jag övertygad om att vikommer att få fram en god bild av hur ungdomslagen fungerar. Någon ytterligareutvärdering anser jag inte nödvändig. 40BENGT WITTBOM (m): Bakgrunden till min fråga är ju deutvärderingar av ungdomslagen som tidigare gjorts av AMS, universitetoch det nu nämnda konsultföretaget . var ju på mångapunkter preliminärt utomordentligt kritisk, men på grund av och litenerfarenhet av ungdomslagen vågade man inte uttala sig alldeles säkert. Detpekades på inlåsningseffekter, sjunkande sökaraktivitet efter riktiga arbetenfrån ungdomarnas sida, vidare på att ungdomslagen kunde misstänkas ersättariktiga arbeten inom den offentliga sektorn. Det pekades också på sådana sakersom att ungdomarna kunde riskera att bli tvungna att tillbringa iungdomslagen än vad de tidigare gjorde vid andra former av åtgärder och öppenarbetslöshet. Kritiken berörde tydligen regeringens samvete ordentligt,eftersom regeringen slog tillbaka hårt och dömde ut somovetenskaplig och icke seriös. skall man återigen utvärdera, och det tycker jag äralldeles utmärkt. Men då utesluts möjligheten att fullfölja det arbete somSINOVA påbörjade. Man avhänder sig möjligheten att få bekräftat huruvida detendenser som SINOVA redovisade är verkliga eller inte. Det måste ju vara utomordentligt viktigt att få svar på dehär frågorna. Som det nu ser ut, med lågkonjunktur och annat, kommerungdomslagen att i stor omfattning finnas kvar . Jag kaninte, herr talman, seannat än att regeringen helt enkelt inte vill ha de uppgifter som en vidareundersökning från SINOVA:s sida faktiskt skulle kunna ge. Det verkar som omregeringen även i fortsättningen vill underbygga den alldeles för positiva bildav ungdomslagens effekter som har getts. Överläggningen var härmed avslutad. Prot, 1985/86:17 Om ökning av sysselsättningen i ungdomslag 19 § Svar på fråga 1985/86:112 om ökning avsysselsättningen i ungdomslag i har frågat migvilka åtgärder regeringen avser vidta i syfte att sysselsätta ett ökat antalungdomar i ungdomslag inom den enskilda sektorn. Det är angeläget att hålla i minnet att ungdomslagenreglerar arbete hos offentliga arbetsgivare. Emellertid medger lagen attungdomar kan placeras hos enskilda arbetsgivare för avgränsade arbetsuppgiftersom annars inte skulle bli utförda och när någon annan arbetsmarknadspolitiskstödform inte är lämpligare. var ca 1 200 ungdomarplacerade i enskild sektor, vilket är en uppgång med ca 1 000 jämfört medmotsvarande tid . Möjligheten att placera ungdomar ienskild sektor inom ramen för ungdomslag finns , och jag anser attdetta framför allt bör ske när det bedöms vara bäst för den unge att en sådanplacering görs. Några ytterligare åtgärder i anledning härav anser jag förnärvarande inte nödvändiga. 42INGVAR i (c); Jag får tacka arbetsmarknadsministern försvaret på frågan. Det är helt riktigt att ungdomslagen reglerar arbete hosoffentliga arbetsgivare i första hand, men den tillåter också, somarbetsmarknadsministern sade, att ungdomar placeras i det enskildanäringslivet. Vi har från sida ansett att det skulle vara enfördel om man kunde placera fler ungdomar i den enskilda sektorn. Vi har som målsättningi första hand att ungefär hälften av de 30 000 som är anställdai ungdomslagen skulle kunna placeras ut. Vi anser att det är riktigare att fåen start i det enskilda näringslivet i stället för i den offentliga sektorn. 800 ungdomar var anställda i ungdomslag inom den enskildasektorn . är det 1 200. Det har alltså skett en ökningmed 400, men antalet är ändå ganska litet. Det är nämligen av allaungdomslagare, och det är långt ifrån de som vi har som målsättning. Jag kan läsa upp vad arbetsmarknadsutskottet skrev i sittbetänkande 1983/84:21; "När det gäller avvägningen mellan stödformernavill utskottet för övrigt inte utesluta att det längre fram kan visa sig attrekryteringsbidrag och enskilda beredskapsarbeten företrädesvis kommer attanvändas i de större företagen medan placeringar via ungdomslag kommer attutnyttjas särskilt för de små företagen. Detta är något som får framgå av denfortsatta utvecklingen." Prot.1985/86:17 Det är sedanutskottet skrev detta, och då måste jag säga 24 oktober1985 att det har varit en mycket dålig utveckling. Jag tycker nog attarbetsmark- "I ,.. , .. '. nadsministern skall ta sig enfunderare på om det inte kan göras någonting , , speciellt för att föraöver fler ungdomar till den enskilda sektorn. vara enbetydligt bättre start i livet att kanske lägga grunden till ett riktigt arbete istället för att slussas vidare till arbetsförmedlingen igen. Arbetsmarknadsministernvet att antalet ungdomar upp till har ökat med 8 000 . Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Svar på fråga 1985/86:97 om förbättring avarbetssituationen i skolan har frågat mig om regeringen ärberedd att vidta några åtgärder för att förbättra arbetssituationen i skolan. Regeringens politik på skolområdet har i sin helhet tillsyfte att åstadkomma en bättre skola. Ett viktigt led i detta är givetvis attskapa en bättre arbetssituation för såväl eleverna som personalen i skolan. Regeringen har under sin förra mandatperiod genomfört enrad åtgärder för att höja skolans kvalitet - dit hör åtgärder mot den s. k.utslagningen på högstadiet, förstärkningen av svenskämnets ställning, insatserför kulturverksamhet och särskilda insatser för att förbättraarbetssituationen på lågstadiet. I ett längre perspektiv verkar också den våren1985 beslutade lärarutbildningsreformen i samma riktning. Någon tendens i riktning mot ökad otrivsel bland lärarnakan knappast beläggas. Tvärtom är det mycket som tyder på att skolans personali dag ser med större tillförsikt på sitt arbete och sina möjligheter än förbara . De uttalanden som gjorts från regeringshåll omläraruppgiftens viktiga roll och vikten av att lärarnas ställning stärks kan hahaft viss betydelse härvidlag. Till slut: ansvaret för konkreta insatser för att skapa enpositiv arbetsmiljö i skolan måste i hög grad vila på lärare, skolledare ochskolstyrelser, givetvis inom de ramar som riksdag och regering dragit upp ochmed stöd av den statliga skoladministrationen. 44 (): Jag vill tacka för svaret. Vi är säkert heltense om att en bra arbetssituation i skolan är en förutsättning för ett gottundervisningsresultat. En alldeles avgörande roll i det sammanhanget har julärarna. Är arbetsförhållandena för lärarna dåliga, då blir ocksåundervisningsresultatet dåligt. I svaret redovisas en rad åtgärder. Det råder väl ensamstämmig uppfattning om många av dessa åtgärder, men faktum kvarstår att deinte direkt berör lärarnas arbetssituation, även om de indirekt har haft enpositiv betydelse. Det framhålls också i svaret att det inte finns belägg föratt det är en ökad 22 otrivsel i skolan. Det påståendet isvaret vill jag nog något betvivla. faktum attbortovaron från arbetet på grund av sjukdom ökat markant för lärarna närmarepensioneringen. Det är ju ett tecken på att lärarnas arbetssituation verkligenär pressad. Den ökade tendensen till mobbning kan vara ett annat exempel somvisar att lärarna inte hinner med att ägna eleverna den tid som behövs. Jag tror det finns anledning att fundera över vad som kanvara orsaken till dessa företeelser och inte bara lämna dem helt åt sidan. Har besparingarna på skolans område gått ut över lärarnaoch deras arbetssituation? Vilkenbetydelse har fortbildningsinsatserna i detta sammanhang? Helt klart är ju att mindre storiek på skolorna har enavgörande positiv betydelse för arbetsförhållandena i skolan. Ärregeringen beredd att göra någonting åt dessa ting? Prot, 1985/86:17 . Om försäljning av statligaföretag Jag vill bara konstatera att har belagt dén ökade frånvarofrekvensen. 46 (); redovisades statistik ifrånriksförsäkringsverket om detta. Jag har i min fråga tagit upp attfrånvarofrekvensen för lärarna ökar mycket markant ju närmarepensioneringstidpunkten de kommer, medan det knappast är någon frånvaro i deyngre åldrarna. Jag tycker detta tyder på att lärarna tvingas arbeta i en hårtpressad situation. Överläggningen var härmed avslutad. 21 § Meddelande om svar på interpellationerna 1985/86:19,25 och 28 De tre nämnda interpellationerna kommer, efter överenskommelsemed interpellanterna, att besvaras . På grund av utlandsresa ärdet inte möjligt tidigare. 22 § Svar på fråga 1985/86:87 om försäljning av statligaföretag har frågat mig om regeringen förnärvarande överväger någon försäljning och börsintroduktion av statligaföretag för att lösa behov av riskkapital. Svaret är nej. 49CHRISTER EIREFELT (fp); Jag tackar industriministern för svaret påmin fråga. Svaret var så kort som över huvud taget är möjligt. NärProcordias VD aktualiserade behovet av riskkapital uppfattade jag att Prot,1985/86:17 Om verksamheten vid Eiser Strump det iförsta hand var en propå till ägaren, dvs, staten. För att kunna genomföra denstrategiska framtidsplan som arbetar med vill enligt dentidningsartikel jag läste få till stånd en diskussion om ägarkapital. Det ärnaturligtvis inget anmärkningsvärt i detta, det är VD;s skyldighet att ta uppsådana frågor. Skälet till att jag tyckte det var intressant att fåindustriministerns aktuella syn på denna fråga är det faktum att VDsom ett alternativ nämner möjligheten att skaffa riskkapital via börsen. Det är väl knappast någon överraskning för industriministernatt det är min och uppfattning att detta alternativ borde prövas iförsta hand. Vi har föreslagit regeringen att utarbeta ettförslag till börsintroducering av statliga företag. Jag hoppades att isen varbruten i och med utvecklingen när det gäller . Även om våra skäl för en börsintroduktion huvudsakligen ärav principiell natur och vi där har olika utgångspunkter, tycker jag att närProcordia nu har behov av riskkapital som budgetläget är som det ärborde en börsintroduktion vara intressant också för regeringen. Och,industriministern, om inte kan räkna med ägarkapital ochbörsintroduktionen alltså inte heller är aktuell enligt svaret, vilket svar hardå industriministern att ge till koncernchefen? I alla företag åligger det styrelse och ledning att setill att företaget gör tillfredsställande försök med riskkapital. Det ärnaturligt att man med ägaren diskuterar olika sätt att lösa kapitalbehovet. Mennågra sådana diskussioner har inte förts med . 51 (): Det intressanta är ju vilket beskedindustriministern ämnar att ge, för det är alldeles uppenbart att Procordiaskoncernchef anser att det kommer att behövas nytt riskkapital. har den socialdemokratiska majoriteten i både finans-och näringsutskottet sagt att det principiellt inte finns några skäl attavvisa en försäljning, helt eller delvis, av företagsenheter genombörsintroduktion.