prot · G909141 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag brukar försöka att i talarstolen så långt som möjligtundvika att läsa upp långa citat ur betänkandetexten. Men med tanke på dendebatt som vi vet har förts i våra domstolar med anledning avcenterpartimotionen och som har oroat många domare i de allmänna domstolarnaoch i förvaltningsdomstolarna vill jag den här gången också i talarstolenunderstryka vad jag har anfört i mitt särskilda yttrande, nämligen att det bör"noteras att utskottet enhälligt tar avstånd från tanken på en bredorganisationsöversyn syftande till ett sammanförande av de allmänna domstolarnaoch de allmänna förvaltningsdomstolarna. De skiljaktigheter som föreligger måbeklagas; i sammanhanget är de att betrakta som detaljer, om än viktiga sådana," Så till de skilda frågor som debatten gäller. Jag kan barabeklaga att tiden inte medgeratt jag här, pådet sätt som det framgår avbetänkandet, kan ge en historik och översikt över det svenska domstolsväsendet.Jag räknar heller inte med att det här betänkandet kan bli någon störrebestseller än något annat utskottsbetänkande från . Men den här gångenbeklagar jag detta faktum och vill åtminstone försöka göra reklam för denöversikt över det svenska domstolsväsendet som finns i betänkandet. Var och ensom kommer i kontakt med svensk rättskipning - och vem gör inte det på etteller annat sätt - skulle ha nytta av den propedeutiska kurs som finns på tiosidor i betänkandet. Av denöversikten framgår bl, a,: att vi harmånga typer av domstolar, att de ärolika organiserade och sammansatta, att olikaregler kan gälla för processen och appellen samt att vi har dels två typer av s, k, allmänna domstolar, därrätten består av lagfarna domare och nämndemän i lägre instanser och enbartjurister i högre instanser, dels s, k, specialdomstolar, där juristdomarna iallmänhet kompletteras med särskild sakkunskap på det speciella området ellermed Med en sådan här uppräkning kan man lätt frestas atthastigt dra slutsatsen att något måste göras för att få till stånd ettenhetligt domstolssystem. Det nuvarande systemet verkar vid första åsynen varaalldeles för krångligt. Men då gäller det också att komma ihåg den domarregelsom säger; "Domaren skall icke vara för hastig till att döma, förrän hansaken väl begrundat haver, ty en hastig dom är sällan god och rätt," När utskottet nu har begrundat och följt domarregeln nr 24och tagit del av en praktiskt taget enig remissopinion, har vi kunnat enas omatt det inte finns skäl att göra en översyn som skulle syfta till ensammanslagning av de allmänna domstolarna och de allmännaförvaltningsdomstolarna, Pä den punkten är vi eniga i vårt "domslut",även om motionären kommit fram till slutet på andra domskäl. Däremot råder alltså inte enighet när det gällerspecialdomstolarna. Ifrån sida har vi motionerat om attmål från hyresnämnd och bostadsdomstol skall överföras till allmän domstol.Liknande krav har framställts från som dessutom uttryckligen harbegärt en översyn av systemet med partssammansatta domstolar och andra specialdomstolar.Tanken på en översyn får starkt stöd av många av de remissinstanser som yttratsig om centermotionen, vilket framgick av kommittémotionen. säger densocialdemokratiska majoriteten, att rättegångsutredningen i sitt fortsattaarbete kommer att ta upp frågan om ett överförande av hyresprocessen tillallmän domstol. Det åberopas också att t, ex, ekodomstolarna införts.Men, herr talman, från reservanternas sida vill vi att hyresprocessen skallöverföras till de allmänna domstolarna. Detta behöver inte övervägasytterligare, och vi har för sedan röstat emot ekodomstolarna.Visserligen är vi inte så konservativa som regeringspartiet, som inte villändra på någonting, men vi ändrar för den skull själva inte uppfattning inomett år. Vi vet alltså hur vi vill ha det i de nämnda exemplen, I fråga om vissaandra domstolar är vi inte lika bestämda i vår uppfattning, men vi är öppna fören debatt om för- och nackdelar med vissa specialdomstolar. Vi tycker också, att när man har framför sig den genomgångav skilda domstolar och deras olika uppgifter som utskottet i saklighetensintresse har gjort, då måste man ställa sig frågan; Ger det verkligen en störregaranti för den enskilde medborgarens rättssäkerhet och möjlighet att hävdasina intressen att hon, alltefter tvistens natur, hänvisas till olikaspecialdomstolar? Vi tycker att frågan är värd både att ställas och attutredas. Svaret får vi vänta på. Därtill kommer, som en av remissinstanserna sånogsamt påpekat, att utvecklingen med ett stort antal specialdomstolar harskett utan att man tagit ställning till de övergripandeprinciper som bör styra domstolsorganisationen. Därmed, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottetshemställan under punkt 1, men avslag på hemställan i punkt 2 och i ställetbifall till reservation nr 2 som är undertecknad av representanter förfolkpartiet och . :141 Anf. 192 (); Det ärende som vi nu behandlar har, somjustitieutskottets ordförande sade, sin grund i främst den motion somväckts av med begäran om en genomgripande principiellöversyn av hela rättskipningens organisation med bl, a, syftet enligt motionenatt helt integrera förvaltningsdomstolarna med de allmänna domstolarna.Motionen har varit föremål för en omfattande remiss och de remissvar som kommerfrån skilda delar av rättsväsendet är mycket kvalificerade. Det har uppenbarligenlagts ned ett betydande arbete inom remissinstanserna på att ge utskottet ettbåde sakligt och välgrundat underlag för dess bedömning. Ytterligare ett antal mofioner har väckts somberör olika frågor vad gäller organisationen av rättskipningen men ocksåinstansordning och domsluts överklagbarhet. Som var inne på, harmotionerna och remissomgången lett till en omfattande och, som jag uppfattardet, inte bara orolig men också kvalificerad debatt i rättsväsendet om deprinciper som skall vara styrande för denna organisations utveckling. Utskottet har lagt ner bäde tid och omsorg på behandlingenav alla dessa frågor, och ingenting är naturligare än just det. Samtliga ibetänkandet behandlade frågor rör grundläggande och ytterst betydelsefullafrågor för rättssamhället. Jag vill personligen tillfoga att beredningen avdetta ärende har varit både stimulerande och lärorik. Jag deltar gärna i ochstöder justitieutskottets ordförande i hennes strävan att marknadsföra dettabetänkande. Vilka grundläggande krav kan ställas pärättskipningens organisation? Jag skall försöka att kortfattat skissera någrasädana krav. Organisationsformen måste naturligtvis säkerställadomstolarnas oväld, oavhängighet och frihet att döma under lagarna. Den måstevidare så långt möjligt åstadkomma en rimlig balans - det är en svår balans attupprätthålla -mellan kraven på formellt och materiellt riktiga domar ochdomslut men också en viss snabbhet i processen, så att enskilda inte behövervänta alltför länge på att fä sin rätt. Den rättssökande allmänheten är betjänt av geografisknärhet till domstolarna, i varje fall i första instans, och att hänvändelsetill rätt domstol underlättas av enhetlighet och tydlighet vad gäller vilka måloch ärenden som hör till olika domstolar. måste vidare kunna överklagas från lägre till högreinstans i ett system som för de enskilda medborgarna är överskådligt och klarti sina strukturer. Det finns också ett behov av att låta principer bäde förprocess och för domstolsorganisation verka och inteutsätta dem för tvära och omfattande förändringar. Det senare kan leda tilloförutsebarhet och inkonsekvens i rättskipningen, och det skadar på lång siktbåde rättssäkerheten och allmänhetens förtroende för domstolarna. Sett mot den allmänna bakgrund som jag har försöktskissera finns det stora och enligt min mening betryggande fördelar medgrunddragen i den nuvarande rättskipningsorganisationens uppbyggnad. Utskottethar inte heller velat förorda en stor integrering av de olika domstolarna enda organisation. Eftersom utskottet är enigt på denna punkt skall jag inte fördjupamig i en argumentering om detta. Det finns också mot den bakgrund som jag skisserade en delpåtagliga nackdelar och faror med vissa inslag i nuvarande organisation avrättskipningen - nackdelar och faror som enligt min mening blivit mer uttaladeunder en följd av år. En sådan är den för icke-experter synnerligen krångligagränsdragningen mellan mål och ärenden som skall avgöras och överklagas inomförvaltningen och sådana som skall gå till de allmänna förvaltningsdomstolarnaresp, de allmänna domstolarna. Här finns ett starkt behov av att sä långtmöjligt få klara och enhetliga principer för fördelningen av mål- ochärendegrupper - detta är inte minst viktigt för de enskilda medborgarna. På denna punkt har majoriteten i utskottet stannat för attlåta sakernas ordning i stort sett bestå, medan vi reservanter förordar enöversyn i syfte att åstadkomma renare linjer i målfördelningen. Det mest uppenbara och mest oroväckandeinslaget i nuvarande system är emellertid framväxten av ett ökande antalspecialdomstolar. En sådan framväxt skapar splittring och svåröverskådlighetoch kan leda till inkonsekvens i rättslivet. Snarlika frågor kan bedömas olikai specialdomstolar och allmänna domstolar. Den allvarligaste effekten kan bliolikhet inför lagen och rättsosäkerhet för enskilda. Men också inomrättsväsendet ökar svårigheterna att hålla ordning och reda på olika typer avavgöranden, att få en följbar prejudikatbildning, och då uppstår ocksåsvårigheter i en fortlöpande juridisk doktrinutveckling, som bör vara av högkvalitet. Ett annat minst lika oroväckande inslag ispecialdomstolarna är att de i många fall är partssammansatta, dvs, i domstolenfinns ledamöter utsedda av intresseorganisationer. Det kan med fog ifrågasättasom sådana domstolar uppfyller de krav på oavhängighet och opartiskhet somstipuleras i , Ännu mer accentuerat betänkliga blireffekterna av dessa domstolars utslag om de, vilket är förhållandet i en delfall, inte kan överklagas till högre rätt. och har i en reservation därförstannat för bedömningen, i likhet med de olika partimotioner som väckts av vårapartier i frågan, att hyresnämnderna och bostadsdomstolen bör avskaffasoch att dessa mål förs över till allmän domstol. Vi anser vidare att man böröverväga att avskaffa ytterligare ett antal specialdomstolar - vilka får prövasnärmare - och överföra målen till allmän domstol eller allmän förvaltningsdomstolom det visar sig vara lämpligare. Detta bör enligt vår mening göras tillföremål för en utredning. När det gäller tre specialdomstolar - arbetsdomstolen,vattendomstolarna och sjörättsdomstolarna - föresläs dock ingen organisatoriskförändring. Däremot talar starka skäl för att dessa och vissa andra kvarvarandespecialdomstolars utslag skall kunna överklagas till hovrätt och högsta domstolen. Med detta vill jag yrka bifall tillreservation 2 i justitieutskottets betänkande och i övrigt till utskottetshemställan. Prot.1985/86: 193 (): Om vi inte har en utstakad väg är det svårtatt hålla kursen. Risken är stor att vi hamnar pä en plats dit vi inte önskadekomma. Därför är det viktigt att också vi i emellanåt lyfter vårablickar bortom den mängd delbeslut vi måste fatta och söker komma fram till denmera långsiktiga målsättningen. Delbesluten mäste leda fram till den helhet somvi eftersträvar. Under allmänna motionstiden avlämnades fråncenterpartiet en motion i vilken vi begärde en principiell översyn avdomstolsorganisationen. Hur rättskipningen skall vara anordnad är nämligen enfråga av stor principiell och praktisk betydelse för människorna, I motionen pekade vi pä den uppsplittring avdomstolsväsendet som skett . Ett stort antal specialdomstolaroch domstolsliknande organ har lett till att systemet blivit svåröverskådligtoch krångligt, inte bara för den enskilde utan också för dem som verkar isystemet. Ledamöter i specialdomstolar kan till följd av specialiseringenkomma att sakna den allmänna överblick över samhälls- och rättsutvecklingen somär en viktig förutsättning för rättskipningen. Slutsatsen i vår motion var att en allmän översyn avdomstolsorganisationen bör komma till stånd. En sådan översyn bör omfattamöjligheterna till ökad samordning av domstolsresurser och till minskadspecialisering. bör undersökas vilket behov av specialistkompetenssom föreligger i olika mål och hur detta behov skall tillgodoses. Översynen börockså inriktas på att klargöra vilka typer av mål som kräver lokal förankringoch medverkan av lekmän i en starkt decentraliserad organisation. Möjligheternatill en mer lokal förankring av dömandet än den nuvarande bör särskiltundersökas. Utskottet har låtit remissbehandla motionen, och 15remissinstanser har inkommit med synpunkter. En sammanställning av dessa finnsintagen i utskottsbetänkandet. har såväl som anordnat konferenser som behandlatmotionsspörsmålet. Det har varit värdefullt med denna noggranna genomlysningliksom med den utförliga recitdel som finns i utskottsbetänkandet. När det gäller remissinstansernas syn pä situationen inomdomstolsväsendet vill jag här citera vad försäkringsöverdomstoleninledningsvis sagt i sitt yttrande; "Domstolen kan i allt väsentligt instämma imotionärernas beskrivning av de nackdelar som det nuvarande domstolsväsendetuppvisar. Tillskapandet av allmänna förvaltningsdomstolar vid sidan av deallmänna domstolarna liksom tillkomsten av ett antal specialdomstolar på olikaområden har gjort den nuvarande domstolsorganisationen svåröverskådlig. Tilldetta kommer att frågor av betydelse för rättskipningen handläggs i ett stortantal domstolsliknande organ utan anknytning till domstolsväsendet. Dennautveckling har skett utan att man tagit ställning till deövergripande principer som bör styra domstolsorganisationen. Praktiskasynpunkter, ofta avgränsade till en smal sektor av rättskipningen, har fåttvara bestämmande för hur rättskipningen skall utformas på det området. Den enalösningen har fogats till den andra utan att man beaktat hur de olika Prot.1985/86:141 lösningarna förhåller sig till varandra. Vi har därför ett urorganisatorisk synpunkt starkt splittrat domstolsväsende mot vilketanmärkningar kan riktas såväl av principiella och rationella skäl som ureffektivitetssynpunkt. som olika domstolar parallellt eller eftervarandra prövar frågor av närliggande natur rörande samma person - vilketinnebär ett dåligt utnyttjande av resurserna - kan en enskild rättssökande blivilsekommen i av olika rättsinstanser och riskera rättsförluster eller ivart fall ökade kostnader för att hävda sin rätt, Försäkringsöverdomstolen tillstyrker därför motionärernasförslag om en principiell översyn av domstolsorganisationen," Beträffande remissinstansernas inställning till frågan ombehovet av en sådan utredning som vi föreslog i vår motion har svaren givit ettklart utslag. I frågan om en översyn med inriktning på ett sammanförande av deallmänna domstolarna med de allmänna förvaltningsdomstolarna har remissutfalletvarit negativt. En övervägande majoritet av remissinstanserna tar mer ellermindre bestämt avstånd från tanken. När det gäller frågan om en översyn iriktning mot att nedbringa antalet speciella domstolar och liknande organ ärremissopinionen över lag positiv. Tanken på en översyn av mälfördelningenmellan allmän domstol och allmän förvaltningsdomstol får också stöd av någraremissinstanser. Denna utslagsgivande remissopinion har lett oss icenterpartiet fram till att en översyn bör komma till stånd. Tyvärr har detinte gått att få enighet i denna fråga i utskottet, eftersom densocialdemokratiska majoriteten motsätter sig en sådan översyn. Vi har därförfrån i reservationer förklarat vår inställning. Vi anserexempelvis att när det gäller de rättskipande organens organisation och arbeteär rättssäkerhetsaspekterna av särskild vikt. Däri ligger bl. a. att systemetinte får vara så svåröverskådligt och krångligt att den enskilde medborgarenredan därigenom riskerar rättsförluster. Vi anser att utgångspunkten för domstolsorganisationen börvara att de allmänna domstolarna har en generell saklig kompetens, i vilkeninskränkningar bör ske endast när det är oundgängligen nödvändigt. Med dettasammanhänger tanken att en domare bör ha så bred kunskap och överblick överhela det juridiska fältet som möjligt. Rättskipningens kvalitet beror främst avdomarnas kompetens. Att domarna har hög kompetens är av stor betydelse för attden hittillsvarande höga standarden i dömandet och rättsvården i övrigt skallbehällas. Det är av vital betydelse inte bara för de enskilda medborgarna somkommer i kontakt med rättsväsendet utan också för statsverksamheten i stort. En annan huvudprincip som vi anser vara viktig är atträttskipningen skall vara lokalt förankrad och ske under medverkan av ortenslekmän. En stark lokal förankring bidrar bl, a, till att dömandet kommernärmare människorna och kan ske under hänsynstagande till lokala förhållanden. Vi anser att det står klart att den nuvarandeorganisationen av rättskipningen i alla dess delar inte i tillräcklig gradfyller de grundläggande krav som vi anser bör ställas. Motbakgrund av vad som framkommit under remissbehandlingen finner 145 10 Riksdagensprotokoll 1985/86:140-141 viemellertid att det inte bör ske en översyn, som syftar till en sammanföring avallmänna domstolar och allmänna förvaltningsdomstolar. Remissinstanserna har däremot förordat att en översynkommer till stånd i syfte att minska antalet specialdomstolar ochdomstolsliknande organ. Detta bör enligt vår mening också ske, eftersom detstår fullt klart att den nuvarande organisationen inte uppfyller degrundläggande krav som kan ställas. Av särskild betydelse är de olägenheter somuppstår genom att uppgifter har förts över från de allmänna domstolarna tillspecialdomstolar eller till andra organ med rättskipande uppgifter, eller somuppstått genom att nya uppgifter lagts på sådana specialdomstolar eller organ istället för att läggas på allmän domstol eller allmän förvaltningsdomstol.Detta har lett till en splittrad bild och till gränsdragnings- och tillämpningsproblemmed risk för rättsförluster. Att vissa delfrågor är föremål föröverväganden bör enligt vår mening inte hindra att en mer genomgripande översynkommer till stånd i frågan. Sammanfattningsvis anser vi således att en översyn börkomma till stånd. Vid denna bör bl. a. kunna beaktas att det behov avspecialkunskaper som ofta har åberopats som skäl för att inrätta särskildadomstolar eller organ kan tillgodoses på annat sätt. I den mån allmän domstoleller allmän förvaltningsdomstol skulle behöva tillföras ytterligaresakkunskap kan det ske genom exempelvis expertmedverkan i domstolenssammansättning eller genom sakkunnigbevisning. I översynsarbetet kan det också vara naturligt attuppmärksamma frågan om en mer ändamålsenlig fördelning av målgrupper mellanallmän domstol och allmän förvaltningsdomstol. Översynen bör också kunna beröra ett par andra näraanslutande frågor. Rättskipningens kvalitet beror, som tidigare framhållits,främst på domarnas kompetens. Det finns ett nära samband mellan domarkarriärensutformning och domstolsstrukturen, Det finns därför, som vi ser det, också skälsom talar för att frågorna om domarkarriär, domarrekrytering, meritvärderingför domaryrket och domarutbildning beaktas under översynsarbetet. Så några kommentarer till och anföranden, hävdade att vår motion hade förorsakatdebatt. Det skulle med andra ord ha varit negativt. Hon sade också att det haroroat domarna. Jag delar inte bedömning härvidlag. Jag tyckerdet är viktigt att vi i olika sammanhang, inte minst i detta, verkligen har enlevande debatt. Det är bara på det sättet som vi kän få en bättre organisationatt fungera, sade att vi hade haft till syfte att heltintegrera de allmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna. Detär ett påstående som har gjorts tidigare iden här debatten. Jag vill bara i allstillhet påpeka att vi i motionen har talat om att det kan vara en tänkbarlösning. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillreservationerna 1 och 3 i justitieutskottets betänkande 28. Anf.194 () replik: Jag är liberal. Om man är liberal, är manmycket debattglad. Man är alltid beredd att ställa frågor och göra det noga. Jag tror att skall ta och läsa protokollet . Jag sade att motionen har förorsakat en i och för sig nyttig debatt, omän stundom något oroande, i våra domstolar. Det är en helt annan sak. På denpunkten, , är vi fullständigt överens. Litet grand förvånad är jag kanske över att ibland har varit litet oroad över att motionen har förorsakat en sådandebatt. 195BJÖRN KÖRLOF (m) replik; Jag vill bara svara att hennesmotion ändå innehåller en ganska omfattande argumentering för de möjligafördelar som ligger i en total sammanslagning av allmänna domstolar ochförvaltningsdomstolar. Jag har uppfattat motionen så att den också syftadetill en sädan sammanslagning, men om vill ha det till att det ären av flera tänkbara lösningar, så viker jag mig gärna för det och tackar förtillrättaläggandet. 196 () rephk: Jag har inte varit oroad, , förden debatt som har förekommit i den här frågan. Jag konstaterar nu att bådeKarin Ahrland och jag är glada för att debatten har kunnat föras på det sättsom har skett, 197 HANS (); tar avstånd från tanken päen vittgående organisationsöversyn som syftar till att sammanföra de allmännadomstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna. Jag konstaterar attGunilla här har slagit till en viss reträtt. Utskottet avvisar också en översyn som syftar till attantalet specialdomstolar skall nedbringas. Det pågår redan utredningar ochöverväganden som berör frågor vilka behandlas i väckta motioner.Rättegångsutredningen kommer exempelvis att ta upp frågan om överförande avhyresprocessen till allmän domstol. Vi vet inte vad utredningensställningstagande blir, men utgången är inte alls så given som uttryck för, nämligen att det skall vara på det viset utan att man behöveravvakta ens en utredning i saken. Jag vill nämna att för någon vecka sedan hörde jag i enutredning på vad företrädare för , , m, fl, intressenter på hyresmarknaden sade. De ville för sindel inte att man skulle avskaffa systemet med bl, a, hyresnämnder. Så den härfrågan behöver verkligen utredas innan man tar ståndpunkt, , I andra fall är ämnet, som jag nämnde, för närvarandeföremål för överväganden, exempelvis i fråga öm fastighetsdomstolarna,mellankommu-nala skatterätten och rättegången \ tryckfrihetsmål. är de mest ivriga att kritisera och klandraspecialdomstolar -sådana som de ogillar, får jag väl tillägga. För en kort tidsedan behandlade vi här i kammaren det föråldrade systemet för krigsrätter. Prot.1985/86: 141 ensamma ville behålla dennakvarleva, denna specialdomstol som präglas av en inkvisitorisk syn på dömandet.Inte heller brydde man sig om att dessa specialdomstolar uppfyllde mycket lågakrav på rättssäkerhet och självständighet. När i reservation 2 ansluter sig till ettyrkande om översyn i syfte att nedbringa antalet speciella domstolar och organ,är det därför knappast fråga om ett principiellt intresse utan fastmera frågaom att bevaka att man får de domstolar avskaffade som man ogillar och att manfår behålla dem som man gillar. Dess bättre synes vi vara eniga om att det inte gäller attavskaffa sådana i vårt domstolsväsende väl förankrade specialdomstolar somarbetsdomstolen, vattendomstolarna och sjörättsdomstolarna. Men det finns skälatt erinra om att fortfarande torde vilja begränsa arbetsdomstolensverksamhetsområde. Skulle de fä bestämma i frågan, kanske den här stoltadeklarationen inte blev så mycket värd. Nära nog alla i det här ärendet aktualiserade frågor harantingen bedömts av statsmakterna eller är under övervägande. Det finnsdärför inte tillräckliga skäl för att initiera någonmer allmän och principiell översyn av systemet med rättskipning i specielladomstolar eller organ. Detta bör inte hindra att man, då frågor av det härslaget kommer upp till bedömning i fortsättningen, noga överväger behovet ochlämpligheten av en särreglering.