prot · G909124 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:124 1 § Justerades protokollet för den 15 innevarande månad, 2 § Föredrogs och hänvisades 1985/86:164till näringsutskottet 3 §Föredrogs men bordlades åter betänkanden /86:20 och 21Lagutskottets betänkande 1985/86:26 betänkande 1985/86:8Socialförsäkringsutskottets betänkanden /86:15 och 16 4 §Bostadsförsörjningen m. m. Föredrogs ånyo bostadsutskottetsbetänkande /86:13 om anslag fill bostadsförsörjning m.m, (prop, 1985/86:100delvis) (förnyad behandling; ärendet bordlagt på grund av likaröstetal), 1 . (): Jag ber att få yrka bifall till samtligareservationer där ledamöter i bostadsutskottet finns antecknade, 2 (): Med hänvisning till den debatt vi hade ombostadsutskottets betänkande 13 ber jag att få yrka bifall till dereservationer där de moderata ledamöterna i bostadsutskottet finns med somreservanter. 3 (): Med hänvisning till de motiveringar jag lämnade i denbostadspolitiska debatten yrkar jag bifall till samtliga reservationersom biträder. 4 (vpk): Jag yrkar bifall till samtligavpk-reservationer till betänkandet. Bostadsförsörjningen m. m. 5MAJ-LIS (): Med hänvisning till tidigare behandling avbostadsutskottets betänkande 13 yrkar jag bifall till reservationerna 2 och 7,i övrigt till utskottets hemställan och därmed avslag på övriga reservationer. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (bostadsbyggandets omfattning) Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 15 förreservation 1 av , 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (bostadsbyggandetsfördelning pä olika upplätelseformer) Först biträddes reservation 2 av OskarLindkvist m, fl, med 136 röster mot 15 förreservation 3 av i motsvarande del, 147 ledamöter avstod Härefterbifölls reservation 2 av m, fl, med 154 röster mot 144 förutskottets hemställan. Mom. 3 (starkare regional styrning av bostadsbyggandet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avTore i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 4 (äldres boende) Utskottets hemställan bifölls med 189 röster mot 109 förreservation 4 av m.fl. Mom. 5 (kollektivt boende) Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 15 förreservation 5 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 6 (nytt system för finansieringen av bostadslän) Utskottets hemställan bifölls med 154 röster mot 144 förreservation 6 av , m,fl. Mom. 7 (statlig totalfinansiering) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 15 förhemställan i reservation 8 av , 1 ledamot avstod från att rösta. Den i reservation 7 av m,fl, anfördamotiveringen godkändes med 154 röster mot 144 för godkännande av utskottetsmotivering. Mom. 9(förtida inlösen av lån) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avKjell A. och - bifölls med acklamation. Mom. 10(förvärvslån) Prot. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av rn, fl, -bifölls med acklamation. ,,,,,..,., m.m. Mom. 11(rantelan) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 11 av ochKarl-Göran Biörsmark - bifölls med acklamation. Mom. 13 (räntebidragssystemets utformning) Förstbiträddes reservation 12 av m,fl,, som ställdes mot delsreservation 13 av och , dels reservation 14 av . och BirgittaHambraeus, med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 155 röster mot67 för reservation 12 av m. fl. 75 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 14 (justering av de garanterade räntorna) Först biträddes reservation 16 av ochKarl-Göran Biörsmark med 41 röster mot 16 för reservation 17 av ,241 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 15 av m, fl,med 75 röster mot 40 för reservation 16 av och Karl-GöranBiörsmark, 183 ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 174 röster mot82 för reservation 15 av m,fl, 42 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 15 (ändringar i räntebidragssystemet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avKjell A, m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 16 (räntebidrag till lån som utgått enligt äldreregler) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 20 av , och - bifölls medacklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation19 av m, fl, anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 18 (eftergift av räntelån) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 21 avRolf m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 19 (avveckling av den produktionskostnadsanpassadebelåningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 22 avRolf m. fl. - bifölls med acklamation. Prot.1985/86:124 Mom. 20 (reglerna för räntebidrag m. m. för hyres-och bostadsrättshussamt Bostadsförsörjningen m. m. Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 23 av m. delsreservation 24 av och . dels reservation 25 av . och BirgittaHambraeus, bifölls med acklamation. Mom. 21 (länsbostadsnämndernas prövning av låneärenden) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 26 avKjell A. m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 22 (ikraftträdande m, m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 27 avKjell A, m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 24 (översyn av låneberäkningsmetoderna m, m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 28 avErling och - bifölls med acklamation. Mom. 26 (möjligheterna att anföra besvär) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 29 avKjell A, m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 28 (regler för inräknande av kostnader för egetarbete i låneunderlaget) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 30 avKjell A, och - bifölls med acklamation. Mom. 29 (det kommunala inflytandet i bostadsrättsförening) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 31 avKjell A, och - bifölls med acklamation. Mom. JJ (markvillkoret) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 32 avKjell A, m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 34 (konkurrensvillkoret) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 33 avRolf m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 38 (vissa ändringar i bostadsfinansieringssystemet) Utskottets hemställan medgodkännande av utskottets motivering - som ställdes mot utskottets hemställanmed godkännande av den i reservation 34 av m.fl. anfördamotiveringen - bifölls med acklamation, Mom. 39(konstnärlig utsmyckning av byggnader) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 35 avTore -bifölls med acklamation. Mom. 43och 44 (avveckling av hyresrabatterna, m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 36 avKjell A. m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 45 (avveckling av hyresförlustgarantierna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 37 avKjell A. m. fl, - bifölls med acklamation. Bostadsförsörjningen m. m. Mom. 46(ränte- och amorteringsfria lån till allmännyttiga företag) Utskottets hemställan bifölls med 282 röster rnot 15 förreservation 38 av . Mom. 47 (varsam upprustning) Först biträddes reservation 39 av . m.fl.med 81 röster mot 15 för reservation 40 av . 202 ledamöter avstodfrän att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 207 röster mot92 för reservation 39 av . m. fl. Mom. 48 (ett utvidgat ROT-program m. Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 41 av . och , dels reservation 42 av , bifölls medacklamation. Mom. 50 (flexibilitet vid tillämpningen av reglerna förombyggnad av ålderdomshem) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 43 avEriing och - bifölls med acklamation. Mom. 51 (avveckling av bidragen till åtgärder i vissabostadsområden) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 44 avRolf m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 52 (bidrag för att främja åtgärder som syftar tillatt minska antalet outhyrda lägenheter m.m.) Först biträddes reservation 46 av m. fl. med68 röster mot 15 för reservation 47 av . 216 ledamöter avstod fränatt rösta. Härefter biträdddes reservation 45 av . Mattssonm.fl. - som ställdes mot reservation 46 av m. fl. Slutligen bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 45 av . m. fl. - genom uppresning. Mom. 53 (ram för bidrag till bostadsområden med stor andelouthyrda lägenheter m.m,) Utskottets hemställan - som ställdes rnot reservation 48av m.fl, - bifölls med acklamation. Bostadsförsörjn ingen m. m. Mom. 55(avveckling av de särskilda lokallånen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 49 avRolf m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 59 (avveckling av förbättringslångivningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 50 avKjell A. och - bifölls med acklamation. Mom. 64 (ramen för bidrag till tillgänglighetsskapandeåtgärder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 51 avRolf m.fl, - bifölls med acklamation. Mom. 65 (avveckling av bidragsgivningen tillhissinstallationer) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 52 avRolf m, fl. - bifölls med acklamation. Mom. 66 (bidraget till samupphandling och teknikutvecklingav hissinstallationer) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 53 avRolf m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 67 (ram för statsbidrag till hissinstallationer)Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 55 av och - bifölls medacklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation54 av m. fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 70 (tilläggslån för ändrad lägenhetssammansättning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 56 avKjell A. m.fl, - bifölls med acklamation. Mom. 71 (beslutsramen förtilläggslån) Utskottets hemställan, som ställdes mot dels reservation 57 avKjell A. m. fl., dels reservation 58 av och Karl-GöranBiörsmark, bifölls med acklamation. Mom. 72 (överskridande av ramarna för tilläggslån m. Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 59 av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 76(anslag till åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 66 avErling och - bifölls med acklamation. övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1985/86:17omenergipolifik (prop. 1985/86:100 delvis och 1985/86:102) samt 1985/86:18 om vissa naturgasfrågor (prop. 1985/86:91 och 1985/86:100 Näringsutskottetsbetänkanden 17 och 18 debatteras i ett sammanhang. Anf.7 (): När sköt in den avgörande straffenpä och det svenska folket gick och lade sig såminskade uttaget av el i med sä mycket som motsvarar driften vid ett avvåra tolv kärnkraftverk. Så beroende är vi av el - inte bara för att driva vårtnäringsliv och värma våra hus - utan också för att kunna avnjuta enfotbollsmatch på TV. Kan någon pä allvar tro-givetvis med undantagför dem som här i skall tala för just en sådan tro - att det skallvara möjligt att få med det svenska folket på en avveckling av kärnkraften föreår 2010? Det skall väl - får vi hoppas - komma spännande TV-sport även underåren framöver, som vi gärna vill se. Står vi inför en situation där staten påolika sätt genom regleringar skall komma att styra efterfrågan på el? Allttalar för detta, inte minst efter energiminister senasteageranden. Vilken industri skall efter kärnkraftsavvecklingen stängas av för enstund för att vi skall se svensk ishockey eller fotboll? En historisk händelse inträffade för sedan som jagtror att mycket få har observerat. Åtminstone har jag inte kunnat se det itidningar eller höra det på radio. Kanske beror det på att informationen omkärnkraften inte är särskilt objektiv. i svensk historiaproduceras det mera el i vårakärnkraftsanläggningar än i alla våra vattenkraftverk. Är inte detta något somdet finns anledning att stanna upp och fundera kring? Hur i all världen skallvi, utan att gå fram med ransonering och lagstiftning, lyckas hålla oss inom ramenför den el vi har tillgång till? Är det planhushållning som skall bliresultatet av en avveckling av kärnkraften? Är det planhushållning somfolkpartiet och vill ha när de följer ungefär samma linje? Attsocialdemokrater och vpk-are vill det är mera naturligt. Det kan också vara lämpligt att erinra om attfolkpartiet -även om det i många sammanhang påstår annat - tillsammans medsocialdemokraterna vill att framtida anläggningar för produktion av el skallägas av stat och kommun. 1 värld finns det inte plats för privataintressen när det gäller produktion av el. Så stark är tilltrotill statligt ägandeoch så svag till privat ägande. Har det någon gäng visat sig i attprivata elföretag inte visat sig ta ett samhällsansvar? T.o.m.generaldirektören för har uttryckt en förhoppning om att de privataföretagen skall stärka sina positioner på elområdet för att garantera att detnyttiga inslaget av konkurrens och tävlan finns kvar. Men så ej ! Hela den svenska energipolitiken är i det stora hela enfråga om tillgång på elektricitet. Allt det andra kan vi i princip lämna åt sidan.Därför kommer jag i mitt anförande att huvudsakligen uppehålla mig kring elen. betänkanden pä energipolitikens områdeblir allt tjockare . Det kan inte vara rimligt att skalllägga sig i så många detaljer pä energins område. Alltmer udda och egendomligaförslag ser dagens ljus. Detta är ett talande bevis på den brist på tilltro somde övriga partierna känner inför sin egen energipolitik. Det kommer attuppenbaras för allt fler att det är den moderata energipolitiken som står pårealismens fasta grund. Desperata griper de övriga partierna - som jag sade iförra vårens debatt - tag i varje halmsträ, torvtuss och alruska för att fäenergiekvationen att gä ihop. Dessutom sitter de och väntar på den vind som viavindkraft skall ge oss el och som inte finns de underbara men mycket kallavinterdagar då vi allra helst och allra mest behöver el. Det känns skönt att kunna luta sig emot en moderatenergipolitik, som skapar garantier för en god tillgäng på el till låga priseroch enligt vilken miljön inte skall genom eldning av kol och olja utsättas förännu större påfrestningar framöver. Vi har lyckats ersätta olja med andra bränslen i Sverige.Det kan vi konstatera. Huvudsakligen är det el som ersatt oljan. Utan de tolvkärnkraftverken skulle vi ha stått oss slätt. Jag inbillar mig att mångacenterpolitiker, och inte minst deras väljare, erinrar sig att ifolkomröstningen stod för en avveckling före är 1990 av de sexkärnkraftverk som 1979 var i gång. Hur skulle ha sett ut ? Dä hadekol, olja och torv mer än nu förstört vår miljö, för att inte tala om vad detskulle ha kostat oss. Planeringschefen vid statens energiverk, ,har i en artikel konstaterat att det var just tack vare vår kärnkraft som vilyckades pressa ned importen av dyrt oljebränsle och därmed undvek att sättaoss i skuld mer än vi redan gjort. räknar med, vilket är värtatt notera, att sparas tack vare att vi slipperelda med annat för att frambringa den el som vi och vårt näringsliv behöver föratt hälla ordning på finanser. Säkerligen sitter man , herr talman, ifinansdepartementet och gnuggar händerna och tackar sin skapare att alla vi iSverige var så framsynta och dä vibeslöt att satsa på kärnkraft. Annat är det med vår energiminister. Men detverkar inte som om hennes idéer vinner de övriga regeringsledamöternas gillandenär det verkligen gäller. Jag tror att framtidens dom över vår energiministerkommer att vara hård. Det är inte regeringens och beslutsom givit oss ett mindre oljeberoende. Det är inte heller den miljard isatsning pä torv som givit ossdet eller allt det som satsats pä stöd, i form av bidrag och län, Prot.1985/86:124 forskning och teknisk utveckling. Det är marknadsekonomin och den23 internationella prissättningen på oljan som tvingat konsumenternai att genom besparingar minska sin förbrukning av energi. Likaså kommerdet nu när oljepriserna viker att visa sig att det är marknadssignalerna ochinte politikerna som kommer att ge upphov till de förändringar över hela detekonomiska fältet som vi kommer att uppleva i form av ökad industrielltillväxt, högre sysselsättning och därmed också ökad efterfrågan på el. Den svenska uppläggningen av elförsörjningen,med en stor andel vattenkraft - tidigt utbyggd - tillsammans med ett unikt distributionssystemhar givit oss ett internationellt sett lågt elpris. Detta är också förklaringentill att vi har en svensk skogsindustri och även annan elintensiv industri sommed framgång har lyckats hävda sig i den internationella konkurrensen. Detta harlyckats trots att vi har betydligt högre lönekostnader än de flesta av deindustriländer vi konkurrerar med. Vi har en konkurrensfördel genom att vi harvår billiga el. Denna fördel har vi lyckats bibehålla tack vare att vi tidigtinsåg att vi skulle satsa pä kärnkraft. Den svenska kärnkraften - huvudsakligenutvecklad i - har visat sig uppfylla höga krav på säkerhet ochtillgänglighet till låga kostnader. Den socialdemokratiska regeringen ser energin som ettintressant skatteområde, där man diskret - utan alltför stora reaktioner fränenskilda konsumenter, hoppas man - skall kunna hämta de miljarder som den intevisat sig särskilt framgångsrik på att genom ökad effektivitet och besparingarhämta ur den statliga och kommunala verksamheten. Vi kommer, herr talman, att behandla ettenergiskatteförslag, som kommer att leda till högre kostnader för näringslivetoch mindre utrymme för lönehöjningar. Vi kommer att få se regeringen beviljadispenser som inte står i samklang rned marknadsekonomin och som kommer attvisa att hela vårt energibeskattningssystern är felaktigt utformat. Regeringenbör, i likhet med övriga länder inom , avstå från skattehöjningar och låtafördelarna av sänkta oljepriser sprida sig i allt vidare cirklar i den svenskaekonomin. Det vi behöver är en konkurrenskraftig svensk industri. Det var välinte bara för ro skull som i sin regeringsdeklaration talade ombehovet av ekonomisk tillväxt. En svensk industri som skall bidra till att fä ordning påde obalansproblem vi har - utlandsskuld, bytesbalansunderskott ochbudgetunderskott - måste bli större. Vi måste fä våra industriföretag attinvestera. Det har industrin chansen till . när den inte i lika hög gradbehöver anslå resurser för energiinvesteringar. Låt företagen använda sinapengar till investeringar, beskatta dem inte på energi! En större svenskindustri rned allt flera datorer, elektriska styrinstrument och robotar krävermer el. För den skull måste den svenska produktionskapaciteten vad gäller elbyggas ut. Man kan klart konstatera att den kapacitet som finns interäcker särskilt långt. , herr talman, har de tvä sista kärnkraftverkeni och Forsniark tagits i drift. Några flera produktionsanläggningarför elkraft är inte planerade. Det är värt att notera att det tar uppemot åttaeller att från projektstadiet få en ny anläggning i drift. De flestaelprognoserna har slagit fel. Det är bara näringslivets egen som 45 1985/86:124slår någorlunda rätt. Det visar sig att vi förbrukar mer el än vad vi räknar med. En del av detta faller påbostadssektorn. Såvitt jag förstår avser att"klämma åt" de enskilda konsumenterna genom högre eltaxor för att fåelekvationen att gå ihop. Högre taxor , inte så små höjningar heller,och lägre kommer - hur fint och rationellt det än låter - att ledatill dyrare elräkningar och dessutom, för många, investeringar i oljepannor. Ärdet detta som vi som konsumenter vill ha? Bristen på el kommer att tvinga regeringen att fördelaelkraft till näringslivet. Vilket regleringsvansinne vi då kommer att få! Ärdetett sådant vi vill ha? Den socialdemokratiska politiken - uppbackad somden är av och center - resulterar i dyrare el för alla. Nej, detSverige behöver är en annan energipolitik - en moderat energipolitik. Innan jag kommer in på denna, kan det vara värt att göraen internationell utblick och se hur utvecklingen ter sig i de länder med vilkaSverige upprätthåller huvuddelen av sina affärsförbindelser, nämligenOECD-länderna. Elkonsumtionen inom utvecklar sig som motsvarandekonsumtion i . Ökningen av elkonsumtionen har varit betydligt snabbareän ökningen av den totala energikonsumtionen. Inom alla medundantag för räknar man med att konsumtionen kommer att fortsätta attöka. Ärdet inte anmärkningsvärt, att som enda OECD-land skall kunnaminska sin elkonsumtion och trots detta kunna få en positiv ekonomiskutveckling med en växande svensk industrisektor? Det verkar som om den svenskaregeringen är angelägen att mera anpassa prognoser och statistik till sinpolitik än att anpassa politiken till verkligheten. Inom har man en stark tilltro till kärnkraften. Elensandel av den slutliga energikonsumtionen kommer att fortsätta att öka. Enligtprognoserna väntas elkonsumtionen inom öka fram till år1990 och rned under de återstående åren fram . Det är .annat än de minskningar vi räknar med. Överför man dessa tillväxttal inom till , somhar en i jämförelse rned många andra länder stor andel elintensiv industri,skulle elförbrukning på , där de avkopplingsbara elpannorna ärborträknade, vara uppe i . Allt talar för detta. Manbehöver bara gå tillbaka och se hur utvecklingen varit under de senaste 20 årenför att få klart för sig att elkonsumtionen ökar minst i samma takt somindustriproduktionen. har ökningen påelsidan t. o. rn.varit betydligt snabbare än industriproduktionsökningen. 1 dagens läge har vi. utan att ta i anspråk dyroljekondens, tillgång till mellan 135 och . Det är dessa siffror viskall relatera till de sorn vi förbrukar. Det finnsalltsäett gap här på10 TWh. Hänsyn härda tagits till de sänkta oljepriserna. Genom att oljeprisernasänks kan taket höjas från 135 upp mot 145. Det går lätt att räkna ut att viredan före 1990 har kommit upp i en nivå där vi inte längre har tillgäng tillbillig elenergi. Det är dä ransoneringen kommer att göra sig påmind. I och försig kan vi tack vare de låga oljepriserna skjuta det härproblemet framför oss. men då skall vi vara medvetna om att vi gör det på 46 bekostnad av miljön. Ju meraoljeförbränning, desto sämre luft och vatten. Samtidigtär ingenting så miljömässigt rent som vatten- och kärnkraft. 26 länder hade 345kärnkraftsreaktorer i drift. Under det närmaste året kommer ytterligare sexländer att fä kärnkraft. Det internationella atomenergiorganet påvisar i sinsenaste statistiska rapport att driftstrllgängligheten ökat. Totalt harvärldens kärnkraftverk samlat på sig inte bara 4 000 reaktorår utan även enmängd erfarenheter som leder till att allt högre säkerhetskrav kan ställas ochäven uppfyllas vad kärnkraften anbelangar. Den här utvecklingen är värd att notera och infoga i departipolitiska bedömningar som bör vägleda riksdag och regering i derasfortsatta energipolitiska arbete. Tyvärr är inte det fallet. Bristen på el - som blir ett faktum om inget görs - oroarnäringslivet. Men oron kommer också till uttryck i uttalanden från de fackligaorganisationer som företräder medlemmar inom industrin. Att chefen förOskarshamns Kraftgrupp - - går ut och talar om något somgränsar till en förstudie av ett trettonde kärnkraftverk är inget annat än ettbevis på den oro som han och många med honom känner för elförsörjningoch den tilltro som man känner till svensk kärnkraft. Det är ganska symtomatiskt att de socialdemokrater som boroch är verksamma i närheten av våra kärnkraftverk har en betydligt positivaresyn på kärnkraftverken än den som officiellt kommer till uttryck inom detsocialdemokratiska partiet. Egentligen borde detta vara en orimlighet. 1 ensocialdemokratisk motion, undertecknad av ledamöter av denna riksdag, yrkas attstatsmakterna skall se till att deras information om kärnkraften blir merobjektiv än vad den är . Allmänheten har, säger motionärerna,härigenom kommit att känna en oro för kärnkraften som inte står i proportiontill de faktiska risker som är förknippade med kärnkraften. Motionärerna anserockså med rätta att vi tack vare kärnkraften kunnat reducera användningen avfossila bränslen och därmed undvikit allvarliga försurningsskador. Från moderatsida delar vi helt motionärernas uppfattning. Det hör inte direkt till vanligheterna att vimoderater yrkar bifall till en socialdemokratisk motion, men denna gäng gör videt. Vi hoppas att motionen inte skall vara en dagslända, utan att den skallföljas av flera under de allra närmaste åren.