prot · G909126 · 1985-12-31 00:00:00 — Patienten övervakas vad det gäller puls och blodtryck. EKG tasockså under transporten. Patienten får också syrgas, och man släpper armstasenen gång för att låta cirkulationen komma i gäng i armstumpen. Transporten skerhelt komplikationsfritt, och på taket till möter man uppmed narkosläkare och handkirurg. Tack vare att beredskap för helikoptertransport fanns justdenna kväll kunde denna patient utan några som helst dröjsmål transporterastill i för handkirurgisk re-inplantation. Mansydde med andra ord fast handen, och handen börjar nu på att fungera igen. Men hade inte den här snabba helikopterinsatsen kunnatgöras, så hade med all sannolikhet den här unge mannen varit utan sin ena handi dag. Jag skulle kunna plocka fram många flerexempel, men jag nöjer mig med detta. Detta exempel visar ändå med alltydlighet hur ofantligt viktigt det är att man har en tillfredsställandehelikopterberedskap dygnet runt i hela landet, men också att man harhelikoptrar av en typ som kan klara sådana sjuktransporter. Med detta,herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets hemställan. 121 () replik: Eftersom ställde en fråga tillutskottet och dessutom i den gjorde en tolkning av vad vi menar vill jag tatill orda och, om inte ifrågasätta tolkning, så i varje fall göraen del klariägg-anden. Låt mig då i likhet med konstatera attutskottet är mycket angeläget om att den resurs som utgörs av de helikoptrarsom finns för att klara sjuktransporter m. m. används när den finnstillgänglig. Men vi anser i utskottet också att när försvaret inte har någotdirekt behov av sina helikoptrar kan det inte i första hand vara försvaretsuppgift att hålla denna resurs tillgänglig. Man måste alltså här utgå ifrån vadsom är försvarets behov. Kan den resursen dä användas även för civilatransporter skall den göra det. I de förhandlingar som pågår mellan sjukvårdshuvudmännenoch regering- Prot. 1985/86:126 en är det, menar vi, viktigt att det blir klariagt både var kostnadsansvaretför den här verksamheten skall ligga och hur man skall kunna få till stånd ett I heltäckandesystem, framför allt på de platser där det är långt till sjukhus osv. Utskottetär alltså villigt att med de resurser som försvaret har se till att vi får ettbra system på det här området, men vi vill också betona att de andramyndigheterna måste ta sitt ansvar både ekonomiskt och på annat sätt. Det är förstdå vi kan fä till stånd ett heltäckande system med räddningshelikoptrar. 122 () replik: Jag håller helt med om att detär viktigt att alla berörda parter tar sitt ansvar i det här avseendet. Men somförhållandena är , är det bara i som bidrar ekonomisktför dygnet-runt-beredskapen med helikopter. I , och bär försvaret helt kostnaderna. Om det är rätt eller inte vill jag inte uttalamig om, men så är faktiskt fallet. Klart är också att vi i värt land rent allmänt har endålig helikopterberedskap för räddningstjänst och sjuktransporter. Vi harmycket att lära bl. a, av , och , Alla dessa treländer har mycket tillfredsställande beredskap i det här avseendet, enberedskap som fungerar dygnet runt årets . Vi som bor i och har helikopterberedskap bara påkontorstid är naturligtvis mycket otillfredsställda med detta. Det är ju iNorrland vi har den värsta glesbygden. Skall man tala om jämlikhet isjukvården, skall det naturligtvis gälla även i det här avseendet. Därför, herrtalman, är jag mycket tillfredsställd med att försvarsutskottet tar så passallvarligt på denna fråga. Jag kan faktiskt inte tolka uttalandet av utskottetsvice ordförande pä annat sätt än att han är fullt överens med mig om att detmåste bli en bättre tingens ordning på detta område, 123 () replik: Det är riktigt att det mäste bli en bättretingens ordning härvidlag, för det är inte bra som det är. Vi bör vara på det klara med att - och jag tror attÖstrand vet om detta -problemet är , där man har verksamhet påflottiljen om inte på kontorstid så i alla fall endast under skoltid. Dettaberor på att man vid flottiljen har utbildning av bl. a. Viggenpiloter.Skillnaden när det gäller övriga förband är inte att dessa ligger utanförNorrland utan.just att de har dygnet-runt-verksamhet. Jag tror därför att Östrand håller med mig om att det ärorimligt att begära att försvaret, när man inom detta inte har ett direkt behovav räddningshelikopter , skall ansvara för sådan verksamhet inom detsjukvårdsområde som Östrand tillhör. Det är viktigt att man i sådana sammanhang kommer överensmellan sjukvårdshuvudmännen och regeringen, så att man på något sätt kan dela den merkostnad som uppstår, om man vill ha den här resursen till förfogande även under icke skoltid, 89 Prot.1985/86:126 Anf. 124 () replik: Jag håller fullständigt med om attvi bör ta ett gemensamt ansvar härvidlag, för det är i allra högsta gradotillfredsställande att vi nu i halva vårt avlånga land inte har dennaberedskap dygnet runt. Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas , 22 § Anmäldes och bordlades 1985/86:172Dubbelbeskattningsavtal mellan och 23§ Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1985/86:191 av () till justitieministernom sekretesskyddet för känsliga personuppgifter: Det finns en tendens tillminskat förtroende hos allmänheten för säkerheten hos offentliga register. Inombl, a, sjukvården kan detta fä allvarliga effekter. Vägar patienter inte talaöppet med sin läkare minskar inte bara vårdens kvalitet utan också kvalitetenpå de uppgifter som samlas in i syfte att ge en god grund för forskning.Minskar allmänhetens förtroende för det offentligas förmåga och vilja attskydda känsliga personuppgifter drabbas också samhällsklimatet. Den enskildesintegritet förutsätter att han kan kontrollera vem som skall fä tillgång tillpersonuppgifter om honom eller att han vet var uppgifter om honom finns och vemsom har tillgäng till dem. Allmänhetens minskade förtroende för det offentliga harbl, a. redovisats i SCB-undersökningar. Den senaste tidens avslöjanden om huruppgifter lämnats ut från sekretessbelagda register har förstärkt tendensen.Det faktum att de enskilda inte har varit medvetna om uppgiftsutlämnandet är isig allvarligt, liksom det faktum att uppgiftsutlämnandet i vissa fall knappastkan anses ha varit förenligt med gällande rätt. Data- och offentlighetskommitténhar t. ex. i sitt betänkande Integritetsskyddet i informationssamhället (SOU1986:24) konstaterat följande: "Det finns som vi har nämnt också andraADB-stödda personregister för forskning och statistik till vilka utlämnandet avsekretesskyddade patientuppgifter förefaller att sakna stöd iförfattning." En viktig orsak till att många människor känner sinintegritet kränkt är det faktum att uppgifter om dem har distribuerats ochdelgivits andra utan att de har vetat om det eller kunnat göra något åt det. Enannan orsak är att sekretessbelagda uppgifter i vissa sammanhang ärtillgängliga för sä många att sekretessen förlorar sitt värde. Spridningen ökardessutom möjligheten till missbruk och olagliga intrång. Att missbrukoch olagliga intrång förekommerstår rätt klart. Det finns dessutom exempel på hur uppgifter på grund av slarvfelaktigt har utlämnats. Det är inte tillräckligt att hänvisa till att missbruk ocholagligheter kan beivras. Det offentliga har ett ansvar gentemot dem man samlarin uppgifter av. Det krävs konkreta åtgärder för att återställa människorsförtroende. De enskilda måste få ett bättre grepp om vilka uppgifter om dem somsprids. Säkerheten kring sekretesskyddade uppgifter måste förbättras. Mot dennabakgrund vill jag fråga justitieministern följande: Ärjustitieministern beredd lägga fram förslag för som innebär att denenskilde skall ge sitt samtycke till att sekretessbelagda uppgifter lämnas utför forskning och statistik och att den enskilde skall underrättas när sådanauppgifter utlämnas till andra myndigheter? Ärjustitieministern beredd att tillsätta en kommission för att undersöka hursekretesskyddet av känsliga personuppgifter tillämpas i praktiken? 1985/86:192 av () till industriministernom träindustrins framtid: Träindustrin genomgick i början av1980-talet en stor strukturomvandling. Sammanbrottet i bostadsbyggnadssektornvar den främsta orsaken. Totalt försvann mer än 10 000 arbetstillfällen. Mångaorter, på vilka alternativ industrisysselsättning saknades, blev hårt drabbadeav arbetslöshet. har ånyo oroväckande tendenser förträindustrins framtid blivit märkbara. Beslut om nedläggning av femskivindustrier, aviserade neddragningar av produktionskapacitet vid sågverk ochnedläggningar av trähusfabriker är några exempel. Bostadsbyggandets förändrade karaktär har fått storanegativa återverkningar för träindustrins olika delbranscher. Det s, k.ROT-programmet har inte helt kompenserat nedgången i nyproduktion från över 100000 påbörjade lägenheter till 27 1985, eller enminskning . Ur sysselsättningssynpunkt har vidare ROT-sektorn större betydelsei det direkta byggandet än inom byggnadsmaterialindustrin.Bostadsbyggnadssektorns framtida utveckling har en helt avgörande betydelseför träindustrins framtid. Regeringen har vidtagit åtgärder för att stödjaträindustrins utvecklingsmöjligheter. Det gäller inrättandet av SWEBEX ochanslagen till branschprogram trä vid SIND (statens industriverk). Ytterligareinsatser fordras för att betingelserna inom den småföretagsorienteradeträindustrin skall motsvara framtida krav i fråga om satsningar på teknisktFoU, vidareförädling och export samt marknadsföringsinsatser. Devalveringen fick omedelbara positivaeffekter, särskilt för sågverksindustrin. Stigande råvarupriser och lågskogsavverkning har medfört försämrad konkurrenskraft ochett minskat kapacitetsutnyttjande. Lönsamhetsproblem och uteblivnainvesteringar har blivit följden av denna utveckling. Det låga utbudet avråvara utgör ett allvarligt hot mot utvecklingen inom sågverksindustrin.Ytterligare utslagning av sågverk riskerar att förstärka regionala obalanser. UtredningenRegional utveckling och mellanregional utjämning (SOU Prot.1985/86:126 1984:7) föreslog att branschprogrammet borde förstärkas i syfte attstimulera produktutvecklingen ochvidareförädling hos sågverks- och träförädlingsfö- SIND förutser i rapporten och träskiveindustrininför inga dramatiska förändringar för den svenska sågverksindustrinunder de kommande decennierna. Efterfrågan på trävaror väntas inte sjunka, ochen ökning av den svenska exporten på sådana varor är fullt möjlig. Det ärviktigt att ur samhällsekonomiska synpunkter tillvarata dessa möjligheter. Detfinns såväl råvara som marknadsmässiga förutsättningar att bibehålla den nuvarandeproduktionskapaciteten vid sågverken, I en rapport till Svenska träindustriarbetareförbundetssenaste kongress 1983 framhålls behovet av vidareförädling och ökad export somtvå särskilt viktiga strategiska områden för att hävda träindustrins centralaroll för sysselsättning, regional utveckling och samhällsekonomin i stort. De senaste årens utveckling inom träindustrin inger oroför framtiden, och vidtagna åtgärder från såväl regeringens somföretagens sida framstår som otillräckliga för att tillvarata industrinsutvecklingsmöjligheter . Medhänvisning till vad som anförts ovan vill jag fråga industriministern: o Vilka bedömningar gör regeringen,mot bakgrund av den svaga utvecklingen inom bostadsbyggnadssektorn, förträindustrins framtidsutsikter i allmänhet och dess roll i regionalpolitiken? o Är regeringen beredd att ställaytterligare resurser till förfogande för att stärka redan existerande statligaorgans insatser för att möta de nya förutsättningar som utmärker träindustrin? 24 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1985/86:510 av () tillarbetsmarknadsministern om byggarbetslösheten i : Byggarbetslösheten har stigitkraftigt i vissa län . Det konstateras i tidningenByggnadsarbetaren 12/86, dvs, LO:s eget fackorgan. Om man jämför med föregående år , harbyggarbetslösheten ökat i 13 av landets 24 län, medan den minskat i 11. Denkraftiga ökningen i några få län som och har höjtriksgenomsnittet till . I har byggarbetslösheten ökatmed mellan , frän fill 15,3 %.Visseriigen har länet inte landets högsta arbetslöshetssiffror, menförändringen i länet visar på en oroande utveckling. Vad avser regeringen vidta föråtgärder riktade till , 92 för att minska länetsbyggarbetslöshet? 1985/86:511av () till statsrådet om arbets-ochuppehållstillstånd för personer i s. k. bristyrken: hararbetskraftsinvandringen till varit mycket obetydlig. Endast någothundratal människor har beviljats arbetstillstånd här. I regeringens proposition 1983/84:144 uttalades att"arbetsmarknadens parter skall ha ett avgörande inflytande på prövningenav arbetstillstånd". Erfarenheten har visat, att AMS ganska ensidigt avstyrktarbets- och uppehållstillstånd efter hörande av fackorganisationerna, trots attdet i många fall rört sig om arbetskraft i bristyrken, I har t, ex.arbets-och uppehållstillstånd förvägrats flera personer, trots att de tillhörtbristyrken. är ett ärende aktuellt rörande en arbetsterapeutvid sjukhuset i . I detta fall är hennes egen fackorganisation positiv,och det råder stor brist på arbetsterapeuter i . Inte minst hälso- och sjukvården är beroende av en merpositiv behandling av ärenden rörande uppehållstillstånd. Är invandrarministern beredd attvidta åtgärder för att öka möjligheten för personer i s, k, bristyrken att fäarbets- och uppehållstillstånd här? 25 §Kammaren åtskildes .