prot · G909126 · 1985-12-31 00:00:00 — och vpk kämpade ensamma för de järnväg som lagtsner och som lades ner innan den arbetsgrupp som undersöker järnvägarnasbetydelse i ofärdstider var klar. har redan berörts. Den ärlivsnerven för det stora inlandet mellan och . År harcentern sagt att hela måste rustas upp, för det civila samhälletsskull, för energiförsörjningens skull och för beredskapens skull. Men i åretsbudgetproposition finns inte ens det årliga anslaget på 30 milj. kr. För att höja vår levnadsstandard och använda vårt tekniskakunnande för vi en politik där vi i stor utsträckning är beroende av import avolika dagligvaror. Vi har ingen traktortillverkning kvar, ingen tillverkning avlastbilsdäck, ingen av nålar och sytråd, ingen av gasbindor och ingen egenkvävetillverkning, för att ta några exempel. I en del fall, t. ex. när det gäller skor och cykeldäck,har ÖEF tecknat avtal med svenska industrier för att garantera en inhemsktillverkning. Men frågan kvarstår: Planerar vi rätt? av fred är det svårt att motivera stat,näringsliv och enskilda att ta på sig omak och kostnader för att redan ifredstid lägga grunden för ett mindre sårbart samhälle. Ja, i många fallglömmer man bort beredskapssynpunkten. Ett typexempel på detta är när övergår till detmoderna AXE-systemet, Då försvinner möjligheten att larma folk per telefon, Idet sammanhanget skriver Överstyrelsen för ekonomiskt försvar: "Om manredan från början tog större hänsyn till försörjningsberedskapen i denfredstida samhällsplaneringen skulle behovet av särskilda beredskapsåtgärderminska. Det skulle i många fall ge lösningar som är samhällsekonomisktbättre," Jag instämmer i det, talade om ökad forskning kringsärbarhetsproblemen. Det är bra. Men för de frågor som jag tagit upp här behövsingen ökad forskning och inga nya utredningar. Det som behövs är sunt förnuftoch politisk vilja. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till reservation 1. Anf.111 (): Den civila delen av totalförsvaret har underplaneringsperioden blivit mer uppmärksammad och diskuterad. Kommunernas ökadeansvar och hemskyddsorganisationens framväxt innebär att fler medborgare äraktivt involverade i det civila försvaret. Intresset för civilförsvaret kommer ocksåpositivt frivilligorganisationerna till del genom en avsevärd nyrekrytering. Utskottet följer med stort intresse det civila försvaretoch har också förordat att 1 milj. kr, mer än vad regeringen räknat med skallavsättas till stöd för civilförsvarsförbunds försöksverksamhet medrekrytering och övning av hemskyddsombud. Utskottet är enigt om detta - det ären moderat motion ~ men delar sig när det gäller finansieringen. Moderaternaförordar en ökning av utgiftsramen, medan utskottsmajoriteten anser attfinansieringen skall ske genom en omfördelning inom utgiftsramen. Utskottet har ägnat ganska mänga sidor i betänkandet ätolika insatser i det civila försvaret. Vi har uppmärksammat angelägenheten aven satsning på utbildning av personal inom civilförsvaret. Vi har också sagtatt samordning av utbildningen är viktig och att detta kommer att bli föremålför ytteriigare överväganden av en kommitté. Den motion som tar upp dettakommer alltså att avslås, då det enligt utskottet inte finns någonanledning för att uttala sig i den här frågan. Utskottet vill även framhålla betydelsen av utbildningenför civila nyckelbefattningar i totalförsvaret. Denna utbildning utförs påolika håll. Jag har förstått av flera av talarna att man är mycket angelägen omatt kvalitetshöjningen inom civilförsvaret också skall kommafrivilligorganisationer och framför allt hemskyddsorganisationen till del. Civilförsvarets ledning har också diskuterats. Utskottethar skrivit mycket positivt om roll för civilförsvaret. Vi har iolika sammanhang betonat vikten av kommunernas uppgifter i krig och därvidockså gått in på den kommunala beredskapsplaneringen särskilt vad gällerföljderna av att kommunerna övertar ansvaret för ledningen av det lokalacivilförsvaret. I olika motioner har det också talats om kommunernasansvar för barnomsorgen och äldreomsorgen. Vi i utskottet menar att i och medatt kommunernas ansvar ökar totalt har man också ansvaret för barnomsorg,äldreomsorg och annat som ligger inom ramen för den kommunala omsorgen. Kommunernas ansvar ser vi som en mycket betydelsefull deli frivilligförsvaret. Vi tror oss nämligen kunna se att bl. a.hemskyddsorganisationen genom detta blir mer lokalt förankrad och får ett kommunaltintresse. Vi kanske då kan få den rekrytering som vi så väl behöver och önskar. omvandlas överstyrelsen för ekonomisktförsvar till överstyrelsen för civil beredskap. Vi har också tagit uppangelägenheten av att lokalfrågan löses med det snaraste. Vi har sagt attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna att man behöver ha ettbesked om detta för den vidare personalplaneringen. De olika talarna har tagit upp några saker. a. harMaria diskuterat plikttjänstgöringen. Jag blev något förvånad över attMaria inte mer noggrant gått igenom det som utskottet så väl harredovisat om plikttjänstgöring. Jag har litet svårt att förstå en del av MariaLeissners argumentering kring att en allmän värnplikt inte skall varakönsbunden. Det går litet emot den motion från som rör denna fråga.Jag undrar också över de siffror som tar fram. Hon säger att maninte skall fördubbla utbildningen, men man skall ta ut de människor som passarbäst till de olika posterna inom försvaret, Prot.1985/86:126 I den här årsklassen som vi räknar med, och som omfattar ca50 000, utbildas ca 40 000. I och för sigskulle det kunna stämma med det som står i folkpartietsmotion, att 2 000 av de värnpliktiga skulle överföras till civilförsvaret föratt föryngra detta. Men någonstans stämmer inte det här. Med den pliktlag somvi har har man stora möjligheter att verkligen sätta rätt person på rättplats. När det gäller redovisningen från utskottet skulle jag vilja hänvisatill s. 10 och 11 i utskottsbetänkandet. Däremot kan jag mycket väl hålla med , närhon säger att informationen om försvaret och om vad pliktlagarna säger omtjänstgöringen är för dålig. Där tror jag att man skall ta på sig ettgemensamt ansvar för att öka kunskaperna. Därför kanske vi i utskottet litetlängre fram borde diskutera just de bitarna. Om man inte riktigt vet vad somgäller kan det vara svårt att se vad plikttjänstgöringen i sig ger. Vi mäste också veta med oss att pliktlagarna ochplaneringen utvecklas och förändras allteftersom och att det säkert kommer attbli ytterligare förändringar. Det kommer ju också att bli en utökning avcivilförsvarets plikter. En proposition om räddningstjänstlagstiftningen förberedsför närvarande i . Därför har jag litet svårt att dela MariaLeissners synpunkter på att detta skulle vara en jämställdhetsfråga. Som jagser det har vi när det gäller både pliktlagen och den allmänna värnplikten goda möjligheter att få rätt person på rätt plats. sadevisserligen att man inte skulle ha en fördubbling av antalet värnpliktiga, menman kan ju fundera litet grand på lösningen där. Utskottet avstyrker denmotionen. tog upp sårbarheten. Jag skall inteberöra den frågan så mycket. hartidigare tagit upp den häri kammaren.Men jag skulle vilja säga till när det gäller sårbarhetenatt man måste ha klart för sig att vi gör en planering för fred och entilläggsplanering för att få det hela att fungera i krig. Därför faller en delav argumentation, bl. a. beträffande jordbrukarna ochbristen på elreservaggregat. Man mäste väl ändå anse att många egna företagarebör ta ett eget ansvar för sin verksamhet även i fred. En dålig planering ifred skall i så fall inte läggas över på en planering för krig. tog upp reservationerna 9 och 10. När detgäller en del av skyddsorganisationerna säger vi från utskottets sida att viinte finner anledning att frångå det beslut som fattades vid /85. I övrigt har utskottets vice ordförande ochäven tidigare yrkat bifall till utskottets samlade förslag ochavslag på reservationerna. Jag ber att få instämma i dessa yrkanden. 112 () replik: sade att det är bra attinvolvera fler människor i civilförsvaret. Det tycker jag är alldeles utmärktatt få höra. Men varför skall man göra en uppdelning efter principen vilket könman tillhör? Jag begriper fortfarande inte det. Vad är det för fel. ,i att utgå ifrån att hela befolkningen blir i anspråktagen när man tarut människor till alla delar av totalförsvaret? Detta att vi inte vill fördubbla utbildningen är inteheller särskilt 82 problematiskt. Vi vill nämligeninte fördubbla den militära utbildningen. anser atttotalförsvarsplikten, som vi förespråkar, utgör en fördjupning av den allmännavärnplikten. Den bör alltså omfatta hela totalförsvaret. Som serdet behöver faktiskt även personal inom civilförsvaret viss utbildning. IDanmark, som vi hörde tala om tidigare, anser man attcivilförsvarspersonalen behöver sex månaders utbildning, medan vi i ibästa fall ger den . sade vidare att det finns godaförutsättningar att sätta rätt person på rätt plats. Jag skulle gärnavilja höra utveckla hur det kan vara möjligt med de nuvarandepliktlagarna, som utgår ifrån att bara män skall förekomma på ena stället ochatt kvinnor har chansen bara på andra ställen. Jag begriper inte riktigt hurdetta medför att man utnyttjar våra resurser optimalt, när man utesluterhälften av befolkningen, medgav att information och kunskap omförsvaret är en fördel. Jag tar det som ett löfte att vi kanskekan ha ett positivt debattklimat också om kvinnors rätt att få bli engagerade itotalförsvaret. Till slut: Att detta inte är en jämställdhetsfråga har jagmycket svårt att inse, eftersom jag tror att detta är den enda kvarvarande lagsom klart diskriminerar människor på grund av könstillhörighet. 113 () replik: Herr talman!Irene Vestlund säger, som svar på vad jag tog upp, att man planerar för fred -att socialdemokraterna planerar för fred. Flera socialdemokrater här italarstolen har hållit med om att samhället har blivit mer sårbart. Alltså hardet samhälle som ni planerar för blivit mer sårbart - det måste vara logiskttänkt. Då kan det inte vara fel att peka på de saker som man måste åtgärda nuför att bli starkare vid krig och avspärrning. Vad tjänar det annars till attlägga ned 22 miljarder pä försvaret, om vi inte kan klara el, mat, transporter,sjukvård i krig därför att vi inte har planerat för det? När det sedan gäller jordbrukarensom på egen bekostnad skulle skaffa reservkraftverk kan jag tala om att ettreservkraftverk kostar . Det är inte det första en skuldsattbonde skaffar sig. Han kan ju alltid skaffa sig mjölk vid avspärrning. Det ärbara att gå ut och handmjölka en ko eller kanske en halv. Det är för samhälletsbästa som reservkraftverket skall till. Det är därför jag anser att det ärsjälvklart att staten går in med åtminstone något stöd till dessa. Anf.114 () replik: Ja, , det är faktiskt så i dagatt hela befolkningen är inbegripen i totalförsvaret, men man är det inom olikaområden. Trots allt borde kanske fler kvinnor engagera sig ihemskyddsorga-nisation och civilförsvar. Jag har väldigt svårt att se att detskulle vara någon skymf mot kvinnorna och att detta är den enda lag omkönsdiskriminering som finns kvar, som sade. Personligen ser jagandra jämställdhetsfrågor betydligt väsentligare. Däremot håller jag helt och hållet med omatt vi behöver satsa mer på utbildning. Det har också utskottet skrivit. Jag skall inte säga så mycket mer till ,men elkraften kan väl ändå inte vara en ny företeelse - inte ens förjordbruket. 115MARIA () replik: Jag läste i tidningen om en annansocialdemokratisk företrädare, , som sade att det faktum att manhade äggstockar inte skulle behöva leda till att man måste skura golv ochdiska. Jag begriper inte riktigt den socialdemokratiska konsekvensen. Hurkommer det sig att det faktum att man har äggstockar utesluter en från att bliuttagen till tjänstgöring och från att bli värnpliktig i dagens svenskaförsvar? Jag förstår inte riktigt den principen. Finns det något enda skäl föratt fortsätta med en princip som daterar sig från tiden innan vi införde allmänoch lika rösträtt, 116 () replik: Herrtalman! Jag vet likabra som att elströmmen kom till människorna i slutet på1800-talet, Men det som är viktigt och det som vi inte kan skämta bort är detenorma elberoende som värt samhälle har. Ett exempel på det är inte minstmatförsörjningen. Det gäller andra saker också: förädling av livsmedel,torkning av spannmål, transporter osv. Förbereder vi inte detta i fred, så attvi kan klara det i krig, har vi inte möjlighet, ork och krafter att verkligenförsvara oss om det skulle bli allvar av. Ingen kedja är starkare än sinsvagaste länk, finns det ett talesätt som säger. Det gäller i högsta gradcivilförsvar, totalförsvar, militärt försvar, ekonomiskt försvar och den typenav försvar som jag har tagit upp. 117 () replik: Man kan faktiskt bli officer med äggstockar,men jag har svårt att se det som ett kriterium för att fortsätta den härdiskussionen. Jag tror att och jag i stället skall enas om attsatsningen på kvalificerad utbildning för kvinnor också inom det totalaförsvaret är någonting som vi gemensamt skall arbeta med. Men för den skull harjag inte sagt att vi skall ha allmän värnplikt även för kvinnor. Jag tror attvi har andra vägar att gå. Sedan några ord till . Jag skämtarinte bort det hon talar om. Däremot tycker jag att man skall se över var densvagaste länken finns i livsmedelskedjan. Bönderna har ända monopol på denverksamheten, och de bör därför ta ett eget ansvar för att kedjan förstärks, 118 (): I samband med varje större försvarsbeslutbrukar det uppstå en stark debatt om framför allt arménsfredsorganisationsutveckling och besparingsprogram, I betänkandet berörs dettanågot litet. Eftersom ÖB nu arbetar med underlag till försvarskommitténoch chefen för armén lagt sitt förslag, finns det allanledning att före försvarsbeslutet ta upp den här frågan. () refereras på s.24 i propositionen: "De rationaliseringsprojekt som redan identifieratsoch de ytterligare som erfordras bör genomarbetas så att en fastare grund skapasför att bedöma realiserbarheten." Detta kaninte nog betonas, anser vi i . a. talats om samlokaliseringar och varvad utbildning som ett sättatt spara på försvarets kostnader. Detta skulle leda till att ettstort Prot. 1985/86:126 antal förband läggs ner, Eftersom försöksverksamhet med varvad samlokalisering hardiskuterats i mitt hemlän, län, , vill jag för säga, att det är vikfigt för försvarskommittén att noga beakta vilkakonsekvenser sådana förslag kan innebära. Man måste klart och entydigt visa pävad man sparar och om man verkligen gör de besparingar man tänkt sig. Oftakräver sådana förändringar dyra investeringar. På befälssidan innebär detförändringar av arbetstider, t, ex. vad gäller semestertider och annat. Dettaoroar, särskilt , när man har problem att inom armén få behålladuktigt befäl. För de värnpliktiga kan det innebära olyckliga avbrott istudierna. I kom man just fram till att nackdelarnaövervägde, och förslaget med varvad samlokalisering genomförs inte . Dettaär, herr talman, väl. Jag vill i detta sammanhang uttrycka den uppfattningen attdet antal förband som vi har i län verkligen behövs för atttäcka behovet av beredskap särskilt med tanke på utsatta läge.Några besparingar i fredsorganisationen i vårt län kan alltså inte bliaktuella. Jag vill också ta upp en annan fråga som berör mitt län,nämligen frågan om omlokaliseringen av civilbefälhavarens kansli tillKristianstad, Jag vill gärna säga att det verkligen ligger något i tanken påatt man har militärbefälhavarens kansli på samma ort som civilbefälhavaren.Det finns en rad klara fördelar med en sådan samordning. delar jag också de synpunkter som framgår i detsärskilda yttrandet på s, 61 i betänkandet, att principen om samlokaliseringbör tillämpas generellt och inte bara i ett enskilt län, även om det råkar varamitt hemlän. Till sistvill jag yrka bifall till samtliga centerreservationer, 119 (): Med tillfredsställelse kan konstateras attförsvarsutskottet är enigt då det gäller säkerhetspolifiken. Enligt föredragande statsråd präglas förhållandet mellansupermakterna av en kombination av rivalitet och begränsad samverkan, I dettainstämmer försvarsutskottet. Supermakterna framstår trots detta som oförändrat beslutnaatt söka undvika en direkt militär konfrontation, vilken ytterst skulle kunnaresultera i ett kärnvapenkrig med förödande konsekvenser. ledersupermakternas ömsesidiga, djupt förankrade misstro och ökade militära förmågatill att kampen om inflytande mellan blocken fortgår i global skala medbetydande återverkningar på hela det internationella klimatet, I flera delar av världen är supermakterna benägna att seregionala och inomstatliga konflikter i ett maktpolitiskt öst-väst-perspektiv.Eftersom supermakterna uppfattar att deras intressen är direkt berörda i mångaav dessa konflikter, kan även geografiskt begränsade oroligheter riskera attfördjupas och spridas och få vittomfattande säkerhetspolitiska konsekvenser.En viss tendens kan dock förmärkas till att supermakterna söker undvika attregionala konflikter leder till verkligt allvarliga motsättningar dem 85 Prot.1985/86:126 Hot finns förvisso: 24 april1986 1 kan jag nämna ländersom och , och Jag kannämna och Kampuehea. ICentralamerika finns också sådana konflikthot. Den tragiska utvecklingen i kan också fåbetydande konsekvenser för västvärldens tillförsel av viktiga råvaror, I består den latenta spänningen mellan å enasidan sovjetiska säkerhetsintressen och å andra sidan nationella aspirationerhos övriga paktmedlemmar. Inom båda maktblocken fortsätter försvarsstrategin attvara föremål för intensiva diskussioner, I diskuteras i ökad gradmöjligheten av utdragna konventionella operationer i samband med ett krig iEuropa, har deklarerat att man inte kommer att vara först attanvända kärnvapen. Inom NATO förefaller det vara en alltmer utbredd åsikt, attdet upplevda beroendet av tidig kärnvapeninsats bör minskas genom förstärkningav det konventionella försvaret. Emellertid finns starka ekonomiska hinder fören långtgående utveckling i denna riktning. Inom överskådlig tid torde bådamaktblocken ytterst bygga sina strategier på kärnvapenavskräck-ning. Bådaupprätthåller mycket stora, insatsberedda konventionella styrkor iCentraleuropa, som antalmässigt varit tämligen konstanta men vilkas kvalitet kontinuerligt förbättrats. Det är ett globalt intresse att kärnvapnens roll istormakternas relationer reduceras, strävan att motverkakärnvapenhotet riktar sig självfallet även i hög grad till förhållandena i vårtnärområde, det nordiska området liksom som helhet. De nordiska länderna kan inte undgå att beröras av destormaktsmotsättningar som gäller i , Härtill kommer att detnordeuropeiska och nordatlantiska området successivt vuxit i strategiskbetydelse. Huvudorsaken är utbyggnaden av de sovjetiska marinbasernapå , vilkas lokalisering till stor del är betingad avglobalstrategiska och geografiska faktorer i förening med den vapentekniskautvecklingen. Denna utbyggnad har följts av norska beslut om bl, a.förhandslagring i mellersta av utrustning för amerikanskamarinkårsförband. Den ökning av den militära aktiviteten i det nordiskaområdet, som ägt rum på båda sidor, bör i första hand ses som led isupermakternas bevakande av sina globala intressen och som en del av denstrategiska maktbalansen dem emellan. Det nordeuropeiska och nordatlantiska områdets ökadestrategiska betydelse, motsättningarna mellan stormaktsblocken och denmilitärtekniska utvecklingen har sammantagna lett till att även lägeblir mera utsatt i händelse av kriser och väpnade konflikter i vår omvärld. Respekten för vår säkerhetspolitiska linje har krävt attvi redan i fredstid ingripit med största fasthet mot kränkning av vårtterritorium. Vår förmåga att upptäcka och ingripa mot främmande ubåtar harstärkts och fortsätter att stärkas efter hand. Det är även fortsättningsvis vårskyldighet och vår bestämda föresats att med alla till buds stående medel hävdaSveriges territoriella integritet. Den svenska säkerhetspolitiken, grundad på vår alliansfrihet ifred,syftande till neutralitet i krig och stödd på ett starkt försvar, liggerfast. 1985/86:126 Vi kommer att fullfölja denna politik med kraft,klarhet och konsekvens, 24april 1986 Jag yrkar bifall till utskottets hemställan ivad det gäller säkerhets- och försvarspolitiken. 120 (): skall jag beröra ett par motioner. I motion 401 har och jag krävt attåtgärder vidtas för en dygnet-runt-beredskap med räddningshelikoptrar påflygflottiljerna i och , har man sådanberedskap både i södra och i mellersta Sverige-i , , ochGöteborg, Det är naturligtvis i allra högsta grad otillfredsställande att dennaberedskap endast finns i halva , I motion 404 riktar vi uppmärksamheten på det' inleddautbytet av nuvarande vertolhelikoptrar inom flygvapnet mot helikoptrar av en nytyp. De helikoptrar som flygvapnet förfogar över används i mycket storutsträckning för civil räddningstjänst och för sjuktransporter. Dessa helikoptrarär ytterst lämpliga för dessa ändamål. har också isitt slutbetänkande lagt fram ett förslag till förordning om försvarsmaktensmedverkan i räddningstjänsten. I den här förordningen föreslås bl. a. en principiellskyldighet för försvarsmakten att medverka i räddningstjänst och att ställaflygplan till förfogande för sjuktransporter. Ett förverkligande av kommitténsförslag bygger givetvis på att försvaret har lämplig utrustning för att på etteffektivt sätt kunna delta i räddningstjänsten. Inför den nyanskaffning avhelikoptrar som planeras är det därför viktigt att sådana helikoptraranskaffas som gör det möjligt för flygvapnet att i minst samma utsträckning somhittills delta i räddningstjänsten. Därför bör helikoptrarna vara av denstorieken och så konstruerade att det liksom blir möjligt att i dem ta inen sjuksäng. Vi som motionärer mäste givetvis uttrycka stortillfredsställelse med den behandling motionerna har fått i försvarsutskottet.Jag vill citera vad utskottet säger i anledning av motionerna: "mening måste de frågor som har tagits upp i motionerna Fö401 ochFö404 ägnas betydande uppmärksamhet. Det kan inte anses tillfredsställande attfrågan om sjuktransporter med helikoptrar utan resultat har bearbetats underlång tid. En särskild redovisning bör lämnas till under nästariksmöte. Vad utskottet nu har anfört bör som sin mening geregeringen till känna." Jag kan inte tolka utskottets skrivning påannat sätt än att man nu begär att dygnet-runt-beredskap med de tunga vertolhelikoptrarnaordnas på flygflottiljerna i och , Men den innebär också enbegäran om att de helikoptrar som flygvapnet avser att köpa in blir avtillräcklig storlek och får sådan utrustning att de på ett effektivt sätt kandelta i räddningstjänsten. Har utskottet en annan uppfattning än jag i dettaavseende, bör det deklareras . Jag skall bara med ett exempel visa hurviktigt det här är. får i en 24-årig man under rengöring av en matberedningsmaskin vänstra handen 87 tvärtavklippt strax ovanför handleden. Patienten omhändertas efterolyckan av läkare som medföljer ambulansen till olycksplatsen. Armstumpenavstasas med blodtrycksmanschett och förbindes preliminärt. Man tar också medsig handen separat. På akutmottagningen kyles och förpackas handen påsedvanligt sätt, Pä flygflottiljen utanför finns då envertolhelikopter i beredskap för sjukvårdsändamål på grund av den pågåendeöversvämningskatastrofen i södra , Normalt skulle det inte hafunnits någon beredskap . Sjukhuset har ocksånarkosläkare och narkossköterska i beredskap för att bemanna den härhelikoptern. För övrigt finns det alltid dygnet-runt-beredskap på dettasjukhus. Genom tillmötesgående från CEFYL får denna helikopter användas förtransport till i , efter det attlarmet nått helikopterbesättningen är man klar för start frän F 15 och landar 5minuter senare, alltså kl, 21,43 på sjukhusets helikopterlandningsplats.Patienten har placerats pä den sedvanliga mobilliftbären och kandärför lastas i helikopter, och starten från kan skekl, 21,48 med landning i kl, 22.38. Med på transporten följer narkossköterska ochnarkosläkare.