prot · G909127 · 1985-12-31 00:00:00 — Flera framståendeopinionsinstitut utför regelbundet opinionsundersökningar. De belastar intestatsbudgeten. Det gör däremot SCB :s undersökningar, och det tycker vi är ettskäl så gott som något för att slopa dessa. 194 (): Marknadsekonomin ger framför alltkonsumenterna en stark ställning. De produkter eller tjänster som konsumenternainte vill satsa sina resurser på har inte heller någon uthållig framtid påmarknaden. Det finns mängder av exempel på att produkter eller tjänsterförsvunnit från marknaden då de vägts av konsumenterna och befunnits förlätta. Men marknadsekonomin förutsätter att det finns konkurrensmellan fristående företag. Konkurrensbegränsningar och monopol måste motarbetasoch en friare etablering .släppas fram. Det är på en fri marknad som nyaprodukter eller tjänster kan lyckas eller misslyckas - det är där idéer frittkan prövas och experiment utföras av alla dem som har idéer. I en liberal ekonomi är det också viktigt att det sida vidsida finns många olika former av företag och ägande - privata,konsumentkooperativa, producentkooperativa, institutionsdrivna, stiftelseägda,statliga, kommunala och löntagarägda. Erfarenheterna visar att det finns speciella problem medstadigt ägande och statlig drift. Statens roll som företagsägare blandas gärna med statens övriga roller i samhället. Denna sammanblandning är till nackdel för bäde de statliga företagen och de övriga aktörerna i marknaden. I princip måste statliga företag liksom andra utvecklas och växa på basis av den egna lönsamheten och vinstutvecklingen och inte med hjälp av statliga tillskott av 147 Prot.1985/86:127 anser att staten bör göra klart för statliga företagatt ytterligare tillskott av statligt ägarkapitalinte kan komma i fråga utan att även de måste skaffakapital på egna meriter i konkurrens med andra företag. anser också att ett antal statliga företag kanoch bör säljas. Vi ser ingen anledning till att staten skall drivarestauranger, t. ex. SARA-bolagen. Ej heller finns någon anledning att statenskall driva bokförlag, t, ex, Liber, Liber är ett bra exempel på att staUigtägande kan snedvrida konkurrens och tvinga skattebetalarna till ägartillskott. I finns en rad privata bokförlag. De är av allastorlekar - vissa ger ut en bok , andra hundratals -, och de arbetar påmarknadens villkor. Ger förlagen ut böcker som människor har behov av att köpaeller låna, kan de överleva och fortsätta att investera i utgivning av nyaböcker. Men de måste själva finansiera sina behov av administrativ utveckling it. ex, datorsystem eller produktionssystem och med egna pengar sköta nödvändigaomstruktureringar, är ett litet land med ett eget språk, och detta göratt upplagorna i genomsnitt är jämförelsevis små. För att få ekonomin att gåihop mäste verksamheten vara kostnadseffektiv och rationell. Men som jag sade bedriver staten förlagsrörelser genomsitt förlag , som lyder under samma ekonomiska lagar som de privataförlagen. Skillnaden är att Liber har möjlighet att ytterst via statskassan fäsina förluster täckta eller sitt aktiekapital ökat de år verksamheten intebedrivits lika kostnadseffektivt och rationellt som konkurrenternas. Av Libers resultat 1985 - en förlust på 42 milj, kr, -hänför sig 9 miljoner till affärsverksamheten och 33 miljoner tillstruktureringskostnader, har lämnat ägartillskott om 15miljoner och utlovat ytterligare koncernbidrag eller annat tillskott så att detegna kapitalet inte minskar. På liknande sätt är förluster under tidigare årtäcka. Detta menar vi är ett tydligt exempel på ett dyrbartstatligt ägande som sätter marknadsekonomin ur funktion, för att inte tala omatt pengarna säkert behövts till omstrukturering av krisområden - och dit hörinte bokförlagen . Med det sagda vill understryka vikten av atten utförsäljning av statliga bolag börjar planeras. Ett annat statligt monopol som blir alltmerbesvärande är . lägger nu ner kablar i högt tempo. "1samverkan med får Du allt fler TV-program!" heter det iannonserna. Men hur mycket kabel-TV vill svenska medborgare ha? Och vem skallbygga kabelsystem? bygger dessutom nästan uteslutandefastighetssystem. Det innebär att alla hyresgäster i fastigheten måste anslutasig, oavsett om de vill eller inte. Det är inte att ta vederbörlig hänsyn tillefterfrågans art och omfattning. bygger dessutom ut bredbandssystem fördatakommunikation av höghastighetstyp, trots att efterfrågan är nära nogobefintlig. Ändå investeras här miljardbelopp. Pådatasidan är det inte bara det resterande telemonopolet och monopolet påabonnentväxlar och modem som måste uppmärksammas, I högre grad är 148 det praktiskt-ekonomiska monopoletutmanande. riksdagensbeslut tillhandahålla säkra telekommunikationer och god kvalitet till lågtpris, med sociala och regionalpolitiska hänsyn. Det tolkar man i verklighetensynnerligen brett. Utöver detta har tillskansat sig ett"sektorsansvar" för telekommunikationsforskningen. Andraforskningsråd blir därmed i ökande grad tvungna att samverka med televerket.Endast detta verk tycks ha råd till expansion inom forskningen. Summan av dessa ting är att förstärkta monopoloch ökade ekonomiska självständighet får alltmer negativa effekter förutvecklingen pä data- och teleområdet, och det understryker att monopol ochspecialregleringar bör avskaffas inom bl. a, teleområdet. Jag yrkar bifall till reservation nr 1, och LarsLeijonborg kommer senare att ytterligare utveckla vår syn på övriga frågor ireservationen. Ramlagstiftning blir alltmer vanlig i ,Statsmakterna anger mål och riktlinjer för verksamheten, de centrala förvaltningsmyndigheternaanger normer, och kommuners, myndigheters och domstolars praxis ger däreftersuccessivt ramlagen innehåll. Det finns ca 40 statliga myndigheter med rätt attkonkretisera lagar genom att utfärda egna föreskrifter. Dessutom harytterligare 160 statliga myndigheter rätt att kräva uppgifter för stafistiskaändamål. Allt detta medför direkta kostnader för myndigheter,företagare och konsumenter. ansåg i en PM 1979 attmyndigheternas kostnader för att administrera regleringar vanligen är små iförhållande till de kostnader som näringslivet belastas med. Någontotalberäkning har inte gjort, men studier från andra hällbelyser verkningarna. Företagens uppgiftsdelegation uppskattart, ex, företagensdirekta kostnader fill . Det ger en antydan om vilka kostnader som regleringsivernmedför. Dessutom har regelmassan en tendens att svälla. Det har civilministerBo Holmberg noterat, I en artikel i sade han: "Myndigheterna utnyttjar normgivningskompetensen förmycket. Riksdagsledamöterna känner inte igen sina beslut efter det attSkolöverstyrelsen eller kommit med sina förordningar." Enligt gällande begränsningskungörelse skall myndigheternaunderställa regeringens prövning nya eller ändrade föreskrifter, anvisningareller råd som bedöms medföra en väsentlig kostnadsökning. Vid kostnadsberäkningenskall myndigheterna ta hänsyn till alla kostnader som kan uppstå, oavsett om dedrabbar stat, kommun eller näringsliv och även belysa de indirekta effekter somkan uppstå. Vidare skall kontakt tas med företrädare för bl, a, näringslivet,som slutligt får bära de ökade kostnaderna. Tyvärr har kungörelsen inte gettönskat resultat, I syfte att gå igenom "regleringar och uppgiftskravsom i onödan fördyrar produkter och processer och som indirekt höjernäringslivets kostnader" tillsattes i industridepartementet en s, k.normgrupp. anser att detta är att börja i fel ände. För det förstabör man i enlighet med vad som anförs i motion Fi708 av se tillatt begränsningsförordningen får effekt, så att regleringskomplexets tillväxtbromsas. Den nuvarande begränsningskungörelsens status bör höjas genom att denblir lag och Prot.1985/86:127 samrådsförfarandet och samrådsskyldigheten preciseras bättre. Fördet andra bör man redan nu avregleraexempelvis bostadssektorn och transport- Förutom att det krävs att vi iakttaråterhållsamhet med att införa nya lagar, regleringar, normer och bestämmelsersom berör näringslivet måste vi också förenkla dem som redan finns, I motionFi722 av m,fl, anförs att delegationen för företagensuppgiftslämnande, DEFU, under den icke-socialistiska regeringsperioden arbetademed att rensa upp i blankettfloran och därmed förenkla för företagen.Delegationen var effektiv och mycket uppskattad. En ny DEFU i någon form skullekunna skapa möjlighet att minska krångel och onödig byråkrati för företagen.Den s, k, normgrupp som industridepartementet tillsatte och som har till syfteatt gå igenom dessa bestämmelser har inte de befogenheter som man skulle önska,I praktiken begränsas normgruppens handlingsförmåga genom att den endasttillåts ägna sig åt teknisk-juridisk granskning av existerande lagstiftning.För att hejda regleringskomplexets fortsatta expansion måste normgruppen meraförutsättningslöst tillåtas granska såväl existerande som föreslagna regler. Vidare bör en ny DEFU - eller gärna normgruppen -permanentas,.så att vi får ett organ till vilket företagare kan vända sig med frågor om avregleringar och förenklingar. Den ena av en sådan grupps huvuduppgifter borde då vara att följa hur myndigheterna utnyttjar sina normgivnings- och regleringsmöjligheter. Dess andra huvuduppgift borde vara att på eget initiativ undersöka om det inom olika områden verkligen finns behov av statlig styrning eller ej. ' Med vad jag nu sagt vill jag yrka bifall till reservationnr 3 angående översyn av begränsningskungörelsens status och reservation nr 5beträffande företagens uppgiftslämnande. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar äruppsagd från sina nuvarande lokaler med senaste avflyttningsdatum specificerattill , Regeringen har i proposition föreslagit attmyndigheten i fråga, som för övrigt byter namn och då kommeratt kallas överstyrelsen för civil beredskap, skall flytta in i nybyggdalokaler i ett kvarter på . Härför har i propositionen äskats 13milj. har i detta ärende väckt två motioner,nämligen dels Fi219, i vilken vi yrkar att anslaget till byggnadsarbeten förstatlig förvaltning skall minska, dels också FÖ417, i vilken vi föreslår attÖEF i stället för att tilldelas dyrbara nya lokaler på skalltilldelas lokaler som redan finns. Därigenom skulle statsmakterna befrias frånen avsevärd kapitalutgift, som ÖEF skulle fä finnas kvar inomStockholms centrala delar. Riktigheten av detta påpekande framgår med tydlighet avden behandling vår motion har fått i försvarsutskottet - i det betänkande somriksdagen behandlade . "Utskottetutgår ifrån ätt lämpliga lokaler för den nya myndigheten kan anskaffasi god tid . Det är enligt utskottets mening viktigtatt detta sker utan onödig tidsutdräkt, inte minst för att underlätta rekryteringenav personal till ÖCB. Det förslag till lokalisering som förs fram 150 i motion FÖ417 (fp) bör prövastillsammans med andra alternativ för en väl Vad utskottet nu har anfört om Prot.1985/86:127 lokaler för ÖCB bör som sin mening ge regeringen tillkänna," Slutligen: Med de här anförda argumenten för besparingarpå statliga investeringar yrkar jag bifall till reservation 7, 195 i (c): med säkerhetspolitisk debatt kandet vara lämpligt att koppla av på kvällskröken med litet finanspolitik. Det råder en relativ samstämmighet i uppfattningen att denoffentliga Sektorn - liksom den privata - behöver effektiviseras ytterligareoch att det erfordras större flexibilitet när det gäller sättet att bedrivaverksamheten. Det är också nyttigt att den offentliga verksamhetenseffekfivitet och Serviceanda får mäta sig och jämföras med andraföretagsformers verksamhet i vad gäller såväl kvalitet som kostnader. Från sida delar vi fill stora delar motionärernassyn på vikten av en förnyelse av den offentliga sektorn, men har ännu intefunnit anledning att särskilt markera detta genom en reservation. Skälet tilldet är att det såväl inom statsförvaltningen, de affärsdrivande verken som inomlandstings- och primärkommunerna förs en mycket ingående diskussion om en utvecklingmot större flexibilitet inom den offentliga sektorn. Det kan dock, tycker jag, finnas anledning att återkommatill den frågan. a. borde man studera effekterna av den ökade bolagiseringsom kommunerna har ägnat sig åt och som till mycket stordel har inneburit en sämre insyn för medborgarna i kommunerna. har avgivit en reservation med anledning aven centermotion rörande åtgärder inom datapolitiken. Vi anser att det ärviktigt att utveckhngen och användningen av datatekniken kan påverkas av mångaparter i samhället, såväl grupper som enskilda. Ingen bör således ställasutanför en bred utbildning som ger möjlighet till påverkan av samhälletsdataanvändning. Den kooperativa verksamheten, som också behandlas i sammanhanget-såväl den producentkooperativa som den konsumentkooperativa -, är en betydandefaktor i det svenska samhället. I likhet med all annan verksamhet behöver denkooperativa verksamheten och dess förutsättningar ständigt följas upp ochutvecklas. Den kooperativa företagsformen ger i sig betydande möjligheter attfrigöra och nyttiggöra människors engagemang och erfarenheter, men den omgesockså av restriktioner i form av både lagstiftning och administrativaregler. Vi framhåller värdet av en intensifierad kooperativ forskning. Vi harockså i vår reservation 4 betonat att uppgiftsinsamlandet bör stödjas. Vi tycker dock att det är viktigt att markera att man inteskall kräva in mer uppgifter än man behöver. Det har också framhållits ireservation 5 att onödigt uppgiftslämnande bör undvikas. Jag ber att med dettafå yrka bifall till reservationerna 2, 4 och 5, Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas vidmorgondagens sammanträde. 1985/86:127 30 §Anf. 196 TREDJE VICE TALMANNEN: Påmorgondagens föredragningslista upptas kulturutskottets betänkande 18 och skatteutskottetsbetänkande 35 i nu angiven ordning främst bland två gånger bordlagda ärenden. 31§ Kammaren åtskildes .