prot · G90953 · 1985-12-31 00:00:00 — Kampen motapartheid i är en av mänsklighetens stora ödesfrågor. Det ärangeläget för oss alla att på olika sätt engagera oss i den kampen. När vi i började att steg för steg skärpa våraregler när det gäller förbindelser med , var det många som sade attdet inte kommer att leda till någonting. Ett litet land som kan intespela någon roll i det sammanhanget. Men märker vi, inte minst under detsenaste året, hur land efter land börjat följa efter. Det är ändå intetillräckligt. Det är vår förhoppning att de åtgärder vi i vidtar ocksåkan medverka till att ytterligare länder och internationella organisationervill skärpa sin attityd. Det är naturligtvis endast om vi internationellt kansamverka - många länder, framför allt inom ramen för FN-beslut - som det blirmöjligt att utifrån knäcka apartheidregimen i . Det här utskottsförslaget innebär bl. a. ett förbud motimport av jordbruksprodukter från . Här menar man från moderatasamlingspartiets sida att vi inte skall införa förbud, utan att det är bättreatt man i stället med hänsyn till att en stor del av jordbruksprodukternaproduceras av fångar försöker med hjälp av ett intygssystem från fall till fallverifiera om det föreligger ett brott mot ;s regelsystem. Det är omöjligt,herr talman, att göra det. Jordbruksprodukterna kommer nämligen inte bara frånen farm som man känner till och kan följa, utan produkterna samlas upp frånolika farmer till stora förråd, varifrån de sedan köps av firmor ute i världen,t. Det är över huvud taget inte möjligt när det gällerkonserver, vindruvor, etc. att verifiera varifrån de skilda lasterna kommer.Det skulle både för oss och för andra leda till ett helt orimligt system medkontroller och administrativa svårigheter. Därför avvisar vi det moderataförslaget på denna punkt och tillstyrker regeringsförslaget om allmänt förbudmot import. Det kan betyda, säger man från moderat sida, att vi kommeri konflikt med regelsystemet inom och att vi ställs inför en prövning iGATT, Det finns särskilda regler för hur man kan prövas i , Jag är interädd för att ställa upp i en sådan prövning. Om det skulle bli så att Sydafrikaverkligen drar inför en panel som skall bedöma om våra handlingarstämmer eller inte, tror jag att vi skulle klara det. Men jag tror inte att mankommer att göra det. Vi fruktar som sagt infeen sådan prövning. Enligtutskottsmajoritetens uppfattning överensstämmer de åtgärder vi föreslår med deregler som finns inom . Vi har sagt - och jag vill gärna understryka det -att vi skulle välkomna om regeringen ville ta initiativ till ett samtal inomGATT om hur FN-rekommendationer kan anpassas till ;s regelsystem och ivilken utsträckning sanktioner kommer att vara möjliga utan att man ändrarreglerna inom . Vi har sålunda avvisat ett förslag från attändra G ATT;s regler. Vi menar att det går att tillämpa dem, men vi tycker attdet är angeläget att man tar upp ett samtal inom om hur reglerna skallkunna tillämpas och relateras till rekommendationerna i . Det har höjts röster om total bojkott beträffanderelationer och allt ekonomiskt samarbete med . Jag är övertygad om attdet finns en rörelse i landet, inte minst bland unga människor, som ökar istyrka. Vi har därför funderat mycket på den saken. Ett totalt avbrytande av alla ekonomiska förbindelser medSydafrika skulle kunna leda till på vissa områden mycket allvarligakonsekvenser för randstaterna. Det är uppenbarligen på det sättet att alltsvenskt bistånd till , och tämligen skullebehöva avbrytas om vi inledde en totalbojkott av alla relationer med Sydafrika.Beklagligtvis gör inbördeskriget i Mogambique att hamnarna där inte kananvändas, utan man måste använda sig av sydafrikanska hamnar för import av detbistånd som skickas. Det är vidare så att en del produkter som måste importerastill exempelvis bara kan komma från . De internationellafirmor som levererar har förråd och lager i och tar varorna därifrån. Jag ber att få avråda från en total ekonomisk bojkott medhänsyn till den allvarliga situation som råder i randstaterna och den storavikt vi fäster vid att fortsätta och t. o. m. utöka det svenska biståndet tillde fattiga länder som är grannar till den sydafrikanska republiken. Kommuner och landsting skall inte föra utrikespolitik,säger . Jag delar den uppfattningen. är det emellertidinte så att kommuner och landsting har hittat på att ge sig själva möjligheteratt blockera inköp av varor från . Det är ju i , i det härrummet, som regelsystemet antas. Det är och regeringen som bestämmerom landets utrikespolitik. Vad som händer nu är att kommunerna ges enmöjlighet att följa den utrikespolitik som regering och riksdag beslutat. Det här är en lagstiftning på försök , och vifår se hur den kommer att verka. Den regel som föreslås är icke i strid medkommunallagen, den punkten har vi noga undersökt. Så vill jag, herr talman, bara rent allmänt säga att vikan komma i ett läge då ytterligare skärpningar av relationerna till Sydafrikakan behöva komma till stånd. Det är angeläget för oss att inom Förentanationerna och i alla andra internationella fora göra vårt yttersta för attmedverka till andra förhållanden i . Det är för hela mänskligheten avavgörande betydelse att människor i södra oavsett hudfärg kan få levaett liv i mänsklig värdighet. Prot, 1985/86:53 Förbud mot införsel av jordbruksvaror från m.m. AnL 24OSWALD (vpk) replik; Jag tycker ändå att det är en någotpessimistisk syn som framför när det gäller total bojkott. Det ärklart att det innebär stora problem, det kan ingen förneka. Det skulle säkertvara mycket svårt att genomföra den, och den skulle kanske också få svåraverkningar. Men det avgörande är faktiskt vad ANC och andra i liksomrandstaterna Och dessas ledningar anser. Den logiska frågan till ; Har vi några indikationer på att ledningen i t. ex. eller i andrarandstater ställer upp för resonemanget, att de är emot en total bojkott avSydafrika på grund av förutsedda egna svårigheter? Det skulle vara intressantatt få höra. Förbud mot införsel av jordbruksvaror från Sydafrikan!, m. AnL 25STIG ALEMYR (s) replik; Vi har naturligtvis inte haft någradiskussioner om just den frågan, men jag har i sä sent som tagit upp problemet, och tjänstemännen där meddelar att de inte kanfullfölja biståndet till randstaterna om vi skulle stänga till tvärt tillSydafrika. Vissa saker måste komma igenom, och det finns inga andra hamnar. Omvi skulle införa en blockad skulle vi behöva ha ett undantag som säger:"dock icke när det gäller bistånd till vissa länder". Sådana reglerkan man inte ha. Jag vill sålunda rekommendera att tänkamycket noga och medverka till att den svenska opinion som kräver ytterligareskärpta åtgärder får klart för sig vilka konsekvenser sådana kan få för defattiga länder som vi är så angelägna om att stödja. AnL 26 (vpk) replik; Jag hållernaturligtvis helt och hållet med om att vi måste ta hänsyn till detta. Men detintressanta är ju att först få veta vad de berörda själva tycker, innan vi gårut och säger att det får dessa konsekvenser. Til syvende og sidst är det ju demdet gäller, och de måste själva få avgöra om de anser det ena eller andraförfaringssättet vara riktigt. AnL 27HÄDAR (): har haft och fortsätter att ha enledande roll i kampen mot apartheid. Orsakerna till att vi har kunnat föra enkonsekvent politik i Sydafrikafrågan är att vi haft stöd av en bred svenskfolkmajoritet i ett oreserverat avståndstagande mot rasåtskillnad ochrasförtryck. Det som gör unikt är just förhållandet att dettaland som det enda i världen har lagt rasåtskillnad och rasdiskriminering tillgrund för sin författning och för hela sin lagstiftning. Vi är fullt medvetnaom att det förekommer förtryck av människor på många håll i världen och attrasdiskriminering inte alls är något som är förbehållet . Men i ingetannat land har just rasdiskriminering lagts till grund för författningen. Detär detta som för oss motiverar de särskilda åtgärder som vi anser att Sverigebör vidta mot apartheidsystemet. 1 strävanden att skapa opinionmot apartheid hardet också varit ett stort värde att vi i den här kammaren haft en bred enighet.Moderaterna har skilt ut sig. Det gör de också. Vi noterar detta, och vibeklagar det. Men vi noterar också - inte utan viss tillfredsställelse - attmoderaterna successivt kommer efter. har de i varje fall kommit så långt,herr talman, att de inte längre vill avskaffa den lag som de gick emot när denantogs av . anser att detta vore att nu ge fel signaler.Ja, det vore det i hög grad. Men jag tycker att de reservationer sommoderaterna röstar för är ett uttryck för samma vilja att ge fel signalertill världen. Den proposition som regeringen lagt fram ställer vi ifolkpartiet upp på. Vi tycker att det är riktigt att göra de begränsningar somregeringen har föreslagit när det gäller handeln med jordbruksprodukter. Vitycker också att kommunerna i sina inköp skall ha frihet att inte ta det lägstabudet, om det gäller varor som har sitt ursprung i . Detta är viberedda att stödja. Vi tycker kanske inte att förslagen är så långtgående,inte så oerhört revolutionerande. Men vi invänder inte mot dem. Vi tycker emellertid att utskottsbehandlingen avpropositionen har lett till väsentliga förbättringar. Dessa framkommer i detbetänkande som ligger på bord. Jag tänker då i första hand på attutskottet uttalar att det inte skall ges dispenser från investeringsförbudet iSydafrikalagen, i varje fall inte som undantagstillståndföreligger i någon del av . Utskottet säger också mycket klart, attdet inte skall medges några särskilda åtaganden enligt Sydafrikalagens 8 § sålänge undantagstillstånd råder i någon del av . Detta tycker vi ärcentrala förbättringar i det förslag som har lagts fram. Vi uppskattar också att utskottet så klart har tagithänsyn till våra förslag att försöka få till stånd åtgärder inom . I detsom är utskottets skrivning står att utskottet "skulle välkomna ettinitiativ av regeringen för att få till stånd en principiell diskussion inomGATT och FN om vilka möjligheter avtalet erbjuder medlemsländerna att vidtaåtgärder mot med stöd av de beslut eller rekommendationersäkerhetsrådet har fattat eller kommer att fatta". Skall kunna ge ett verksamt bidrag tillansträngningarna att komma till rätta med apartheidpolitiken i krävsdet väsentligt kraftfullare åtgärder än dem som vi vidtagit på detnationella planet. Att handeln måste komma in i bilden är uppenbart.Förutsättningen för att detta skall kunna ske utan beslut om bindandesanktioner från säkerhetsrådet är att det finns en överenskommelse inom GATTom hur man skall tolka de rekommendationer som säkerhetsrådet har gett när detgäller handel med . rekommendationer öppnar en dörr påglänt för restriktioner på handelssidan. Viktigare än någonting av detta är dock attutskottet - och också - ger uttryck för att det är önskvärt att"villkorade och samordnade och därigenom verkningsfulla internationellaaktioner kommer till stånd, så att det står klart för att detinternationella samfundet förväntar sig ett upphävande avapartheidpolitiken". Situationen har faktiskt förändrats sedan vi här ikammaren 1979 antog den första Sydafrikalagen med förbud mot nyinvesteringar iSydafrika. Det som har inträffat är att det , inte bara i utanockså runtom i världen, finns en växande och klar opinion som är beredd att gåmycket långt för att åstadkomma den förändring i som vi önskar. Det är därför inte längre i första hand en fråga om att vifrån svensk sida skall ta ytterligare några små steg för att markera vår oviljamot . Vad som är väsentligt och som begär är att man nufrån hela det svenska samhällets sida gör allt som står i dess makt för attåstadkomma just internationellt samordnade och villkorade sanktioner motSydafrika. Syftet skall inte längre främst vara att demonstrera mot ,utan att få bort apartheid och få bort det nu\ Jag har här nämnt de avgörande frågorna. Jag menar attregeringen på dessa områden bör skärpa sig, och det väsentligt. Marschera åtskilt, slåss tillsammans. Alltför länge har deav världens nationer som protesterat mot apartheidpolitik marscheratåtskil- Prot,1985/86:53 Förbud mot införsel av jordbruks va ror frän m.m. Prot,1985/86:53 Förbud mot införsel av jordbruksvaror från m. m. da ochsaknat förmåga att slåss tillsammans. Vi tycker att man nu skall sätta in allakrafter på att få till stånd en gemensam attack. Vad vi vill se är ettgemensamt fältslag mot apartheid. För att åstadkomma detta krävs samordning avvärldens industriländer. Det fordras samordnade insatser för att öka pressenoch skärpa hotet mot på ett sätt som, tillsammans med den kamp somförs inom , skall kunna få den sydafrikanska regimen att verkligenkänna att den måste överge apartheidsystemet, avskaffa apartheid. Dettaåstadkommer vi inte med förslagen i propositionen. Jag skulle därför vilja fråga , som sitterhär i salen: Delar regeringen i alla avseenden de åsikter som utskottet harframfört i sina skrivningar? Jag villdessutom ställa följande frågor till ; Avserregeringen att inte ge några dispenser som det råderundantagstillstånd i någon del av ? Avserregeringen att inte tillämpa 8 § i Sydafrikalagen så länge undantagstillståndråder i någon del av ? Är regeringenberedd att ta upp diskussioner i FN och på det sätt som utskottet härföreskriver? Är regeringenberedd att ta initiativ för att söka samla den internationella opinionen ikampen mot för att få till stånd det som utskottet anser vara det somkan ge effekt, nämligen samordnade och villkorade sanktioner mot ?Detta är den allra viktigaste frågan, och vi väntar nu på ett svar frånstatsrådet . Jag vill här gärna erinra om detuttalande som kyrkorna har gjort. I den s. k. Harare-deklarationen stårdet: "Vi bejakar att sanningens ögonblick nu är inne, både för Sydafrikaoch för världssamhället." "Vi vädjar till det internationellasamhället att tillgripa omedelbara och heltäckande sanktioner mot ." Jag tolkar detta uttalande så, att det inte ärsanktionerna som sådana som är eftersträvansvärda, utan att vad kyrkorna önskarär att få bort apartheid. Vi skall kräva av att bryta apartheidpolitiken.Och när vi hotar med sanktioner måste vi också vidta dem, om inte Sydafrikauppfyller de villkor som vi har satt upp. Det vi önskar är inte sanktioner,utan att vi får bort apartheid. Men för att åstadkomma detta krävs det bl, a,den samordning och den vilja till internationellt hophållna åtgärder somfolkpartiet krävt och som utskottet nu ställt sig bakom. Det vore intressantatt höra vad har att säga oss om detta här . AnL 28MARGARETHA AF () replik: inlägg tycker jag att det ärpå sin plats att något förklara de moderata ställningstagandena. Vi har faktiskt inte ändrat vår uppfattning om attmarknadsekonomi och företagsamhet är positiva krafter i den nödvändigaförändringsprocessen i det sydafrikanska samhället. Däri inkluderas också desvenska företag som är verksamma i , Jag kan nämna för kammaren att300 amerikanska företag har gått samman och krävt undantagstillståndetsupphävande. Jag tror att marknadsekonomin är en mycket dynamisk kraft föratt få en förändringtill stånd i det sydafrikanska samhället. Vad vi har sagt är, precis som refererade, attvi inte vill kräva någon förändring i den svenska lagstiftningen. Detskulle enligt vår mening vara att ge fel signaler mot bakgrund av det faktumatt undantagstillståndet fortgår. Det är utomordentligt viktigt att inställningi den här frågan klargörs. Vill att de svenska företagen omedelbartskall lämna ? 1 så fall tycker jag att skall tala om dethär i kammaren. Ett klargörande från vore mycket intressant såvälför de berörda företagen och deras anställda som för t. ex. det svenska Metall,som ju faktiskt stöder dessa företags verksamhet i . Det är också, herr talman, beklagligt och oroande attfolkpartiet så litet värdesätter det internationella regelsystemet. För att fåföra sin kamp mot apartheid är berett att äventyra bådeGATT-avtalet och det system enligt vilket FN skall besluta om sanktioner, därbl.a. är mycket verksamt för att få till stånd internationella sådana. önskade ett stort fältslag mot . Dettror jag inte att han menade. Förbud mot införsel av jordbruksvaror från m. m. AnL 29 () replik; frågade hurregeringen kommer att förfara på grundval av utskottets uttalande omdispenserna.. Men läste inte upp vad utskottet sagt i en parentes ibetänkandets skrivning på den här punkten, som väl därför också borde skrivasin i kammarens protokoll. Där står det; "------- utomi undantagsfall då t. ex. uppenbara sociala eller humanitära motivföreligger-- ". Det betyder att det inte är fråga om något totalstopp föralla investeringar i . Det kan ju t. ex. tänkas att en maskin blirobrukbar på grund av att en skruv går sönder, och om den maskinen inte får repareraskan det leda till att hundra arbetare blir arbetslösa med allvarliga socialaföljder. I ett sådant läge har regeringen enligt utskottsbetänkandet ratt attbevilja dispens. Det finns således anledning atterinra om att det inte handlar om något totalstopp, vilket man kunde tro närman lyssnade till inlägg, AnL 30HÄDAR () replik; Jag har ingen invändning emot att upp även resten av det som utskottet anför i det här sammanhanget - ärdet någon skruv lös någonstans, skall den naturligtvis kunna dras åt. Jag begärde replik framför allt med anledning avMargaretha inlägg. Till att börja med vill jag säga att inte harnågon som helst avsikt att bryta upp något regelsystem vare sig i FN eller iGATT. Vi anser tvärtom att man skall följa de internationella regler som finns.Men enligt vår mening förhindrar inte detta oss från att tillsammans med andraländer diskutera hur dessa regler skall utformas och tillämpas. När FN;ssäkerhetsråd, som har skett, har antagit rekommendationer som gäller äveninskränkningar i handeln med , ärdet rimligt att man iGATTdiskuterarvilket värde Prot,1985/86:53 Förbud mot införsel av jordbruksvaror från m. m. sådanarekommendationer har och hur man skall tillämpa dem. Vår inställning till frågan om svenska investeringar iSydafrika framgår med all önskvärd tydlighet av det utskottsbetänkande vi harframför oss. Denna vår inställning delar vi, såvitt jag förstår, med de andrapartierna, med undantag av moderata samlingspartiet, AnL 31 () replik: Det är faktiskt så att har begärtatt få till stånd en stadgeändring inom , Såvitt jag vet. , harinte FN fattat något beslut om handelssanktioner mot , På den punktenverkar det som om är felinformerad. Det är ju just inom FN sombeslut om sådana sanktioner skall fattas, och bl, a, tillsammans medövriga nordiska länder verkar med stor kraft för att detta skall ske. Det ärbristande respekt för det internationella regelsystemet att inte beakta detta.Jag tycker att , vars parti bryr sig så mycket om u-hjälpen, skallfundera litet grand också på vad GATT-systemet innebär för att bekämpafattigdomen i världen och få en välfärdstillväxt. Jag tycker icke att har svarat på min fråga, omdet verkligen är mening att svenska företag skall fortsätta attverka i , eller om det icke är er mening. Jag tror att det beskedet ärav stort värde för det svenska samhället. AnL 32HÄDAR () replik: Att man kräver förhandlingar i och vill ändra bestämmelser i innebär inte att man bryter mot ettregelsystem. Det innebär tvärtom att man vill ta upp just förhandlingar i syfteatt ändra ett sådant regelsystem. Det vi föreslår står, såvitt jag förstår,helt i överensstämmelse med internationell rätt och internationell praxis. Sedan frågade också om folkpartietsinställning till företagen. Den frågan har jag gett svar på redan. tog också i sitt inlägg upp frågan omhur vi ser på marknadsekonomin i . Som vi ser det är ett problem attmarknadsekonomin inte får tillämpas i . Apartheid är ju ett hindermot en fungerande marknadsekonomi. Det tycker jag starkt bör understrykas.Detta är också ytterligare ett skäl för dem som vill se marknadsekonomitillämpad i att kräva att apartheidsystemet avskaffas. Talmannen anmälde att afUgglas anhållit att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare replik. AnL 33 (): "Vi människor är skapade för gemenskap,samhörighet, vänskap. Apartheid säger att människor är gjorda för främlingsskapoch åtskillnad." Så beskrev biskop det oförenliga i densydafrikanska rasåtskillnadspolitiken och den kristna människosynen. ISydafrika hänger det mesta på hudfärgen och anletsdragen. De bestämmer var dufår bo och röra dig fritt, var du får gå i skolan, var du får bada eller var dufår ta en kopp kaffe. Hudfärgen bestämmer också om du har grundläggande mänskh- ga fri-och rättigheter som rösträtt, yttrandefrihet, arbete eller mat för dagen. Ett sådant samhällssystem finns bara i Sydafrika.Apartheid har utvecklats av de vita för attbevara ett vitt politiskt herravälde och skydda de vita från konkurrens frånandra rasgrupper. Den vita minoriteten består av 4,5 miljoner mot 23 miljonersvarta människor, 2,5 miljoner färgade av blandras och 1 miljon asiater.Gemenskap, samhörighet och vänskap förvägras dessa senare grupper. Det striderverkligen mot det som så ofta den vita minoriteten säger sigföreträda såsom varande kristna. är i sitt övervåld unikt. Därför är det ocksåberättigat att vidta unika åtgärder mot . arresteras mer än200 000 människor för brott mot passlagarna. Brottet är att de befinner sig påfel ställe i sitt eget land, någonting som för oss är obegripligt. 3,5 miljonermänniskor har tvångsförflyttats till hemländerna . Vartannat barn i"hemländerna" dör av undernäring . Apartheid är också hörnstenarna i ekonomiskasystem, såsom också beskrev det. Näringslivet, som i huvudsakär kontrollerat av vita och utländska intressen, drar fördel av apartheidsystemet.Stora vinster tas hem genom utsugning av den svarta befolkningen. Sydafrikasekonomi är beroende av denna billiga arbetskraft. Apartheidregimen har ocksågjort randstaterna och deras befolkning beroende av sitt apartheidsystem. De svarta kvinnorna är utsatta för samma diskrimineringsom männen i det sydafrikanska systemet. De afrikanska kvinnorna är förbjudnaatt bo i närheten av sina mäns arbetsplatser - i varje fall är det mycket oftaså. Kvinnorna tvingas därför att ensamma och under ytterst svåra förhållandenta ansvar för familjen. Men detta har inte hindrat de svarta och de färgadekvinnorna att aktivt ta del i kampen för lika rättigheter. har situationen i Sydafrikakraftigt försämrats. Regimens inställning till kraven på jämlikhet ochmedborgerliga rättigheter präglas av oförståelse och oförsonlighet.Undantagstillståndet, som infördes , har ytterligare ökatkonfrontationen i samhället. Massarresteringar, bannlysningar och kraftigtinskränkta arbetsmöjligheter för journalister tyder på att regimen inte ärberedd att bidra till en fredlig utveckling i landet. Den sydafrikanskaregeringens aggressiva uppträdande, militära inblandning i och attacker motgrannländerna fortsätter att utgöra ett hinder för fred och social utveckling ihela södra . Apartheidsystemet i väcker berättigad avsky överhela världen. Över hela världen görs också ansträngningar för att åstadkommapolitiska och ekonomiska påtryckningar mot den sydafrikanska regimen, i syfteatt få en ändring till stånd. Strävandena att i få till ståndett bindande beslut om sanktionsåtgärder, utöver det nu gällande vapenembargot,har visat sig resultatlösa. Men jag håller gärna med om att det gälleratt på detta område åstadkomma en verklig uppslutning kring de krav som Sverigeoch övriga nordiska länder har ställt när det gäller sanktionsåtgärder -förutom vad som redan har antagits. Ett flertal stater har som bekant vidtagitensidiga sanktionsåtgärder riktade mot . har bidragit genomett förbud mot nyinvesteringar. Förbud mot införsel av jordbruksvaror från m. m. Prot,1985/86:53 Förbud mot införsel av jordbruksvaror från m. m. statertillämpar ett oljeembargo. Ytterligare några länder, t. ex. , har införtförbud mot kapitalöverföringar till , Som man sagt i den här debatten finns det iSverige en mycket stark och bred opinion mot den sydafrikanska rasismen.