prot · G909113 · 1985-12-31 00:00:00 — Anslag till studieförbunden m. m. Prot.1985/86:113 Herr talman! Utskottets majoritet- socialdemokraterna, centernoch vpk - ställer sig härmed bakom ettförslag som syftar till att förverkliga de mål för Anslag till studie förbunden m. m. vuxenutbildningensom fastställts av , dvs. att ge förutsättningar för och möjlighetertill studier för dem som inte fått en grundläggande nioårig skolgång. Menvuxenutbildningens mål är också att öka de vuxnas förmåga att aktivt ta del isamhällslivet. Människor som deltar i vuxenutbildningen lär sig att ifrågasättaoch formulera sig. Vuxenutbildningen är ett viktigt instrument för att vårdaoch utveckla vår demokrati. Jag yrkar avslag på samtliga reservationeroch ber att få yrka bifall till utskottets hemställan i dess helhet. 7 () replik: Allt det som anfördebeträffande de risker som ett bifall till de moderata reservationerna skulleinnebära har vi hört vid åtskilliga tillfällen tidigare. Frapperande är dockatt och de övriga socialdemokraterna i utbildningsutskottet idetta avseende tydligen inte har någon som helst känsla för att landet befinnersig i en besvärlig ekonomisk situation. De säger inte ett ord om hur man skallkunna klara av det underskott i statsbudgeten som de facto föreligger. Inteheller säger de något om att studieförbunden kanske också borde vara med ochbidra till besparingar. Det är givetvis inte sant, det som , att dessa besparingar och omdisponeringar främst skulle drabba delågutbildade. vet lika väl som jag att en betydande del avden kursverksamhet som äger rum inom studieförbunden inte alls rör de människorsom kanske har det sämst ställt. Sedan talas det om att vi genom vårabesparingar skulle försämra möjligheterna till utbildning i svenska ochmatematik m, m, för dem som saknar kunskaper. Det är ju inte detta frågangäller. Vad vi menar är att den verksamheten får jämställas med övrigstudieförbundsverksamhet. Den skall alltså inte vara speciellt prioriterad ochstyrd genom tilläggsbidrag, 8 () replik: Det är ju ingen finansdebatt vi för, GöranAllmér, utan vi skall diskutera utbildningsutskottets betänkande 19 om anslagtill studieförbunden. Jag vill i detta sammanhang påpeka att oss litet grand när han från talarstolen påstår att lärartätheten påfolkhögskolorna är 2,5. Jag trodde att det möjligen var etttryckfel när jag läste motionen, men det är det alltså inte. Lärartäthetenligger på 2,15. Vidare har vi fortfarande ett mycket stort antallågutbildade i landet. Ett mycket stort antal människor saknarnioårig grundutbildning, medan däremot de som är i allmänhet har enelvaårig skolgång bakom sig. Vi kan inte acceptera denna utbildningsklyfta isamhället. 9 () replik: Vad säger är alldeles sant, nämligen att vi inte förnågon finansdebatt här. Men det är väl också sant - eller hur? 12 även utbildningsutskottetsverksamhet och utbildningsverksamheten som Anslag till studieförbunden m. m. sådanutgör en del av statens verksamhet. Dessa frågor kan alltså inte Prot.1985/86:113 fullständigt frikopplas från allt vad ekonomiska realiteterinnebär. Vi måste således även här vara beredda att dra vårtstrå till besparingsstacken - om jag nu får uttrycka mig så. 10 () replik: När det gäller finansieringen av de reformersom det är fråga om - det är ju faktiskt reformer vi diskuterar - vill jagframhålla att vi bl, a, följer en omfördelningsprincip. Dessutom vill jag sägaatt rutinerna för utbetalning av studiemedel har förbättrats. På det sättet frigörspengar just för finansieringen av anslaget i fråga. vice talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 11MARIANNE (): En bra utbildningar ju en förutsättning förett lands välstånd. gäller det inte minst vuxenutbildningen. Studieförbundens uppgift och möjligheter i folkbildningenstjänst kan inte nog understrykas. Studiecirkeln lämpar sig mycket väl förvuxenstudier, och verksamheten i studieförbunden når stora grupper av människorsom annars kanske inte nås av vuxenutbildningen. I dagens alltmer kompliceradesamhälle är det nödvändigt för demokratin att människor engageras och får enchans att delta i samhällsdebatten. Studieförbunden har här en stor och växandeuppgift. De måste nämligen hjälpa till när det gäller att förmedla denhelhetssyn som är nödvändig för att den information som ges i massmedia skallkunna kopplas samman till en helhet. Därför är det nu -kanske mer än någonsin -viktigt att slå vakt om det fria och frivilliga folkbildningsarbetet och att setill att statsbidragens reala värde inte urholkas. Vi i tillstyrkerdärför förslaget om en höjning av schablonbidragen med . perstudietimme för det högre bidraget och med . per studietimmeför det lägre bidraget. Den uppsökande verksamheten utgör också en viktig del närdet gäller att nå dem som annars själva inte skulle ta initiativ och påbörja envuxenutbildning. Ofta är det då fråga om kvinnor. Folkbildningen skiljer sig från det ordinarie skolväsendetgenom att flera studieförbund verkar i konkurrens med varandra. Vi anser attdet är viktigt att statsmakterna verkar för en neutralitet mellan de olikaförbunden. Det är t. ex. viktigt att allmänna medel i praktiken inte avdelastill de studieförbund som har facklig anknytning. När det gäller dispositionenav förnyelsefonderna och även när det gäller breddutbildningen i datafrågor ärdet enligt vår mening viktigt att valet av studieförbund avgörs av den enskildeoch inte av hans fackliga organisation. Kulturverksamhetens roll inom studieförbunden är också avmycket stor betydelse. Ofta är det studieförbunden som möjliggör ett brakulturutbud i glesbygden och på mindre orter. Det är således positivt attutbildningsutskottet anammat kulturutskottets yttrande. Från kulturutskottetssida säger man nämligen att bidragen till kulturverksamhet skall grundas intebara pä antalet Ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer studietimmarutan också på faktiskt genomförd kulturverksamhet. En fråga som stötts och blötts rör den fjärdetimmen för studiecirkelsammankomster. Det är främst inom vissa estetiska ämnensom det kan vara svårt att genomföra sammankomster som enbart omfattar trelektionstimmar. I en motion har vi i föreslagit en uppmjukning avsystemet. Det innebär att man vid behov skall ha möjlighet att bedrivastudiecirklar med sammankomster . Vi har också pekat på någraförslag till lösningar. Man skall t. ex. kunna växla mellan två- ochfyratimmarssammankomster. Det totala antalet studietimmar skall alltså inteutökas. Det är glädjande att utskottet nu delar vår uppfattning i den härfrågan. Utskottet föreslår att man skall ha överläggningar med studieförbundenom vilka lösningar som är mest lämpliga. Våra folkhögskolor bedriver en värdefull och mycketuppskattad undervisning. Det är naturligt att folkhögskolan engagerar sig förarbetslösa, och det görs också av tradition, De kurser som folkhögskolorna fåttanordna för arbetslös ungdom har endast fått sträcka sig över tioveckor. De flesta skolor som har arbetat med sådana här kurser anser att tioveckor är för litet för att man skall kunna nå ett verkligt resultat för de härungdomarna. Just när studiernotivationen börjar komma är kursen slut. Jag har i motion Ub401 tagit ett exempel från ,där driver arbetskooperativetKlingan, Utbildningen vid kooperativet syftar till att hjälpa och att förberedaarbetslösa ungdomar att starta kooperativa företag. Denna kurs omfattar totalttre terminer och ca . Under ett läsår omfattar kursen alltså ca 40veckor, vilket innebär ca . Enligt nu gällande bestämmelser fårDalslands folkhögskola endast ca utöver gällande bidragstak,vilket innebär att de övriga elevveckorna får tas ur den ordinarieverksamheten, där man riskerar att slå igenom bidragstaket. I motionen föreslår jag därför att bestämmelserna för dehär kurserna ändras så att SÖ efter ansökan kan bevilja bidrag till längrekurser än . Utskottet tillstyrker också detta förslag, vilket ärmycket glädjande -inte minst för de ungdomar som här får en reell möjlighettill arbete och till en ändrad livssituation. Jag vill med detta, herr talman, yrka bifall tillhemställan i utbildningsutskottets betänkande 19. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om näringsutskottetsbetänkande 16.) Kammaren övergår nu till att debattera näringsutskottetsbetänkande 16 om ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer. Ersättningför försenad idrifttagning av kärnreaktorer 13IVAR (): Frågan om ersättning för försenadidrifttagning av kärnreak- torer ärnågot av en följetong i . För femte gången skall nu prövafrågan om mer skaftepengar till , Om dagens förslag går igenom -vilket knappast kan ifrågasättas - har beviljat sammanlagt 1 445miljoner till . Detta är dock inte hela sanningen. som riksdagenbeviljar så stora belopp för påstådda förseningskostnader stimulerasförsäljningen av elström med skattebefrielse för leverans till s, k.avkopplingsbara elpannor. Kraftbolagen får alltså dels ersättning för påståddamerkostnader för den ström de inte har kunnat producera i det aktuellakärnkraftverket, dels en skattebefrielse som stimulans för att kunna sälja merelström. uppgick skattesubventionen till ca 300 miljoner. Denna enormagenerositet som visar kraftbolagen är det mycket svårt att hitta enmotsvarighet till. har konsekvent motsatt sig förseningsersättningtill . Vi har hävdat och hävdar att det inte finns någraersättningsbara förseningskostnader. Först kan det vara värt att notera att kraftbolagensdåvarande samarbetsorgan. Centrala driftledningen, CDL, i ett yttrande bedömde att den lämpligaste tidpunkten för idrifttagning avForsmark 3 var mitten av . Det blev också idrifttagning 1985 - dvs.så mitt som tänkas kan - helt enligt . Detta ärknappast något argument för att betala ut förseningskostnader. Enligt ersättningsavtalet får kraftbolagen ersättning ävenför elström som produceras med gasturbin. Det innebär en mycket hög ersättningper kilowattimme, som denna elström endast i undantagsfall har kunnatersättas med kärnkraft. Gasturbindrift tillgriper man för att klara kortvarigatoppbelastningar, och för det ändamålet är kärnkraften helt olämplig. Detta ärbara ett av flera exempel på hur avtalet ensidigt gynnar kraftbolagen. Ett mer grundläggande fel har uppstått genom förändringarpå elmarknaden. För att få avsättning för den ökade elproduktionen harkraftbolagen mycket kraftfullt sålt el för uppvärmning. har dåelsystemets köldkänslighet ökat drastiskt. Elanvändningen ökar alltså snabbt,för att inte säga dramatiskt, vid sträng kyla i hela landet. Kärnkraften är en typisk basproduktion, som bör gå medfull kapacitet under så många av årets timmar som möjligt för att den högakapitalkostnaden skall fördelas på tillräckligt många kWh. Detta innebär att när elströmmen från t. ex Forsmark 3används för bostadsuppvärmning, uppstår ett behov av kapacitet föratt man skall kunna gardera säker leverans vid kall väderlek, sorn kan uppgåtill 1,5 gånger Forsmark 3:s hela effekt. Det är detta förhållande som driver upp priserna påkraftbörsen. Elpriserna på kraftbörsen steg . Dessaprisstegringar kommer också att påverka den ersättning som kraftbolag får föratt enligt vad avtalet säger inte har kunnat leverera viss ström.Ändå är det ett faktum att prisnivån 1985 knappast skulle ha påverkats alls avatt levererat några procent mer el eller i något fall mindre. Det ärtvärtom så att kraftbolagen själva har skapat detta högre pris genom att främjaen elanvändning som ger stora säsongsvariationer. Ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer Ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer Det är inte svårt att ge fler exempel på hurorimligt det nu diskuterade avtalet är. har år hävdat att enomförhandling är nödvändig, men riksdagsmajoriteten har alltid, utan i varjefall synbar tvekan, anvisat nya skattepengar . Det är näst intill obegripligt att de som vill utnämna sigsjälva till mästare i sparande och skattesänkningar utan tvekan sväljer dennalättsinniga användning av skattebetalarnas pengar. Med vad jag nu har sagt vill jag yrka bifalltill reservationen i näringsutskottets betänkande 16. 14 (): I näringsutskottets betänkande 16 föreslår majoritetenbifall till regeringens förslag om medelsanvisning med 180 milj. kr. avseendeersättning för försenad idrifttagning av . Ersättningen skall utgå enligt överenskommelse från 1979mellan och de privata intressenterna i . Enligt denna_överenskommelse skall staten lämna ersättning förökade anläggningskostnader och för ökade kostnader för att producera elektricitetpå annat sätt och/eller eller för att anskaffa ersättningskraft. Principerna för denna ersättning fastlades sedermera avriksdagen 1983 för och är desamma som tidigare gällde för Forsmark 1och 2 och . Det innebär att den produktion som förloras genomförseningen av till följd av folkomröstningen skall ersättasmed belopp som motsvarar ökade kostnader för optimal produktion av erforderligelektricitet på annat sätt eller för att anskaffa ersättningskraft. För beräkning av ersättning jämförs den faktiskaelproduktionen i efterhand med den elproduktion som skulle ha varitmöjlig utan försening. Denna ersättning har för /87 beräknatstill 180 milj. kr. Detverkliga utfallet beror bl. a. på olje-och kolprisernasutveckling, vattenmagasinens fyllnadsgrad och elbehovet. 1 motioner har vpk och förordat avslag påregeringens förslag. Enligt utskottsmajoritetens uppfattning föreligger här ettavtal vilket binder staten. Inga skäl har redovisats som talar för att avtaletensidigt kan upphävas av staten. Det är inte heller troligt att förhandlingarför att nå en ömsesidig överenskommelse om upphävande skulle bli förmånligareför staten. har, som framhöll, avvisat sådana tankarvid flera tidigare tillfällen. Överenskommelsen för är uppbyggd enligt sammaprinciper som beträffande de reaktorer som omfattades av rådrumslagen,principer som då stödde i regeringsställning. harnoggrant redovisat en rad faktorer som pekar på att det enligt hans uppfattningfinns skäl att vidhålla inställning om att Forsmark 3inte skall ingå i uppgörelsen. Utskottsmajoriteten, och för övrigt också ,har tidigare klart bundit staten på denna punkt. Vi kan ha olika uppfattningarom det slutliga resultatet för statens vidkommande när det gäller ett sådanthär avtal, men det binder , som vi upplever det. också när det gälleratt anvisa pengar för att uppfylla de förpliktelser som avtalet reglerar. Självfallet skall utbetalningarna begränsas till vadmotparten har berättigade krav på. Utredningar och diskussioner pågår om hurersättningen i detalj skall beräknas. De sjunkande olje- och kolpriserna tordeinte vara en nackdel vid den slutliga beräkningen av denna ersättning. Med hänvisning till vad jag anfört ber jagatt få yrka bifall till utskottets hemställan och avslag på reservationen. Ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer 15 () replik: Med anledning av anförandevill jag anföra ett par saker. Det är riktigt att de två avtalen har ett samband och imångt och mycket är ganska lika. Det skiljer dock en del i förutsättningarnasom är värt att beakta. Först och främst stämmer idrifttagningstidpunkten förForsmark 3 helt med de bedömningar som kraftbolagen tidigare i seriösayttranden till ansett vara ideala. Man kan då fråga sigvarför det skall betalas ut ersättning för fördyrade byggkostnader och annatsådant. Dessutom har elmarknaden förändrats påtagligt beroende på att den högaproduktionen tvingat fram en annorlunda marknadsföring. Här föreligger alltså, menar vi från , en radförhållanden som gör en omförhandling ganska naturlig. Därtill har vi vunnit enviss erfarenhet av hur det äldre avtalet fungerat och kunnat konstatera att detger ersättningar som enligt vår bedömning inte har med försening att göra. Detär lättvindigt av majoriteten att år ösa ut skattebetalarnas pengar pådet här sättet. 16 () replik: Frågan om ersättningför byggkostnaderna behandlas inte under denna punkt. Det finns redan pengaranvisade av i förra årets budget, och diskussioner pågår om denslutliga nivån på ersättningarna. Vi får låta dessa diskussioner avgöra hurstora ersättningarna skall bli. 1 de förhandlingar som blir ett resultat avdetta avtal får självfallet de ändrade förutsättningarna på grund avmarknadsföring o. d. också tas med vid beräkningen. Vi skall ha klart för ossatt dessa 180 miljoner är ett förslagsanslag. Det justeras efterdiskussionerna, där man får ta hänsyn till de faktiska omständigheterna. Enligtvår uppfattning innebär det inte någon förändring av de grundläggandeavtalsförutsättningarna, utan det är fråga om en tillämpning av avtalet underden avtalsperiod som avtalet stipulerar. 17IVAR () replik: Det är helt riktigt att vi i inteanvisar några pengar för försenade byggkostnader. Men det anmärkningsvärda idet sammanhanget är att långt innan man kände beloppet anvisade ettså stort belopp som 550 miljoner. När fattat ett sådant beslut kandet inte undvikas att det blir en signal om att det är i den storleksordningenersättningen skall ligga. Det är verkligen anmärkningsvärt att riksdagenföregriper en förhandling på det sättet. Sedan skulle jag vilja be att läsa avtalet.Det är inte så att man där, så långt jag kan bedöma, kan ta hänsyn tillförändringar på elmarknaden. Det är bara ett faktiskt konstaterande av verkligaförhållanden Prot.1985/86:113 efter i avtalet stipulerade, precisa grunder. Det är ytterligareett skäl för en omförhandling, som är det enda sättetatt hyfsa det här. Ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer harmajoritetens lättsinne gjort att i stort sett allt det här är överspelat. Jagkan inte göra annat än beklaga detta lättsinne från majoritetens sida. Anf.18 () replik: för en retroaktiv debatt i dehär frågorna, I frågan om ersättning för byggnadskostnaderna har riksdagenredan fattat ett beslut om 550 miljoner. Det föreligger såvitt jag vet ingetförslag om att upphäva det riksdagsbeslutet, uppmanar mig att läsa avtalet. Jag utgår frånatt avtalet gäller, och de regler som stipuleras i avtalet skall självfallettillämpas - det brukar gälla för avtalsparter att man får stå för det avtal manhar träffat. Sedan är det självklart att utvecklingen på olika sätt kan gynnaresp, missgynna avtalsparter, men det är i så fall ett resultat av enförhandling och får accepteras. Det gäller på många andra områden, och detgäller också på det här. vice talmannen anmälde attIvar anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. 19 HÄDAR (): uppfattning är att ingångnaavtal skall hållas. Det gäller också avtal som träffats mellan staten och ettkraftbolag. Bifall till utskottets hemställan! Överläggningen var härmed avslutad. betänkande 19 Punkt 1 Mom. 1(schablonbidragen till studiecirkelverksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 186 röster mot 110 förreservation 1 av Per m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2-7 (vissa tilläggsbidrag, m,m,) Utskottets hemställan bifölls med 232 röster mot 67 förreservation 2 av Per m,fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 8 (vuxenutbildningsavgiften)Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 av Per m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 (kursplanebundna universitetscirklar) Utskottetshemställan-som ställdes mot reservation 6 av Per m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 15(ett program för datautbildning för kvinnor) Prot. Utskottetshemställan bifölls med 256 röster mot 44 för reservation 7 av 1 ledamot avstod från att rösta. väsendet, m. m. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1-5 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 6 och 7 (bidrag till driftenav folkhögskolor m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8av Per m. fl. - bifölls med acklamation. Punkt 3 (bidrag till viss centralkursverksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 av PerUnckel m. fl. - biföllsmed acklamation. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls med 247 röster mot 50 förreservationen av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. (vpk) anmälde att hanavsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. 1985/86:18Vissa frågor om trafiknykterhetsbrott m. m. Utskottets hemställan bifölls. 8 § Anslag till polisväsendet, m. m. Föredrogs justitieutskottets betänkande1985/86:19 om anslag till polisväsendet, m.m. (prop. 1985/86:100 delvis). I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggningför samtliga punkter. Anslag till polisväsendet, m. m. 21BJÖRN KÖRLOF (m): Vi skall nu behandla anslag tillpolisväsendet. För min del ter det sig naturligt att börja med litetbrottsstatistik. Jag hoppas kammarens ledamöter har fördragsamhet med att detblir några siffror i början. De belyser litet av den allvarliga utveckling påbrottssidan som polisen har att bekämpa. anmäldes till polisen 983 000 brott, en ökning med24 000 i förhållande . Jämfört med , 1974,är det en ökning med nära 300 000 brott. Inbrottsstölderna uppgick till 142 000, Av demavsåg 25 000 inbrott i lägenhet eller villa och 26 000 inbrott på vind eller ikällare. Inbrotten är sju gånger fler än . då 21 000 inbrottanmäldes. anmäldes 33 000 fall av misshandel, jämfört med 21000 fall , en ökning med . Skadegörelsebrottens antal var 72 000. 10 årtidigare var det 46 000, även där en ökning med . En betydande delavser vandalisering i våra skolor. Också i ett kortare perspektiv är en påtaglig ökning avbrottsligheten märkbar. Bara under 1981-1984 ökade brottsligheten , ochdet finns inga tecken på att denna negativa brottskurva kommeratt vända, även om man i fråga om enstaka brottstyper kan skymta en tendenstill viss avmattning i utvecklingen. Låt oss titta på en annan del av polisens väsentligauppgifter, nämligen övervakning av trafiken. ökade även antalet trafikolyckor medpersonskador med , och antalet dödade i trafiken steg från784 till 801. Antalet trafikolyckor med personskador har fortsatt att öka också1985 enligt vad statistiken visar. Brottssituationen är mot bakgrund av de här siffrornamycket oroväckande. Många människor känner sig inte längre trygga till liveller egendom, och varje medborgare måste därför ha rätt att ställa frågan: Ärdet möjligt att öka respekten för våra mest elementära rättsregler, så att denenskilde kan känna trygghet för sin egen person, sina nära och kära, och tillden egendom som man har? Ja, detta är möjligt. Brottsbekämpning i vid mening ärsjälvfallet någonting som inte bara rör polisen eller rättsväsendet. Den beröross alla som föräldrar, som lärare och i vår egenskap av föredömen, där vi kangå före med goda exempel för våra ungdomar. Men självfallet är polisinsatsernai ett kortare perspektiv helt avgörande. Risken för upptäckt vidbrottstillfället ökar med fler poliser i vår närhet, oavsett om det ärfotpatrullerande poliser, trafikpoliser eller kvarterspoliser. Utredningar ombrott - dvs. brottsplatsundersökningar, hörande av offer och vittnen, säkrandeav teknisk bevisning- går snabbare, och möjligheterna att gripa gärningsmanneneller gärningsmännen liksom till fällande dom ökar naturligtvis om polisen hartillräckliga och bra resurser. Jämför man polisresurserna med brottsutvecklingen i vårtland får man en mycket dyster bild. har polisen inte fått nyatjänster för att kompensera för arbetstidsförkortningen, den femtesemesterveckan och har räknat ut att det skulle behövasen kompensation med närmare 1 000 årsarbetskrafter för att personaltillgångenskulle motsvara den som fanns 1979, Detta skall ses mot bakgrund avden brottslighetsutveckling som ägt rum . Av de årsarbetskrafter somnu saknas behövs litet mer än 300 enbart för att täcka tillgången på extraordinarie polismän som täcker luckor i de ordinarie tjänstgöringstablåerna.Blir en polisman sjuk, är det inte säkert att det finns en vikarie tillgänglig.Att få tag i en utbildad polisman som kan rycka in kan naturligtvisvara svårt. fanns det en sådan tjänst som extraordinarie polisman - för att vikariera och förstärka - på 6,8 ordinariepolismanstjänster. har läget försämrats, och är relationen enextra polisman på åtta ordinarie polismän.