prot · G90948 · 1985-12-31 00:00:00 — Motionären pekar på den djupgående kris som svensk sjöfartgenomgår och menaratt det är av utomordentlig betydelse för en framgångsrikutveckling av svensk men också nordisk industri att det nordiska näringslivethar tillgång till säkra transportvägar. Linjesjöfart ar den typ uv sjöfart somfrämst betjänar industrierna. För att nordisk sjöfart skall kunnu möta deninternationella konkurrensen fordras det, enligt motionären, en nordisksamverkan. har infordrut vttrunde över motionen frånSveriges redareförening och de fackliga organisationerna inom sjöfartensområde. Remissinstanserna har ställt sig tveksamma till förslageti motionen. Sålunda anser att ett nordiskt konsortieföretuginte i och för sigerfordras för att en bättre nordisk integrering inom linjesjöfarten skall kunnauppnås. påpekar också i sitt remissyttrande att det sedanlänge existerar ett mycket nära samarbete mellan nordiska linjerederier ochatt avsaknaden av vad som i motionen kallas "ett nordisktkonsortieföretag" inte i och för sig har utgjort hinder för närmaresamverkan i former som tett sig strategiskt och företagsekonomiskt lämpliga. 1remissyttrundet anges också ett exempel på såduntnära samarbete, nämligen detdåvurande rederiuktieboluget Transatlantic, som har varit delägaremed olika andelar i norskfluggade fartyg tillhöriga Wilhelmsenkon-cernen, medansistnämnda företugsgruppering i sin tur ägt undelar i Transatlanticslinjefartyg under svensk flagg. En sådan konstruktion är fullt möjlig enligtden lagstiftning som finns i och de motsvarande samverkansformer somerbjuds i . Även de fackliga organisationerna inom sjöfarten ställersig tveksamma till motionen. Några av fackförbunden ifrågasätter t. ex. om detens är möjligt eller önskvärt att etablera helt sumstämmigu arbetsrättsligaregler, skatterättsliga regler och valuturegler. Svenska sjöfolksförbundetmenar också att en eventuell konsortiesamverkan mellan nordiska linjerederierbör ha sitt ursprung i överenskommelser mellan rederiernn och inte införusgenom åtgärder från en av de nordiska regeringarna. På det nordiska plunet har man , som NicGrönvall också har framhållit, tagit upp och övervägt olika åtgärder som syftattill att öka handel och industriellt samarbete mellan de nordiska länderna. Detär alltså inte på det sättet utt man här är overksam. 1 ochNordiska ministerrådets regi har frågan om valutareglering, etableringsfrihet,gemensam nordisk arbetsmarknad och en gemensam nordisk aktiebolagsformutretts. väntas vidare ta ställning tillförslag som rör vissa arbetsrättsliga frågor. Det förhållandet att jag tar uppvissa arbetsrättsliga frågor i det här sammanhanget beror på att motionärenyrkar att man skall kunna etablera samstämmiga "urbetsrättsligu regler,skatterättsliga regler och valutaregler". Det finns sedun länge en strävan att riva upp dehandelshinder av olika slag som finns i de nordiska länderna. För närvurandeförs exempelvis diskussioner mellan de nordiska hundelsministrurna omsamordnade bestämmelser om vuruprovning och godkännande av varor. Det är självfallet angeläget utt det sumarbete som pågårpå det nordiska planet i fråga om handel och industri fortsätter och fördjupas.Här spelar naturligtvis också en samverkan inom sjöfartsområdet en viktig roll.Jag vill emellertid understryka att det förhållandet att man inte har särskildaregler om nordisk samverkan mellan nutionella företag inte utgör något hinderför en sådan samverkan. Företag som vill samverka kan välja att inrättasärskilda juridiska personer, t. ex. aktiebolag i något av de berörda länderna.Min tidigare exemplifiering här från Rederi AB Trunsutlantics ochWilhelmsen-koncernens sumarbete visar ju också utt en företugure kun gu in somdelägare i ett partrederi i ett annat nordiskt land. Konsortiuluvtal kan ävenupprättas mellun företag i de oliku nordiska länderna. Ett exempel på dettu ärden verksamhet som SAS driver. Även på sjöfartens område finns s.k. sjöfartspooler,som är exempel på konsortieverksamhet som existerar utan stöd av Nordisk företagsform för sjöfartssamverkan Prot,1985/86:48 Nordisk företagsform för sjöfartssam verkan någon sådanlagstiftning som avses i motionen. Sammanfattningsvis kan det alltså sägas att det finns stora möjligheter att bedriva ett nordiskt samarbete på sjöfartensområde. Det behövs inte någon ny juridisk företags- eller samarbetsform för skall få ett ökat nordiskt samarbete på detta område. Mot bakgrund av vad jag här har sagt yrkarjag avslag på motion 695 och bifall till utskottets hemställan. AnL 60 NICGRÖNVALL (m); Jag tar min replik från talarstolen för attge tid att gå tillbaka till sin plats, så att han noga kan höravad jag har att säga. Det är nästan skamlöst att redovisa remissorganensståndpunktstaganden på det sätt som gjorde. Jag skall läsainnantill ur betänkandets bilagetext. : "Motionärens tanke äremellertid intressant och föreningen skulle därför för sin del vilja tillstyrkaatt man i lämpliga former analyserar redan existerande nordiskasamverkansvarianter med målsättningen att undersöka om sådan samverkan kanförstärkas och förenklas genom utt man utvecklar en ny samarbetsform uv den typmotionären föreslår." Är det ettuvstyrkande. ; "Sammanfattningsviskan sägas att även om föreningen ställer sig tveksam till en konsortieform ä laSAS är en översyn av de regler som styr arbetsrätten, skatter, valutor ochbehörigheten utt utöva befattning ombord på fartyg mycket önskvärd." Är det ettavstyrkande. ; "Även om förbundet tillstyrkeren ny nordisk konsortiemodell förutsätts att arbetsgivaransvaret kvarligger idet nationella företaget." Är det ettavstyrkande? ; "uppslaget mycket intressant och värt att understödjas uvregeringen på så sätt utt ett förverkligande underlättas genom olika åtgärdermen först sedan linjerederier i de nordiska länderna överenskommit om ettsamgående, t. ex. i konsortieform." Är det ettavstyrkande? Ordföranden i trafikutskottet sitter här ikammaren. Skulle inte kunna konsultera socialdemokraternas egnatrafikpolitiska experter och av dem få det besked som gavseminariet i , nämligen det angelägna i att vi nu går från "soundsto things" och inte bara talar om detta utan också medverkar till att gedetta problem en lösning - för det är ett problem. Jag försökte säga i mittförra inlägg att det inte handlar om en samverkan ä la Transatlantic ochWilhelmsen. Det handlar om att möta den stora finansiella världens enormakonkurrensförmåga genom att etablera trafiksystem som säkerställer svenskindustris behov av linjesjöfart. Det måste socialdemokraten uppfattafrån sina trafikpolitiskt kompetenta kolleger. AnL 61STIG (); slår in öppna dörrar. Jag harnämligen inte sagt att vare sig eller fackförbunden päsjöfartsområdet har avstyrkt motion. Vad jag sade var attremissinstanserna var tveksamma när det gäller denna motion. Vidare citeradejag något av vad sagt för att visa på denna tveksamhet. Jagciterar gärna ett litet stycke till. Man säger nämligen att det "sedanlänge existerar ett mycket nära samarbete mellan nordiska linjerederier och attavsaknaden av vad som i motionen kallas 'ett nordiskt konsortieföretag Sedan ger man frånRedareföreningens sida ett par exempel på ett sådant samarbete. Vi är helt överens, , om att det är nödvändigtatt samarbeta för att säkra en hög kvalitet på svensk industris transporter.Men det är inte den näringspolitiska aspekten vi här diskuterar utan det är denjuridiska aspekten. tar själv upp den frågan i sin motion. Vadsaken gäller är alltså den juridiska formen för ett sådant samarbete. Så är vi nog överens, , om målet - ett närmaresamarbete på det nordiska planet. Men vi är oense om medlen. Det är vaddiskussionen handlar om. Även om vi i inför lagstiftning, får vi intede andra nordiska länderna med oss. Erfarenheterna visar ju, som sagt, att detgär mycket bra att samarbeta, trots att det inte finns en lagstiftning av detslag som efterlyser. Nordisk företagsform fö r sjöfartssam verkan AnL 62 (); Naturligtvis skall lagutskottet koncentrerasig på de juridiska frågorna - det är sant. Vad jag avser med min motion ärjust att tu fustu på juridiken i detta sammanhang. Det gäller behovet av en nysamarbetsform som skulle kunna utgöra grundvalen för en transnationellsamverkan. har jag här i motionerat omatt vi skall initiera förslag vad gäller utvecklingen av en transnationellföretagsform. Om vi hade en sådan företagsform skulle de handelshinder som vialla vill reducera verkligen också kraftigt reduceras, Mina motioner har dockalltid avslagits, med hänvisning till de generella försök som gjorts i när det gäller att finna lösningar i detta sammanhang. Det är nu som vi hartillfälle att i linjesjöfartens intresse utveckla nämnda samarbetsform - förragången var när SAS etablerades. erbjuds alltså verkligen en möjlighet att gesjöfarten ett handtag, i syfte att skapa en mycket nära och strukturellsamverkan. Men socialdemokraterna hänvisar bara till tidigare misslyckanden.Det tycker jag är att avhända det initiativ som skall harätt att ta. AnL 63STIG (); När man lyssnar på kan man fåett intryck av utt inblundade parter på detta område har varit helt overksamma.Men så är det ju inte. I det praktiska livet förekommer redan ett samarbete,utan stöd av lagstiftning. Även i pågår ett arbete som syftartill en utveckling av ett samarbete i nämnda former. 4 protokoll 1985/86:48 Nordisk företagsform för sjöfartssamverkan När det gäller SAS vill jag göra anmärkningen att även denkonstellationen tillkom utan stöd av lagstiftning. Det är således intelagstiftning det hänger på utan det är snarare viljan att åstadkomma ettnordiskt samarbete. AnL 64 (): uppfordrade mig mer eller mindreatt inta talarstolen, och jag gör det gärna. Det är med viss förvåning som jag hur noterat attlagutskottet, som har skickat ut denna motion på en ganska brett upplagdremiss, inte har låtit oss i trafikutskottet ge våra synpunkter pä ärendet -även om det är en lagteknisk fråga som självfallet skall handhas avlagutskottet. är ändå det utskott som har ansvaret förtrafikpolitiken och därmed också för den svenska sjöfarten. Jag vill ge motionären rätt i att - inte hellerlagutskottet har haft någon avvikande uppfattning på den punkten - svensk ochnordisk linjesjöfart kämpar med stora svårigheter. Den internationellakonkurrensen hur tilltugit högst avsevärt genom tillkomsten avde stora s. k. jorden-runt-linjerna, som , osv. Såväl förutvarande kommunikationsministern somstatssekreteraren, som apostroferades, och även jag i min ringhet har gettuttryck för den bestämda uppfattningen, att om nordisk linjesjöfart skall ha enchans att överleva är det alldeles nödvändigt att vi åstadkommer en samverkanpå nordisk bus. Det kan finnas anledning att understödja en sådan utveckling.Inte minst med tanke på vikten av att vi även skall ha transoceantrafik på är det nödvändigt utt det finns åtminstone ett nordisktlinjerederi. Därifrån till att säga att vi här i riksdagenlagstiftningsvägen kan lösu dessa problem är att gå för långt, och det äralltså inte riktigt. Vi skall göru ullt för att understödja näringen, ochnäringen själv måste ta sådana initiativ. Jag delar den uppfattning som har gett uttryck för i sitt remissvar, nämligen att om denordiska linjerederierna har en önskan om utt det skall göras förändringar ilagstiftningen i syfte att underlätta en samverkan eller eventuellt ettsamgående skall självfallet inte vare sig den ellerriksdagen motsättu sig dettu. Därmed vill jag säga att jag delar lugutskottsmajoritetensuppfattning när det gäller frågan om vi genom tillskapande uvkonsortiullugstiftning löser problemen. Jag tror inte att vi gör det. Omnäringen däremot anser utt detta är ett led i strävan att få till stånd ennordisk linjesjöfurt och därmed bevara svensk linjesjöfart skall vi självfalletinte motsätta oss det. AnL 65PER-OLOF (); Som ordförande i lagutskottet sätter jagnaturligtvis utomordentligt stort värde på det intresse som trafikutskottetsvärderade ordförande visar för denna fråga. Jag kan lova . att ommotionären kommer igen med detta ärende skall jaggöra vad jag kan för attmedverka till att det remitteras i varje fall till trafikutskottet föryttrande, för sä vitt inte den socialdemokratiska majoriteten i utskottetmotsätter sig att så sker. AnL 66 NICGRÖNVALL (m): Det yrkande som jag hur framställt i minmotion är att regeringen omgående vidtur åtgärder för att i samverkan mednordisk linjesjöfart utveckla ett nordiskt konsortieföretag. Inte skall väl ettgott initiativ - det förefaller som om delar uppfattningen attinitiativ till stöd för linjesjöfarten är goda - falla av det skälet att detännu inte har kommit en invit från den nordiska linjesjöfarten. Detär just pådetta sätt som en aktiv politikerförsamling, en aktiv riksdag, skull uppträda,dvs. genom att initiera samverkan mellan samhälle och industri för att åstadkommaför landet lyckliga lösningar. Jag syftar alltså inte till en lagstiftning. Jag syftartill att man skall sätta sig ned och överväga hur vi kan ordna gemensammabeskattningsbestämmelser för nordiska linjerederier. Hur skall vi ordnagemensummu urbetsrättsligu bestämmelser och bemanningsbestämmelser för nordiskalinjerederier? Hur skall vi ordnu kravet på insyn och kontroll i nordiskalinjerederier? Hur skall vi ordna beskattningsreglerna och de arbetsrättsligareglernu? Dessa frågor behöver övervägas, och det kan politikerna hjälpa tillmed att ta initiativ till. Det är det jag begär. Efter dennu förklaring, herr talman, tror jug mig kunnahoppas på stöd för motionen och därmed för reservationen. AnL 67STIG (); Jag vill bara lugna lagutskottets ordförandemed att vi socialdemokrater självfallet inte motsätter oss remisser av motionerdå så anses nödvändigt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter behandlingen avjustitieutskottets betänkande 6.) Kammaren övergår nu till att debatterasocialförsäkringsutskottets betänkande 3 om vissa socialförsäkringsfrågor. AnL 69 (); är i huvudsakenigt om de förändringar som föreslås i den proposition som vi nu behandlar. Ipropositionen föreslås bl.a. vissa ändringar i reglerna om indragning avsjukpenning och föräldrapenning vid vistelse på annan ort. Vi har tidigare från sida kritiserat denuvarande reglerna och tillämpningen av dem. Enligt vår uppfattning innebär denu föreslagna reglerna en lämplig avvägning mellan önskemålen om ettobyräkratiskt och enkelt system och de intressen som har avatt komma i personlig kontakt med dem som uppbär sjukpenning eller tillfälligföräldrapenning. Det är naturligtvis orimligt att den som uppbär sjukpenningeller Prot.1985/86:48 föräldrapenning inte skall få resa bortutan att behöva 10decernber 1985 anmäla detta. 7 ..j... ... . I propositionen föreslås också flexiblare sjukpenningsersättning och r o ersättning för merkostnader i vissasjukdomsfall. Förslaget innebär bl. man kanbyta ut sjukpenningen mot ersättning för merkostnader för resor till sittarbete. Vi hälsar en sådan försöksverksamhet med tillfredsställelse, eftersomvi tidigare motionerat om detta från folkpartihåll. Vi tillstyrker också att försök görs med enhetligapatientavgifter, vilket har begärts av läns landsting. Vid införandet aven sådan enhetstaxa kommer också avgifter att kunna tas ut för bl. a.förlängning av sjukintyg, vissa hälsokontroller m, m, läns landsting har också hos regeringen begärt uttfå bedriva en försöksverksamhet där kostnaderna för sjukresor ingår ihögkostnadsskyddet. har tidigare i en motion, 1984/85:1756,påpekat det angelägna i att högkostnadsskyddet även omfattar resekostnaderna.För närvarande innebär högkostnadsskyddet att en patient blir befriad frånkostnader för läkarbesök och läkemedel då betalning skett vid 15 tillfällen.Det innebär att kostnaden för den enskilde kan bli högst . Resekostnader ersätts dock endast med det belopp somöverstiger . Personer som ofta måste uppsöka sjukvården får därför högaresekostnader. Detta har bl.a. kritiserats hårt av handikapprörelsen. I motion118 har vi därför föreslagit att läns landsting skall få bedriva denförsöksverksamhet som man begärt, nämligen att högkostnadsskyddet även skallomfatta resekostnader. Utskottet har avstyrkt motionen med den motiveringen attdet pågår en försöksverksamhet med sjukresor inom ochYstads sjukvårdsdistrikt och inom kommun. På dessa orter administrerassjukresorna av . Vi reservanter anser att detta inte är ett hållbart motiv.Det borde i stället vara intressant att pröva olika modeller, där kostnadernaför dem som i dug drabbas av höga resekostnader minskas. Man får väl också ettbättre underlag för en försöksverksamhet på det här området orn ett heltlandsting deltar i stället för tre enstaka kommuner. Det vore också intressant om försöksverksamheten med denenhetliga patientavgiften inom låns landsting kompletterades med atthögkostnadsskyddet omfattade resekostnaderna. Regeringen bör därför snarastlägga fram ett förslag som gör det möjligt för läns landsting attbedriva den försöksverksamhet som har ansökt om. Jag ber att när det gäller mom. 3 fä yrkabifall till reservation 1 av och och i övrigtbifull till utskottets hemställan. AnL 70 (); I det betankande som behandlas tus frågor som rör föräldrapenningoch sjukförsäkringsförmåner upp. Att finna enkla och rättvisasystem som ger alla största möjliga trygghet ar ett mål för oss sorn arbetarmed dessa frågor. Jag är dock övertygad om att det under den '- allmänna motionstiden kommer uttväckas flera motioner som rör det antagnaförslaget om föräldrapenning och som visar att det är svårt att få till stånden rättvis tillämpning. Det får hälsas med glädje att det varit möjligt attändra på en av de kantigheter som otvivelaktigt förekommit. Det gällerunderrättelse om tillfälligt byte av vistelseort när tillfällig föräldrapenningutgår. Förfaringssättet skall nu ändras och jämställas med vad som gäller vidsjukdomsfall eller vid uttag av föräldrapenning. Kan detta ge försäkringskassepersonalenmera tid över för andra uppgifter innebär det att ändringen är till det bättre.Underlättar det också för den enskilde så är det naturligtvis mycket bra. I vissa fall kan man genom beslut som rör sjukpenning ochsjukersättningsförmåner också styra utvecklingen i önskvärd riktning. Dettagäller i högsta grad viljan att tillskapa social trygghet för den som önskarvårda någon anhörig i hemmet. Med den utveckling som pågår inom sjukvården ochsocialtjänsten kommer allt fler äldre, sjuka och handikappade att vårdas i sinahem. utförs sjukvård i hemmet till av anhöriga. 1 vissa fall utgårbidrag från landsting eller kommun för denna vårdinsats. Det finns ett otalvarianter här när det gäller anställningsformer och avlöningsförmåner. Av demsom arbetar inom den sociala utgörs numera av anhöriga.Det är viktigt att dessa anhörigvårdare får stöd av huvudmännen i form avutbildning, handledning och avlösning. Behovet av anhörigas insatser kommer att öka i takt medatt allt fler äldre samt fysiskt och psykiskt handikappade ges möjlighet att bokvar hemma. Det är beklagligt att i denna situation inte sersambandet mellan beslutet om ökad öppenvård, där allt fler skall vårdas i sinahem, och behovet av social trygghet för dessa uppoffrande grupper. Men detarbete som utförs i hemmiljö och som så väl behövs får tydligen inte uppskattasfrån sida. Vi centerpartister i socialförsäkringsutskottet har settdetta samband. Vi har inte tidigare fått stöd för det förslag som lades isamband med anhörigkommitténs betänkande. Här finns nu en motion av HagarNormark som tar upp en annan möjlighet att lösa problemet för de anhörigvårdaresom har landstingsbidrag som lön för sitt arbete. Likhet föreligger med fosterbarnvårdaressituation och fosterbarnvårdares rätt till sjukpenning. I remissyttrande övermotionen har ansett det i och för sig rimligt attlikställa anhörigvårdare med fosterbarnvårdare, detta då omständigheterna ärtämligen likartade. Men både ochFörsäkringskasseförbundet tvekar, då man konstaterar att andra grupper ocksåhar problem med sjukpenningplacering. Enligt mitt förmenande borde här enpolitisk viljeyttring ha kommit till stånd. Vill vi ha anhörigvårdare måste viockså snabbt se till att lösa även sjukpenningproblemet för dem. Men den viljansaknas, och frågan förs vidare att lösas i ett större sammanhang, som utskottetanfört. Jag känner med de anhörigvårdare som utnyttjas av samhället, utanatt det görs ärliga försök att lämna ersättning. I ett särskilt yttrande anser vi centerpartister attfrågan om högkostnadsskyddet när det gäller sjukresor skall lösas snarastmöjligt. Vi anser att de försök som pågår är tillräckliga för att man snartskall kunna ta ställning till ett utbyggt högkostnadsskydd. Det är anledningentill att vi inte stöder folkpartietskrav på en ny försöksverksamhet. Vi instämmer dock i att högkostnadsskyddsnarast behöver införs. Med dettu yrkar jag bifall till reservation 2i sociulförsäk-ringsutskottets betänkande nr 3. AnL 71 (); Som tidigare hur sagts från den härtalarstolen, bl.a. av , har vi nu att ta ställning till dels enproposition om, som det heter, vissa socialförsäkringsfrågor, dels tre motionersom väckts med anledning av propositionen, dels sex motioner som finns kvarsedan föregående . Jag ämnar närmare gä in på propositionens innehålloch några av motionerna. 1 propositionen föreslås ändringar när det gäller reglernaom indragning och nedsättning av sjukpenningen. Det finns också förslag tilllagstiftningsåtgärder för att man skall kunna bedriva en försöksverksamhetinom olika områden. Jag börjar med att tala om indragning och nedsättning avsjuk- och föräldrapenning. gäller att man om man är sjuk eller om man uppbärföräldrapenning skall meddela så snart mun lämnar vistelseorten.Nu föreslås detta ändrat, så att man när man är sjuk eller uppbar tillfälligföräldrapenning inte skall behöva anmäla tillfällig bortovaro till försäkringskassan.Vid en längre tids frånvaro, , skall fortfarandeanmälningsplikt till gälla. Vid föräldrapenning i övrigt taskravet på anmälan bort helt från lagstiftningen. Orsaken till att sjukpenningoch tillfällig föräldrapenning här har likställts är att det finns storalikheter mellan dessa förmåner. Ett enigt utskott tillstyrker den föreslagnaregeländringen. Så över till de olika försöksverksamheterna. Regeringenbegär att få lämna viss myndighet uppdrag att utarbeta föreskrifter som germöjlighet att mer flexibelt använda sjukpenningen i samband med rehabiliteringoch återgång till arbete. Regeringen föreslår också föreskrifter beträffandeförsök med ersättning för merkostnader i samband med resor till arbetsplatsen istället för sjukpenning. Detta förslag är ett led i strävandena att möjliggöraen snabbare rehabilitering. Föreskrifterna föreslås kunna gälla till utgångenav . Ett enigt utskott biträder även detta förslag. Den försöksverksamhet med enhetliga putientuvgifter somföreslås grundar sig egentligen på de försök med självstyrelse som förnärvarande bedrivs och som skall fortsätta . Inorn ramen förförsöken med självstyrelse har kommuner och landsting inkommit med förslag.Örebro läns landsting, som ingår i ett sådant här frikommunsförsök. har begärtatt fä göra försök med enhetliga patientavgifter, oavsett om det gäller öppensjukvård eller sjukvårdande behandling. föreslår regeringen att man skall få utforma sådanaföreskrifter att de landstingskommuner som ingår i frikommunförsöket, nämligenÖrebro läns. läns samt och läns landstingskommuner,skall få möjlighet att tillämpa en enhetlig patientavgift om . per besök,oavsett om det gäller läkarvård eller en sjukvårdande behandling. Detta skalluven kombineras med en ändring av reglerna för högkostnadsskyddet. Som själv redovisat hur folkpartietreserverat sig till förmån för en motion uv m. fl., där detföreslås att man inom ramen för lans lundstings försök skall få ta inkostnader för resor till läkare och för resor till sjukvårdande behandling.Föredragande statsrådet har påpekat att det pågar enförsöksverksamhet när det gäller sjukresor i och Ystads sjukvårdsdistriktoch inom kommun.