prot · G909107 · 1985-12-31 00:00:00 — Lägger man samman prisstödet fill jordbruket och det stödsom utgår via statsbudgeten, kommer man alltså upp till de fal som nämndes iTV-programmet, Om stödet till jordbruket 65 LENNÄRT BRUNANDER (c): Jag tackarjordbruksministern för svaret. Jag har ställt frågan mof bakgrund av vad som sades iTV-programmet . Jag tycker def är litet synd atf manslänger uf sådana påståenden som gjordes i programmet utan atf precisera vadman menar med dessa. Människor kan få uppfattningen att stödet till jordbruketär betydligt större än vad det är. Jag förmodar atf def också var avsikten medpåståendet. Det stöd som jordbruket får i form av olikastatliga insatser tycker jag är lifef annorlunda än def som jordbruksministernhär har räknat upp, Importstödef, som ju betalas av konsumenterna precis somjordbruksministern sade, är inget direkt statligt stöd. Det är ett skydd somstaten hjälper jordbruket med men som får betalas i form av högre matpriser,Detfa kan man infe sä där utan vidare omsätta i miljarder och säga att om mantar bort detta, får vi livsmedel fill världsmarknadspriser. Priserna kommer attbli högre. Man kan inte räkna in den typen av stöd i de direkta stafligainsatserna, I övrigt har jag i min fråga sagt atf jag inte räknarlivsmedelssubventionerna som direkt statligt stöd fill jordbruket, Def är ettstöd fill konsumenterna, som är posifivt för jordbruket. Det kan kanske räknastill några hundra miljoner men inte till 2,4 miljarder. Prisstödet fill norraSverige är ett regionalpolifiskt stöd, men låginkomsfsatsningen är eff stödtill jordbruket, Def övriga stödet fill jordbruket uppgår infe fill de summorsom nämndes i programmet. Jag skulle vilja ställa frågan filljordbruksministern om vi inte i fortsättningen kan fä en annan redovisning, säaft de människor som lyssnar kan få en uppfattning om vad man egenfligen menarmed sådant här. I programmet talades om samhällets stöd tiWjordbruket. Def som är fel här är egenfligen att ställerfrågan på ett helt annat sätt. Han säger: Var finns de somman talade om i Prot.1985/86:107 TV-programmet och som enligt skulle varastatens 3 april1986 stöd till de svenska jordbrukarna? Def är alltså sommed sitt sätt aft ställa frågan skapar Om stödettill jord- " * , , en felakfig föreställning om vadsom är innebörden i det som redovisades i 67 (): I TV-programmet talades det om de stafligainsatserna för det svenska jordbruket. Det är alltså inte jag som har ställtfrågan på det säftet, utan det gjorde man redan i programmet. I svaret nämner jordbruksministern också def stöd somjordbruket får genom rådgivning och genom djurens hälso- och sjukvård. Om hanville vara seriös skulle han ha talat om atf man har dragitner på detfa stöd. Man har infört avgifter för både djurens hälso- och sjukvårdoch rådgivningen, och på det sättet har man överfört kostnaderna på jordbruketi stället för aft stödja jordbruket. Jag tycker aft det är mycket angeläget får en redovisning av detfa, sä att människorna får en riktig uppfattningom vad def handlar om. Gränsskyddet är enligt min uppfattning inte ett direktstatligt stöd utan ett skydd som staten ger jordbruket för aff uppräffhälla ensjälvförsörjningsgrad som vi är angelägna om atf behålla i , Såvitt jag försfär av def sätt på vilketdetfa redovisades i TV-programmet var avsikten atf ge en bild av vad vi satsarpä näringen för aft kunna genomföra en jordbruks- och livsmedelspolitik ienlighet med de riktlinjer som har lagt fast. Det som sker nu är att förvillarbegreppen genom att försöka säga att här avsägs stödet fill jordbrukarna, somom det skulle vara nägot direkt personligt stöd fill de svenska jordbrukarna. Om vi skall hjälpas ät atf klara ut begreppen måste mannog vara angelägen om att då man ställer frågor i dessa sammanhang formulerasig så aff man infe medverkar fill att skapa förvirring. 69 (): Det är inte på nägot sätt min avsikt affmedverka till aft skapa förvirring. Jag har ställt frågan precis på det säffsom människor som tittade på det här TV-programmet har uppfattat saken. Gäng pägång har jag fått frågan av människor ute i samhället: Var finns de pengar somstaten satsar, som man har sagt i TV-programmet? Def var mof denna bakgrund jagställde frågan. Jag skulle vara tacksam om vi i fortsättningen kan hjälpasät aft ge en bättre och riktigare informafion om vilket stöd jordbruketegentligen fär från samhället. Därmed får jag väl nöja mig den här gängen. Överläggningen var härmed avslutad. 19 §Svar på fråga 1985/86:432 om ekonomisk garanti till Fiskare för inkomstbortfallpå grund.av ishinder Berfil Måbrink har frågat mig om jag ärberedd aft ta initiativ fill att garnfiskarna ges någon form av ekonomiskgaranti då ishinder omöjliggör fiske. rådde svåra isförhällanden främst iÖstersjön. Även denna vinter har isen lett till svårigheter för fisket.Isförhållandena varierar till är, och vi kan givetvis inte råda överdem. Däremot medverkar samhället fill att lindra verkningarna av dem. Sä t. ex.finns ett särskilt anslag för att täcka kostnaderna för isbrytning ät fisket.Vidare har regeringen medgett aft prisstöd skall kunna betalas ut förfisk som på grund av svära isförhällanden har måst landas i utlandet. Jag harockså erfarit att i särskilda fall medger anstånd medamortering av statliga fiskerilån för fiskare vars inkomster har minskat pägrund av svåra isförhällanden. Slufligen kan de drabbade fiskarena erhållaersättning från sin arbetslöshetskassa. Något ytterligare statligt stöd för fiskare utöver vad jagnu har redovisat är jag inte beredd aff förorda, Dä infe är i fillfälle atf fa emot svaretmedger jag att får ta emot def, 72 (vpk): Jag tackar jordbruksministern för svaret påBertil Måbrinks fråga. Vid första anblicken verkar def ganska positivt meduppräkningen av anslag och stöd till den här yrkesgruppen, som drabbas så hårtav naturförhållanden som man helf klart inte kan rå över. Men def är egenfligeninte defta som var ute efter med sin fråga. Det finns ett prisstöd för fisk som mäste landas iutlandet - men def gäller ju fisk som man har fått upp. Frågan gäller meraft det alltid under vissa vintrar kommer aff finnas svårigheter att över huvudfaget sätta garn i sjön, och då blir def eft avbräck på kanske fem . Man kan jämföra med jordbruket, som ocksä är en näring somfortfarande är beroende av vädrets makter, trots all teknik. Där har man f,ex,skördeskadeskydd, Def talades i debatten med ommiljarder som används i olika sammanhang. Om man då jämför med fiskarenassituation tycker jag att de är litet snålt behandlade. Vad man skulle vilja se är någon form av garantier underden här perioden. Det kunde gälla ersättning från arbetslöshetskassan på100-200 kr,, uppskjutning av amorteringar osv. Skulle man inte kunna tänka sig någon form av garanfi förvåra vintrar som gjorde det möjligt atf kanske en gäng vart femte eller tiondeår betala uf en viss ersättning från statsmedel fill dessa yrkesfiskare, när deinte kan få sina garn i sjön? Att de fär hjälp när de mäste landa fiskutomlands är väl bra, men Om ekonomisk garanti till fiskare för inkomstbortfall pågrund av ishinder 5 Riksdagensprotokoll 1985/86:107-108 Om rätten till ATP-poäng vid vård av minderårigt barn def ärsjälva näringsverksamheten som stoppas under dessa väderförhållanden. Jämförelsen med skördeskadeskyddet kanskeinte är helt lyckad. Om man får skyfall är det mycket svårt atf förhindra def.Om man har en isbeläggning kan man fillgripa åtgärder. Jag har redovisatatt man bl, a, kan ge stöd till isbrytning. Sammantaget med övriga ätgärder som jag har åberopat atfvi använder för atf klara fisket vid sädana här situationer förefaller migskyddet vara tillräckligt. Det skulle nog bli utomordentligt besvärligt att försökaupprätta bestämmelser där man med hänsyn tagen fill olika grader avisbeläggning fastställde i vilken män och när ersättning skulle utgå. 74 (vpk): Jag håller infe med om atf jämförelsen medskördeskadeskyddet infe är så lyckad, Eft skyfall är eft skyfall, och enisläggning är en isläggning. Jordbruksministern vef lika viil som jag hur defser ut exempelvis om man sätter in en isbrytare, och t, o, m, en landkrabba somjag vet hur det ser uf när en isbrytare har gått fram. Att försöka fråla däreller lägga ut ett garn i isbryfarrännan går helf enkelt infe. Det bliralltså ett avbrott i näringen på grund av isförhållandena. Självfallet finns.def svårigheter att bedöma frän år tillår och från fall fill fall om ersättning skall utgå. Men sädana svårigheter finnsocksä när det gäller skördeskadorna. Det är ständiga konflikter och olikabedömningar av om det varit tillräckligt med skyfall, översvämningar och surafält, så aft maskinerna inte kunnat gå ut och man skall betala utskördeskadeskydd. Jag tycker att def finns anledning för regeringen attverkligen se på fiskarenas situafion och i händelse av dessa svåraisförhällanden - som inte inträffar men ibland - hjälpa dem med bidragoch kompensafion. Överläggningen var härmed avslutad. 20§ Svar på fråga 1985/86:427 om rätten till ATP-poäng vid vård av minderårigtbarn har frågat mig vilka ätgärder jagämnar vidta för att de som har räft till ATP-år för värd av minderårigt barnocksä skall få del av denna rättighet. För aft föräldrar som vårdar egna barn i hemmet skallkunna tillgodoräkna sig viss ATP-rätt för denna insats krävs givetvis aft manockså känner till förmånen. Alltsedan denna räft infördes-är 1982-harriksförsäkringsverket pä sedvanligt sätt utarbetat och medverkat till aftsprida information i frågan. Informationsinsatserna har varit omfattande. Underår 1983 fick omkring 250 000 personer med barn i berörd ålder skriftligtmeddelande om rätfen atf tillgodoräknasig vårdar för ATP, Utöver denna direktinformation kan nämnas bl, a, annonser idagstidningarna och broschyrer som finns hos försäkringskassorna och påmödravårdscentralerna. Liksom tidigare kommer meddelanden om den aktuellaförmånen att läsas upp i riksradion även . Några särskildaåtgärder frän min sida anser jag inte påkallade, 76 (): Jag ber atf få tacka socialministern för svaret. Rätten atf räkna s. k, värdar för ATP-poäng infördes, somsocialministern sade, 1982, Då uppskattades aff 50 000 skulle utnyttja dennaförmån, 1982 var def och 1983 var det av de berättigade som gjordedef. Därefter finns def ingen statisfik. Jag funderar litet över hur informationen gär fill.Socialministern talade om att ett skriftligt meddelande hade sänts uf 1983, Vadskedde 1984 och 1985? Jag vill också fråga: När ges informationen fillföräldrarna? Är det medan de har föräldrapenning, eller är def äref efter, närde skall göra ansökan för atf räkna värdar? Det är ju viktigt aft föräldrarnafår informafionen när frågan är som mest aktuell. Jag kan tänka mig denordningen aft man skickar ut ansökan fill föräldrarna när sista utbetalningen förföräldrapenningen utgår eller året efter, så atf föräldrarna har ansökan direkti handen. Detta är en liten fräga, men den är mycket vikfig för deberörda människorna. De kan ju inte förrän i efterhand säga om de kommer atfbehöva vårdåren eller inte vid sin pensionering, Jag tror att informafionen i denna fråga harskett enligt samma mönster som statlig informafion över huvud faget sprids.Efter det aft jag har studerat de informafionsinsatser som har gjorts sedanstarten tycker jag atf det har varit en mycket väl utbredd information. Jag kan fala om hur mänga föräldrar som harbeviljats värdar även för , 1982 var det 15 250, 1983 var def 7200, och 1984 var def 4 500, Det finns ingen statistik över hur mänga som har ansökt omvärdar. Men flera kan ha fallit bort därför aft de har haft en inkomst som haröverskridit basbeloppet och på sä sätt tillgodogjort sig pensionspoäng, 78 (): När jag för en fid sedan talade med SverigesRadio kom man där inte ihåg när man hade skickat uf informafionen om rätt fillATP-poäng vid värd av minderårigt barn, annat än 1982 och , sexdagar efter def aft jag hade ställt min fråga. Jag undrar om infe socialministern borde fundera över ominfe en ansökan skall skickas ut direkt till de berörda människorna året efterdef atf föräldrapenningen upphör, precis på samma säff som def går till när mansöker bostadsbidrag. Året efter fär man faktiskt en ansökan, även om man detåret infe har rätt till bostadsbidrag. Den möjligheten borde ges också Om rätten till ATP-poäng vid vård av minderårigt barn Prot.1985/86:107 dessa människor. Jag tror nämligen atf de infe är informerade.Det är Om läkemedelsraban för saliversättningsmedel sannoliktockså de människor som har svårast aft klara samhällets olika labyrinter somhär kommer i kläm. Skulle vi inte tillsammans kunna göra någonting för aft deskall fä del av rättigheten aff tillgodoräkna sig vårdar för ATP? Överläggningen var härmed avslutad. 21 § Svar på fråga 1985/86:437 om läkemedelsrabatt försaliversättningsmedel har frågat mig om jag avseratt pröva möjligheten att klassa saliversättningsmedel som läkemedel, så attdessa berättigar till läkemedelsrabatt. Enligt läkemedelsförordningen (1962:701) ankommer det påsocialstyrelsen att svara för läkemedelskontrollen och därmed också pröva omeff medel skall få registreras och säljas som läkemedel i , Eftsaliversäftningsmedel är registrerat som läkemedel. Kostnadsbefrielse och prisnedsättning beträffandeläkemedel regleras i lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader m,m. En förutsättning för atf eft läkemedel skall rabafteras är atf defförskrivs på grund av sjukdom. Förebyggande behandling omfattas i princip infeav lagen. Saliversäftningsmedel, även sådantsom är registrerat som läkemedel, omfattas infe av läkemedelsrabatteringen vidanvändning i förebyggande syfte. Jag är medveten om atf risken för karies ochtandköffsinflammafioner ökar vid munforrhet, men jag är i det rådandesamhällsekonomiska läget inte beredd att föreslå några utvidgningar avläkemedelsförmånerna. 80RUNE (): Jag tackar socialministern för svaret. Det här kan tyckas vara en liten fråga. Jag vef faktisktinte hur mänga som är berörda och har behov av saliversäftningsmedel. Men jagvet atf personer som har behov av defta medel drabbas väldigt hårt. Det handlarnämligen om betydande kostnader - det är inte fråga om hundralappar ,utan om tusenlappar. Socialministern talar om förebyggande behandling och sägeraff sädan i princip infe omfattas av lagen. Men i det fall som jag tänker på ärdet inte fråga om förebyggande behandling, utan det har föregåtts av sjukdom,en svär operation, efter vilken saliversäftningsmedel är ett dagligt behov föraff personen över huvud taget skall kunna fungera. Jag menar atf det då infe ärfråga om förebyggande behandling i vanlig mening. Socialministern säger aff hon i rådande ekonomiska lägeinfe är beredd aff föreslå några utvidgningar av läkemedelsförmånerna. Jag tror att det här kanske föreligger eft litetmissförstånd, eftersom socialministern talar om användning avsaliversäftningsmedel som endast förebyggande behandling. Jag vädjar därförfill socialministern atf ytterligare funderaöver detta och medverka till aft just dessa människor - gruppen är säkerligenliten - kan fä den ekonomiska hjälp de behöver. Överläggningen var härmed avslutad. Om rätten till prisnedsättning på läkemedel 22§ Svar på fråga 1985/86:439 om rätten till prisnedsättning på läkemedel har frågat mig om den i åretsbudgetproposifion aviserade begränsningen av rätten fill prisnedsättning påvissa läkemedel kommer atf föregås av en expertufredning och om förändringenavses gälla även läkemedel till patienter med kroniska eller återkommande mag-och tarmsjukdomar. Som ett led i strävandena aft begränsaläkemedelskostnaderna har i budgetpropositionen (1985/86:100 bil. 7, s. 48)anmälts aft vissa vitaminer, medel mot gasbildning och saltsyredämpande medelsamt vissa kombinationspreparat för atf dämpa hosta kommer att undantas frånprisnedsättning enligt lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader m.m. Ärendet är under beredning i regeringskansliet.Självfallet sker samråd med i ärendet. Jag utgår från attsocialstyrelsen i sin tur inhämtar erforderliga synpunkter från medicinskexperfis. 82 (): Jag tackar försvaret. Jag kan i och för sig instämma i vad som sägs ibudgetpropositionen om behovet av atf begränsa både användningen ochförskrivningen av läkemedel. Men om man skall vidta sådana åtgärder krävsnaturligtvis atf de är väl förberedda och väl analyserade, så atf de intedrabbar sjuka människor för hårt, framför allt inte långtidssjuka. De här tankegångarna har föranlett en hel del negafivareakfioner från både läkare och läkemedelsfabrikanter men också frånpatientorganisationer av olika slag. Bl, a. har de reagerat rätt häftigt. Enligt vad jag har erfarit kommer densamlade handikapprörelsen att framföra kritik mot detta förslag om begränsningav rätten till rabatterade läkemedel. Jag har i min fråga tagit upp en särskild patientgrupp,nämligen personer med kroniska mag- och tarmsjukdomar, eftersomsaltsyredämpande medel är av väldigt stor betydelse för dessa människor. Den lilla tablett som jag här håller i min hand är enNovalucol, som är ett av de mest använda läkemedlen i när def gällermänniskor med långvariga magbesvär. Enligt den tolkning av förslaget som hargjorts skulle detfa läkemedel bortfalla som rabatterat läkemedel. Def skullealltså kunna drabba människor med långvariga magbesvär. När det gäller medicinmof gasbildning kan eft bortfall av rabatten drabba människor med långvarigatarmsjukdomar. Det uppges också aft förslaget kan komma att drabba andramänniskor med kroniska sjukdomar, f.ex. astmatiker och reumatiker. 1985/86:107 Jag skulle nu vilja att socialministern sade atf man skall låta läkarexperfis och helst också patientorganisationerna fä vara med i en utredningsgrupp, w , , , ~, '. när man ser på hur detta skall genomföras. Det är viktigt atf den expertisen Meddelande om inter- v o & r Om de industriella satsningarna i fär varamed i detta arbete, Det är inte säkert atf jag säger vad BjörnMolin vill atf jag skall säga. har regeringens uppdrag sedan den 27 juniförra året att göra en översyn av vissa farmaceufiska specialiteter.Socialstyrelsen skall redovisa sitt förslag till regeringen senast den 10april. Jag utgår ifrån aft det är ett väl förberett och väl underbyggt förslag,granskat av medicinsk expertis, som kommer att överlämnas från socialstyrelsentill regeringen. 84 (): Jag kanske kan få uttrycka förhoppningen af tman, om det är sä att läkarexpertis och pafientorganisafioner inte tillfrågasav i dess beredningsarbete, från inhämtarvad t, ex, patientorganisationerna anser på def här området. Jag har förståelseför nödvändigheten att begränsa läkemedelskostnaderna, men jag tror atf def ärviktigt att man här infe hastar fram med beslutet - det krävs en ordentliganalys. Framför allt är det vikfigt att man inte försämrar de ekonomiskavillkoren för de kroniskt sjuka. Jag tror infe eff ögonblick atfsocialministern har för avsikt aft göra det, och det är därför jag säger; Låtoss titta pä detfa relafivt grundligt! Man behöver kanske inte fatta eft beslutredan om några veckor. Se framför allt till att de kroniskt sjuka infe färytterligare kostnader för sina läkemedel! Överläggningen var härmed avslutad. 23 § Meddelande om svar på interpellation 1985/86:148 Jag ber att få meddela aft den interpellation somKarl-Erik har ställt till socialministern om förstatligande avläkemedelsindustrin och som har överlämnats till mig för besvarande på grundav arbetsbelastning inte kan besvaras inom föreskriven fid. Svaret kommer afflämnas . 24 §Svar på fråga 1985/86:418 om de industriella satsningarna i har frågat mig på vilket säff regeringenavser att motverka den negafiva utveckling som satsningarna i Uddevallaregionenriskerar att leda till i kommuner såsom , , och . När en region i ett slag mister en arbetsplats i denstorleksordning det här är fråga om, är de flesta överens om aff stora mentidsbegränsade insatser mäste göras för atf klara omställningen. När det gäller insatserna i vill jagunderstryka aff insatserna är tidsbegränsade. Den temporära inplaceringen istödområde av , och upphör , . Vidare har avsikten varit atf i första hand utveckla regionensbefintliga näringsliv och inte atf skapa problem i andra kommuner. Om de industriella satsningarna i 87 (): Jag tackar försvaret. Avsikten har inte varit aff skapa problem i andrakommuner, säger indusfriministern. Den broschyr som jag här har i min hand,"", har sänts ut fill eff antal företag. Det far freminuter att läsa den, och det klarar jag infe pä den tillmätta faletiden. Menlät mig peka på de ekonomiska fördelar som man redogör för i broschyren. Mankan fä av investeringskostnaderna , Statliga län och bidrag kanfillsammans fa hand om av kapitalbehovet. Vad säger då kommunalmännen, när företagare kommer in ochfrågar dem: Vad kan ni i er kommun bjuda mof def här? De reagerar, och iSkaraborgs län har kommunalråden i de nämnda kommunerna sagt att priset för deskaraborgska kommunerna kan bli högt. Medan den socialdemokratiska regeringentar struptag på jordbruksnäringen, som utgör grunden för den övervägande delenav våra kommuners indusfrisysselsätfning, stöder staten "företagsraggning" i våra kommuner, Samma förhällande gällerBergslagskommunerna, Kommunstyrelsen i kommun säger aff man vill"initiera en diskussion av frågan om hur vi skall bemöta tendenser fill'raggning' av våra befintliga företag frän andra håll". Vi i har gjort uppvaktningar för bl, a, dennorra länsdelen för att fä stöd, Def gäller dä kommuner som har en besvärandearbetsmarknadssituation. Man har gjort framställningar om att få användainvesteringsfonder för detta ändamål, men man har fått avslag frän regeringen.Till detta kommer vad jag har redogjort för. Min fråga kvarstår; Vilket stödtill skaraborgska kommuner kan vi förvänta oss i den här situafionen? Insatserna i är, som jag har framhållit i mittsvar, tidsbegränsade och till sfor del inriktade på aff utveckla befintligtnäringsliv. Det är därför min bedömning atf eventuella effekter för de i frågannämnda kommunerna bör bli små och atf de bör vara av övergående natur. Enligtvad jag erfarit har i bekräftat atf det inte finnsett enda exempel på atf företag flyttat sin verksamhet fill ,Mof den bakgrunden anser jag Bengf Kindboms farhågor vara överdrivna. Eller ärdef möjligen så, aft känner till något exempel som regeringen ochlänsstyrelsen inte känner till? Prot.1985/86:107 Anf. 89 (): 3 april1986 Herr talman! Det är ju nu i veckansom man har reagerat. ~' , '. ~ har vänt sigfill representanter för kommunerna och frågat: Vad kan vi i vär , ,, , , , kommun fa för erbjudande sommotsvarar def man redan gått uf med? Mig , och ,. , . . . . , , ., , ., , , veferhgthar infe något företag flyttat sm verksamhet. som manfick för fre veckor sedan har skapat oro i våra kommuner. industriministernssvar - bl. a. det som sägs om tidsbegränsningen- så, att det i principär en felaktig väg och en felaktig metod som har valt idefta sammanhang. Jag noterar atf inte kan nämnaeft enda exempel som stöd för sin fråga. Som jag sade i svaret kräver ennedläggning av en så stor arbetsplats som Uddevallavarvet speciella insatserför aft omställningsproblemen skall kunna bemästras. Inblandade parter iUddevallaregionen har visat ett stort engagemang när def gäller att lösaproblemen, och det uppskattar jag verkligen. Här i kammaren efterlyser vi juständigt lokala och regionala initiafiv och engagemang. Jag frågar därför: Vadhar Bengf Kindbom emot det engagemang som människorna ute i bygderna ochregionerna, visar? Det är möjligt att vissa formuleringar i nämnda broschyrär mindre väl valda. Jag är dock övertygad om aft alla inblandade parter kommeratf agera så, atf problem infe skapas på några andra orter, 91 (); Min fråga gällde ju vilket stöd vi i kanräkna med, I många kommuner i värt län får vi erfara aff arbeten försvinner.Men def sker successivt och infe alls så dramatiskt som är fallet i ,Men effekten är ändå precis densamma för de aktuella kommunerna.