prot · G909111 · 1985-12-31 00:00:00 — Avsikten är att kommunerna ochde enskilda skolorna skall fä större frihet aff fördela gymnasieskolansresurser och använda dem där de behövs bäst, Skoladministrationen förenklasgenom att en rad specialbestämmelser slopas i samband med schabloniseringen, I förslaget om schablonisering ligger också affresursfilldelningen skall bli mer följsam mot förändringar i elevunderlaget ochdärmed i resursfilldelningen. slår långt ifrån alla förändringar igenom,men när så sker blir i stället utslagen desto kraftigare på resurser ochtjänster. Sammanfattningsvis bör alltsä flera av dagensadministrativa problem - vare sig statsbidragen stäms av eller iseptember - få en lösning med den ordning som föreslagits. Med det har jag ocksä svarat på sista frågaom vad regeringen avser aft göra. På den första frågan - om en fastlagd organisation skalllösas upp innan elevantalen blivit definitiva - är mitt svar nej, men jag serinte någon anledning att meddela några föreskrifter i detfa avseende. Om det blir minskningar i organisafionen, sä aftstatsbidrag för viss undervisning inte skall utgå, bör kommunen själv stå förkostnaden. Försfärkningsresurserna bör inte generellt fä användas till afftäcka kostnader för sådan undervisning. Jag har med detfa besvarat GörelThurdins andra fråga, om kommunerna skall kunna gå in och betala lärariöner,och jag har svarat med de formuleringar utbildningsutskottet använde när dettillstyrkte regeringens förslag om ändrad avstämningsfidpunkf. Riksdagengodkände sedan förslaget. Pä GörelThurdins återstående fräga om konsekvenserna av systemet är mitt svaratf dessa måste antas kunna bli olika både mellan och inom regioner,beroende på planeringen och dess förutsättningar i de enskilda I de minsta kommunerna ärdet helt naturligt ofta svårare både att fylla undervisningsgrupper och aff alls nä upp fill deflägsta antalet elever för Prot. 1985/86:111 atf få starta en grupp. I de 30minsta kommunerna med mer fullständig gymnasieskola och s, k,alternativa timplaner bedömer jag atf den särskilda återföringsresursen ger enrimlig kompensafion. 26GÖREL THURDIN (c): Jag ber att få tacka utbildningsministerLennart Bodsfröm för svaret pä min interpellafion angående nuvarandestatsbidrag till gymna-sielärarlöner och avstämningsfidpunkf för dessa. Jag konstaterar atf utbildningsministern anser aff nuliggande proposifion om statsbidrag till gymnasielärarlöner kommer aff lösaflera av de problem jag berört i min interpellation. Jag hoppas verkligen det,men den proposifionen är så svår aft förstå och därmed så svårbedömd aft infeens de som arbetar med dessa statsbidrag riktigt kan klara uf alla effekter avförslaget, Såvitf jag har förstått kommer emellertid handläggningen affförenklas hos SÖ, länsskolnämnder och skolstyrelser. Betyder def enavbyråkratisering är det en mycket önskvärd effekt, för styrs skolverksamhetenfortfarande av en mängd papperstigrar. Jag konstaterar också aff utbildningsministern instämmer iaft det inte finns något direkt samband mellan organisafion och nuvarandestatsbidrags-rekvisitioner, detta fill följd av en friare resursanvändning.Därför ligger nuvarande proposifion för behandling i . Tyvärr är det så atf man har blandat tvåstatsbidragssystem för gymnasieskolans resurser: dels finns den allmännaresursen som är avsedd aff gå till lärariöner knutna fill den fasflagda organisationen,dvs, det statsbidrag som fått ändrad avstämningsfidpunkf, dels finns enförstärkningsresurs beräknad ufifrån vissa schabloner som skall användas fillelever med särskilda behov. Då avstämningstidpunkten flyttades ficksammanblandningen av dessa två olika statsbidrag för icke önskvärdaeffekter. Vissa kommuner förstod aft det fanns risk för atf antaletelever i deras undervisningsgrupper skulle undersfiga 8, varförde valde aff inte i förväg planera förstärkningsresursens användning. Närresultatet av avstämningen kom frän länsskolnämnderna kunde de vid behovanvända förstärkningsresursen fill aff täcka kostnaderna för de lärariöner sominte var statsbidragsberättigade. De kommuner som däremot använt förstärkningsresursen pärätt sätt, dvs. till elever med särskilda behov och i förväg planerat denanvändningen och avsatt medlen till det, fann atf de i vissa fallmåste betala tillbaka, ibland rätt stora belopp. Därmed har, såvitf jag kan förstå, mål atfförsfärkningsresursen skall användas fill elever med särskilda behov inteuppfyllts, och detta pä grund av atf departementet - har ocksäbeslutat om detfa - ändrat avstämningsfidpunkf, Def här innebär aff kommunerinte vågar planera för en organisafion som ger undei'visningsgrupper med bara10 elever vid skolstarten vid hösten, I exempelvis fanns 12 elever pä enspeciell linje. hade minst 5 hoppat av, varför den linjen heltplötsligt inte var statsbidragsberäftigad. Avhoppen måste vara väldigt svåraatf förutse för Prot.1985/86:111 kommunerna, eftersom orsakerna kan vara av så skiftande slag.Kommunen är i vartfall återbetalningsskyldig därför atf man verkligen planerat atf användaförsfärkningsresursen fill elever med särskilda behov. Jag frågar utbildningsministern: atf den här ordningen gagnar mottot "En gymnasieskolaför alla"? 27 Utbildningsminister : Herr talman!Skälet fill att avstämningsfidpunkten ändrades fill januari var aff man villevid en tidpunkt mitt i läsåret avgöra hur många elever som fanns i klassernaoch som man skulle betala för. Det är vikfigt. Därigenom behöver staten infebetala för elever som slutar tämligen snart efter skolstarten. Det betyderockså att staten kommer aff bei:ala för elever som har tillkommit sedanskolstarten och de fidigare beräkningarna. Man får ett från alla synpunkter merakorrekt förhållande i fördelningen av kostnader mellan staten och kommunerna. Jag vill också tillägga aff de medel som frigjordes pådefta sätt, genom att staten inte betalar uf ersättning för elever som i självaverket inte fullföljt sin gymnasieutbildning, har använts för aft skapa ungefär3 000 nya platser för elever som faktiskt finns i skolan och bedriver studierdär, 28 (): Def låter i och för sig väldigt bra aft 3 000nya platser skapats. Ändå blir jag litet orolig med tanke pä det nyastatsbidragssystemet, vars effekter inte framgår med önskvärd tydlighet. Skulleen sådan effekt som avstämningstidpunkten få finnas inbyggd i def förslag somvänfas, då kommer det atf slå hårt mot kommuner med starkt minskande elevantal ochstor utflyttning men gagna storstadskommuner med ökande befolkning. Finns defnågon risk, herr utbildningsminister, för aff det kan förhälla sig såfortsättningsvis? Det som utbildningsministern sägerom kommunernas ansvar för aft betala lärariöner på det sätt som beskrivs ärmycket intressant. Det betyder i realiteten att kommunerna får rätt aft betalahela lärarlönekosfnaden som infe är statsbidragsberättigad. Gäller denna synendast gymnasieskolan? Denna syn kan nämligen ocksä behövas när det gäller grundskolanför aff man skall kunna upprätthålla verksamhet i små skolor i glesbygden elleri skärgården i stället för atf betala inackorderingskostnader fill elever ochföräldrar, vilket bhr lika dyrt. Är def utbildningsministerns mening aft vi kanse fram mot den sortens delegering av beslut i kommuner och länsskolnämnder? Jag vill i mitt svar inskränka mig till atfunderstryka aft regeringen har eftersträvat att motsvara de krav som riksdagengenom sina beslut har uppställt. Jag vill återge vad uttalade isamband med siff beslut: Om det blir minskningar i organisafionen så aftstatsbidrag för viss undervisning inte skall utgå bör kommunen själv ståför kostnaden. Förstärkningsresursernabör inte generellt få användas fill att täcka kostna- Prot. 1985/86:111 der för sådan undervisning. Defta uttalande har gjorts av eff enhälligtutbildningsutskott, när man fastställde aft den nya avstämningstidpunktenskulle gälla. 30 (): Det är inte första gängen jag observerar att man fattarbeslut Htet för snabbt, innan man egenthgen förstår vilka konsekvenser beslutenfår ute i landet. Men jag är ändå tacksam för att vi har haft denna diskussion.Jag tror nämligen atf man i kommande resonemang och diskussioner kringpropositionen kanske kan få fill stånd förändringar, som leder till affkommunerna kan fä använda statsbidragen pä eff helf annat sätt än vad som hargällt tidigare. För övrigt tycker jag att def är helt rikfigt atfförstärkningsresursen skall användas fill elever med särskilda svårigheter -def tror jag atf alla är överens om. Jag tror inte aft det finns olikauppfattningar om detta. Men jag ser verkligen fram emot en kommande diskussionom def statsbidrag som är på gäng. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Föredrogs och hänvisades 1985/86:151fill näringsutskottet 9 § Anf. 31 TREDJE VICE TALMANNEN: På morgondagens föredragningslista upptas trafikutskottetsbetänkande 13 främst bland tvä gånger bordlagda ärenden. 10 § Anmäldes och bordlades 1985/86:162Ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713), m.m. 11 § Anmäldes och bordlades 1985/86:449av m.fl. 1985/86:450av m.fl. 1985/86:451av m.fl. 1985/86:452av Per m.fl. Statsbidrag till lärariöner i gymnasieskolan (prop.1985/86:97) 1985/86:454av m.fl. Kronoholmarnasframtida disposition (prop. 1985/86:110) Prot.1985/86:111 1985/86:455 av tn.fl. 1985/86:456 av m.fl. Omorganisationav regionmusiken och Rikskonserter (prop. 1985/86:114) 1985/86:457 av m.fl. 1985/86:458 av OlleGrahn m.fl. 1985/86:459 av och iväglagen (1971:948) och lagen (1939:608) om enskilda vägar (prop. 1985/86:118) 1985/86:460 av 1985/86:461 av IreneVestlund m.fl. 1985/86:462 av Roff m.fl. 1985/86:463 av m.fl. 1985/86:464 av 1985/86:465 av . 1985/86:466 av A If 1985/86:467av och 1985/86:468 av m.fl.1985/86:469 av m.fl. 1985/86:470 av m.fl.1985/86:471 av m.fl. 1985/86:472 av tn.fl.1985/86:473 av 1985/86:474 av m.fl. 1985/86:475av i Bengfsfors m.fl. 1985/86:476 av 1985/86:477 avKarin Ahrland m.fl. 1985/86:478 av m.fl. 1985/86:479 av AlfWennerfors m.fl. 1985/86:480 av m.fl. 1985/86:481 av Förslag om filläggsbudget III tillstatsbudgeten för /86 (prop, 1985/86:125) 1985/86:482 av i 1985/86:483av m.fl. 1985/86:484av m.fl. 1985/86:485av m.fl. 1985/86:486av m.fl. 1985/86:487av m.fl. Åndring iuflänningslagen (1980:376) m,m. 1985/86:133) 12 §Meddelande om interpellation Meddeladesatf följande interpellafion framställts Meddelande om 1985/86:166 av i (m)fill statsrådet , Å, frågor om löntagarfonderna; Löntagarfonderna infördes avriksdagen efter förslag av socialdemokraterna, framför allt efter den starkapress socialdemokraterna utsatts för av LO och dess medlemsförbund, Def är ingen överdrift atf påstå aft knappast någotriksdagsförslag haft en kompaktare folkmajoritet emot sig vid genomförandet änjust löntagarfonderna. Under den debatt som föregick införandet av löntagarfondernaförespråkades eff antal målsättningar för fonderna. Dessa skulle främja svenskprodukfion och sysselsättning, öka demokratin genom aft ge de anställdainflytande och dessutom medverka till atf lönekraven skulle dämpas. Dessutomhar def utlovats aft valet av lönfagarfondssfyrelseledamöter skulle ske vidallmänna val. Trots att endast gått sedan löntagarfondernainfördes är det för många inget som pekar pä att fonderna hitintills verkat isyfte atf uppfylla de ställda målsättningarna. På vilket sätt har löntagarfondernainneburit ett ökat inflytande för de anställda? På vilket säff har löntagarfonderna genom siff agerandefrämjat svensk produktion och sysselsättning? I vilken omfattning har löntagarfonderna haft en dämpandeeffekt på löneutvecklingen? Är eft förslag att förvänta iavsikt aft löntagarfondernas styrelseledamöter utses på ett annat sätt än vadsom är fallet ? 13 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1985/86:459 av (vpk) till utbildningsministernom ändrade regler för uppdragsutbildning: Saab-Scanias flygdivision är i färdmed atf vid tekniska högskolan i genomföra uppdragsutbildning, sominnebär atf deltagarna kan bli civilingenjörer på företagets bekostnad. Förbudet mot att bedriva uppdragsutbildning som motsvararnågon allmän linje tycks alltså vara på väg att kringgås. Prot.1985/86:111 Är utbildningsministern, med anledning av vunnaerfarenheter, beredd att medverkatill en skärpning av eller mer restriktiv tillämpning av bestämmelserna omuppdragsutbildning? 1985/86:460 av () till socialministern omskolhälsovården: har initierateff landsfingsövertagande av skolhälsovården. Enligt min och många andrasuppfattning fungerar skolhälsovården bra och utgör en viktig, i skolansverksamhet integrerad del. Det vore därför olyckligt atf göra en sädan förändringav skolhälsovården som eft landstings-övertagande skulle innebära. Mot dennabakgrund vill jag fråga: Är statsrådet beredd att medverkafill att skolhälsovården även i fortsättningen tilläts verka inom ramen förnuvarande ordning? 1985/86:461 av (vpk) tillindustriministern om aviserade avskedanden vid Centro-Morgårdshammai: , eff avSmedjebackens tvä stora företag, har meddelat personalen atf 150 personer avnuvarande arbetsstyrka på 550 skall avskedas. Ägare av företaget är , Ettgenomförande av avskedandena vid Cenfro-Morgårdshammar blir ytterligare enkännbar förlust för kommun och Bergslagen, Medhänvisning till ovanstående vill jag fråga industriministern: Vilka möjligheter har regeringen att stoppa Centro-Morgärdshammarsavskedanden fill dess ägaren far sitt sociala ansvar och skapar andraarbetsfillfällen i ? 1985/86:462av () fil! arbetsmarknadsministern om innebörden av begreppetstrejkbryteri: Avser arbetsmarknadsministern atfvidta några åtgärder för atf förtydliga gällande arbetsräftslagstiftning medanledning av atf def påståtts vara strejkbryteri att beordra fast anställd ickeorganiserad arbetskraft aft arbeta under konflikt? 1985/86:463 av () fill statsrådetBirgitta om åtgärder för atf förhindra giftspridning vid ogräsbekämpning ianslutning till flerfamiljshus; För aff begränsa giftspridningenhar man i min hemkommun beslutat om ogräsbekämpning på alla kommunensfastigheter. De flesta bostadsföretagen har fatfat likartade beslut. Ettbostadsföretag fortsätter dock med giftspridning på sin fastighet, som ocksä ärbarnens lekmiljö, utan aff kommunen kan förhindra detfa. Avser statsrådet aff vidta ätgärder sä aft giffspridning ifastigheter med flerfamiljshus kan stoppas? 1985/86:464 av (vpk) fill industriministernom åtgärder mot minskad sysselsättning vid i : har meddelat atf 200personer skall avskedas vid koncernens företag i , Dessutom skall 600personer övergå till fre dagars arbetsvecka. Om dessa planer förverkligas innebär detta en ytterligareförsämring av den redan katastrofalt dåliga sysselsättningssifuafionen iBlekinge, Medhänvisning till ovanstående vill jag fräga industriministern: Vilka ätgärder avser regeringenvidta för atf förhindra planer på avskedanden och införande av korffidsvecka? 1985/86:465 av (fp) fill finansministern omstatligt bidrag fill insamling för cancerforskning: En riksomfattande insamling tillstöd för cancerforskning äger rum i i vår. Har regeringen för avsiktaff bidra till denna insamling genom atf staten tillskjuter eft lika stortbelopp som det som insamlas genom frivilliga insatser? 1985/86:466 av () fill socialministern om kost-information för ungdom: Inom finns 5milj, kr, avsatta från allmänna arvsfonden för en satsning på kosfinformafiontill ungdom. Projektet har dock än sä länge frusit inne, säger en tidningsintervju. och i Stockholmslän har i samarbete utarbetat en kostakfivifefsplan för ungdom där prakfiskmatlagning och näringslära ingår. Man har även kontakt med företag som är villiga atfmedverka till att ungdomar anställda i företaget skall få bättre kostvanor.Enligt förslaget skall företagen satsa viss arbetstid - ge ungdomen 1-1,5 timmeledigt -och staten stå för lärariöner och materialkostnader, Def har visat sig svårt aff få de "infrysta"pengarna från departementet fill detta angelägna projekt. Kommer atfmedverka till atf de planerade kosfakfivi-feterna för ungdom kommer fill ståndmed def snaraste? 1985/86:467av () till statsrådet om utbyggnaden avkärnkraften i : I tidningsreferat framgår atf statsminister under sitt besök i aktivt har stött export av svenskakärnkraftsreakforer. Med anledning härav vill jag ställa följande fråga: 1985/86:111 Varför kan en svensk regering, som så akfivt verkar för en avveckling av kärnkrafteni , stödja utbyggnaden av kärnkraften i eff grannland, fill , ", vilketdef bara är några fiotal mil? 14§ Kammaren åtskildes .