prot · G909134 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag kan bara konstatera att mofionärerna nukan känna sig väl fillgodosedda i och med att uppdraget att göra en sådanutvärdering överlåtits åt . A nslag till domstolsväsendet, m.m. Anf.37 (): Än en gång uttalar justitieutskottet sin oro överdomstolarnas arbetsbelastning. Deras arbetssituation är en fråga av allrastörsta betydelse. Det är oerhört viktigt att domstolarnas dömande ochrättsvårdande verksamhet blir kvar på den hittillsvarande och, som vi tycker,höga nivån. "Hit men inte längre", löd det ganska samstämmigt fråndenna talarstol, när handlade den krympande medelstilldelningen förde allmänna domstolarna Anslag till domstolsväsendet, m. m. Trots en ganska välvillig behandling av domstolsväsendet i förhållandetill en del andra myndigheter har vi förmodligen passerat det "hit meninte längre" som allmänt åberopades . Eniga uttalanden här i kammaren och lika enigautskottsskrivningar tycks sällan nå den rätta adressen, dvs,. Om de händelsevis når dit får de föga eller ingen effekt. Vid en samlad bedömning av de olika faktorer som inverkarpå domstolarnas resursbehov - målutveckling, bibehållen kvalitet i dömandet,servicegrad, personalens arbetsförhållanden osv. - kan vi i iprincip godta det förslag som föreligger. Ett avgörande inflytande när detgäller denna ståndpunkt har den analys av kvaliteten på domstolarnas dömandeverksamhet som ombesörjs av och den attitydundersökning som förnärvarande äger rum vad gäller allmänhetens syn på domstolarna. I en motion har vi i hemställt att ytterligare5 milj. kr. anslås till de allmänna domstolarna. Vi har också begärt attreglerna om åtalsunderlätelse - som jag talade om - skullegöras mera effektiva. Om vi återgår till de regler för åtalsunderlåtelse somgällde före , leder det högst sannolikt till en ökadarbetsbelastning för de allmänna domstolarna. Jag yrkar således bifall tillreservation 3 - som och i står bakom -,men under förutsättning av bifall till reservation 2 i justitieutskottetsbetänkande 22. När det gäller antalet nämndemän i tingsrätt har vi mycketbestämt motsatt oss en minskning i normalfallet från fem till tre nämndemän.Under en rad år har företrädare för redogjort för skälen till dennavår inställning. Jag skall därför inte dröja vid dessa skäl . Jag konstaterarbara att de naturligtvis gäller fortfarande. Med hänsyn till att domstolsverketför närvarande genomför en översyn av domförhetsreglerna avstår vi denna gångfrån att begära en omedelbar ändring av reglerna - dvs. en omedelbar återgångtill systemet med fem nämndemän. Jag vill dock betona att principiellauppfattning om antalet nämndemän är densamma som . 38GUNILLA (): Vårt rättssystem vilar på en arbetsfördelningmellan polismyndigheten, åklagarväsendet och domstolsväsendet. Polis ochåklagare har ansvar för uppspårning och utredning av brott, medan domstolarnahar att avgöra skuldfrågan och att utdöma påföljd. Det är av värde att dennaarbetsfördelning upprätthålls. Enligt mening är rättssäkerheteni fara om domstolarnas dömande funktion inte hävdas. Går vi tillbaka , kan vi konstatera att detvar domstolarna som till avgjorde vilka som var skyldiga till brott. År1980 däremot fastställde domstolarna skuldfrågan i av fallen, I dagär det således polis och åklagare som i av fallen avgör om någongjort sig skyldig till brott. Antalet ätalsunderlåtelser som meddelas av åklagare harökat . Åklagarens möjligheter att meddela åtalsunderlåtelse harockså vidgats avsevärt. De vidgade möjligheterna till åtalsunderlåtelsemotivera- des främstav ekonomiska skäl. Förslaget syftar inte till att stärka rättssäkerheten. Vi i motsatte oss beslutet om utökadåtalsunderlätelse. Vi ansåg nämligen att förslaget från ett flertalutgångspunkter var helt oacceptabelt. Vi har samma åsikt - det framkom idebatten om justitieutskottets betänkande nr 22. Ingen del av den offentliga sektorn kan självfallettillåtas verka utan hänsyn till det statsfinansiella läget. Varje restriktionav rättsväsendet måste dock utgå från kraven om rättssäkerhet och skydd förbåde offer och gärningsman. Det ekonomiska läget får inte ensamt styrarättsväsendets inriktning. Den grundläggande arbetsfördelningen mellan polis,åklagare och domstol bör bevaras. I anser vi att en bred lekmannamedverkan idomstolarna är av stort värde av flera skäl. Först och främst utgörnämndemannainflytandet en garanti för att domstolarnas avgöranden ligger ilinje med allmänna rättsuppfattningar i samhället. Av särskilt värde ärnämndemannamedver-kan när det gäller bedömningsfrågor, t. ex. angåendepåföljdsval eller bevisvärdering. Nämndemännens medverkan bidrar därigenom tillatt medborgarnas förtroende för rättsskipningen upprätthålls. Vidare tillgodosernämndemännen medborgarnas intresse av insyn i domstolarnas verksamhet. Det ärsåledes från såväl allmänt demokratiska synpunkter som av rättssäkerhetsskälangeläget att den i ett mål medverkande nämndemanna-gruppen har en så bredförankring i samhället som möjligt och en i politiskt hänseende allsidigsammansättning. Fr, o. m. tjänstgör normalt endast enlagfaren domare och tre nämndemän i tingsrätt mot tidigare fem nämndemän.Minskningen av nämndemännens antal i de flesta mål i tingsrätt innebär att denönskvärda allsidigheten och bredden har försämrats genom den del avrättsskipningen där tyngdpunkten i praktiken ligger för de allra flestamänniskor. Enligt mening har minskningen av antaletnämndemän på ett olyckligt sätt begränsat lekmannainflytandet. Vi har därför ien motion och i en reservation fogad till detta betänkande föreslagit attdomförhetsreglerna för tingsrätt bör ändras på så sätt att den ordning somgällde före ändringen 1983 återinförs. Det antal nämndemän som normalt skalldelta i avgörandena bör således bestämmas till fem. Regeringen har gett i uppdrag att göra enmer allmän analys av överklaganden och ändringsfrekvenser i samtliga mål ochärenden i de allmänna domstolarna och i förvaltningsdomstolarna. Det ärvärdefullt att en sådan analys kommer till stånd. Härigenom kommer det attskapas ett underlag för att man skall kunna bedöma den kritik som ibland försfram om att kvaliteten på domstolarnas dömande verksamhet skulle ha sjunkit.Det är också av värde att den attitydundersökning om allmänhetens syn på domareoch domstolar som genomförde kommer att bli närmareanalyserad. Jag vill med det anförda yrka bifall till reservationernanr 1 och 4 i justitieutskottets betänkande nr 23. A nslag till domstolsväsendet, in. Anslag till domstolsväsendet, m. m. 39HELGE KLÖVER (s): Låt mig först konstatera att i det sedvanligaärendet om anslag till domstolsväsendet, som vi skall ta ställning till om enstund, är utskottet i stort sett enigt. Det finns skäl att inledningsvis nämnaatt anslaget till de allmänna domstolarna nu överskrider 1 miljard och attanslaget till de allmänna förvaltningsdomstolarna uppgår till omkring 330miljoner. Arbetsläget vid de allmänna domstolarna inger en viss oro,som utskottet också har gett uttryck för i betänkandet. Det är angeläget attarbetsförhållandena inom domstolarna förblir sädana att den hittillsvarandehöga standarden i dömandet och rättsvården i övrigt bibehålls, sägerutskottet. När det gäller tingsrätterna, som är den tunga delen ivårt rättsväsende, visar målstatistiken att det totala antalet inkomna mål harminskat något. har dock antalet avgjorda mål sjunkit. Det gör attmålbalansen tyvärr fortfarande ligger pä en, enligt min mening, alltför högnivå. Medelstilldelningen till de allmänna domstolarna innebärenligt utskottets förslag en relativt kraftig begränsning av huvudalternativet.Sven Munke drog kanske fel slutsats av det som stär i betänkandet. Han sade attdet vi föreslår är en kraftig begränsning av medelstilldelningen. Det ärfaktiskt tvärtom, vi gör en kraftig begränsning av den besparing som skulle hablivit nödvändig om vi hade följt huvudalternativet. Det är, tror jag, i stortsett inte mer än en tredjedel av den besparingen som de 5 miljoner som skiljeross ät innebär. Men det kan vara lätt att läsa fel och dra fel slutsats, detgör vi oss väl alla skyldiga till . Anslaget ökar i alla fall med 75milj. kr, jämfört med innevarande budgetår. Totalt blir det 1 018 miljoner. har i sin reservation, nr 2, föreslagit ettanslag på 1 023 miljoner, alltså en höjning med 5 miljoner i förhållande tillmajoritetsförslaget. Det är en i och för sig ganska blygsam förstärkning, kanman tycka. Man motiverar den med att dessa 5 miljoner behövs, för annars är deten uppenbar risk att domstolarna kan bibehålla sin höga kvalitet iväsentliga avseenden. är det naturligtvis inte sä att kvalitetsgränsen gärjust vid de här 5 miljonerna. Utskottets majoritet anser att denmedelstilldelning som regeringen föreslår bör kunna godtas utan att därmedvare sig rättssäkerheten eller effektiviteten vid domstolarna sätts i fara. Jag vill också erinra om det rationaliseringsarbete sompågår inom domstolsväsendet i syfte att åstadkomma större effektivitet ochbättre resursanvändning, t, ex. förenklade rutiner inom administrationen,flexiblare personalanvändning och bättre dimensionering av resurserna mellanolika domstolar. Här finns enligt min mening utrymme för en och annan besparing. En för kammaren gammal välkänd fråga behandlas också i dethär betänkandet och det är antalet nämndemän i tingsrätt. Den huvudregel somhar gällt innebär att tingsrätt i familjerättsligatvistemål och vissa brottmål är domför med en lagfaren domare och trenämndemän. Om det gäller brott där straffet är minimum två ärs fängelse, skallnämndemännens antal vara fem, I den här frågan finns det en reservation. Det är i årcenterpartiet ensamt som föreslår att man från återgår tillde regler som gällde före , Man kan vara litet förvånad över den här reservationen,eftersom det just nu pågår en utvärdering av nämndemannareformen. Regeringengav nämligen i uppdrag att utvärdera de ändradedomförhetsreglerna i underrätterna när det gäller antalet nämndemän ochnämndemäns rösträtt. Utvärderingen skall ske i samråd med , och . Detgaranterar att det kommer in synpunkter frän skilda håll. Uppdraget skallredovisas till regeringen . Därför tycker jag inte attdet känns meningsfullt att ha en omfattande debatt i den här frågan, delsmed hänsyn till att den pågående utvärderingen beräknas vara klar inom 56månader, dels därför att vi hade en lång debatt i denhär kammaren om tingsrätternas sammansättning. har ingentinginträffat som kan ge skäl till att inte avvakta utvärderingen. Det kan väl inte, , vara till nackdel att hafakta tillgängliga när frågan diskuteras? Jag är som sagt litet förvånad överer reservation just för att den ger intryck av att ni vill ha beslut innanresultatet är redovisat därför att ni inte hyser tilltro till den kommandeutvärderingens trovärdighet, men så kan det väl inte vara. De övriga borgerligapartiernas företrädare i utskottet har ju ansett att det är rimligt att avvaktautvärderingen innan de begär ändrade domförhetsregler. Jag yrkar bifall till utskottets hemställanoch avslag på reservationerna. Anslag till domstolsväsendet, m. m. Under detta anförande övertogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar, 40 () replik: har alldeles rätt i att 5 milj,kr, inte är mycket att tvista om i det här sammanhanget när det rör sig om över1 miljard, Det är vi nog rörande överens om. Men man får inte glömma bort attbrottsligheten fortsätter att öka och ökar mycket kraftigt. om förtroendet för domstolarna talar sitt tydliga språk om att medel förrättsskipningen behövs. Vi menar från moderat häll att man inte skall pruta,speciellt som man räknar med att arbetsbelastningen blir större. Vi är mycketväl medvetna om att det kan finnas rationaliseringspengar att hämta, men idagens läge anser vi nog att de 5 miljonerna är väl placerade, om nugår med på vår reservation 2, 41GUNILLA () rephk: Jag nämnde i mitt förra inlägg att jag tyckerdet är bra att har fått uppdraget att göra en mer allmän analysav överklagandena och ändringsfrekvenserna i samtliga mål och ärenden i deallmänna domstolarna och i förvaltningsdomstolarna,' Men när det gäller antaletnämndemän tycker vi från sida att det redan nu finns klara bevispå att det inte var någon bra ändring som majoriteten i genomdrev1983 och att man utan vidare dröjsmål bör återgå till den gamla ordningen närdet gäller antalet nämndemän. Anslag till domstolsväsendet, m. m. Anf.42 () replik: tyckte att de 5 milj. kr. som viönskade utöver regeringens förslag inte var så mycket att orda om. Men omriksdagen beslutar om ändrad reglering av åtalsunderiåtelseinstitutet, kommerdomstolarna att få en ökad arbetsbelastning, och vi tror att det kommer attkosta ca 5 milj. kr. Skall vi ha en ändring av regleringen avåtalsunderiåtelseinstitutet, kräver konsekvensen att vi är beredda att slussaut ytterligare 5 milj. kr. till de allmänna domstolarna. 43 () replik: Till vill jag säga att det ärväsentliga frågor vi kan få svar på i den utvärdering som haratt göra tillsammans med de organisationer jag räknade upp. Man skall bl. a.belysa hur många brottmål som avgjorts utan nämndemän, med tre resp. femnämndemän, förekomsten av skiljaktiga meningar, sambandet mellan skiljaktigameningar och överklagande- och ändringsfrekvens, hur nämndemannakåren ser ut ifråga om inkomstförhållanden och hur ofta nämndemännen tjänstgör. Jag tyckeratt det vore bra att ha svar på dessa frågor när vi skall föra en sakdebatt iärendet. tycker jag mig ha funnit ganska mycket av allmänt tyckandeutan särskilt mycket fakta bakom. Jag berörde inte reservation om 5 milj, kr,därför att dessa pengar är specialdestinerade under förutsättning att kammarenbifaller vad som yrkats i betänkandet om åtalsunderlåtelse. ärensamma om att vilja generellt öka anslaget med 5 miljoner. Jag delar oron somframförts - det gör också utskottet; jag citerade vad vi har skrivit. Mendomstolarna har icke drabbats av besparingar i samma storleksordning som andramyndigheter. Vi tror icke att de 5 miljonerna är avgörande för kvaliteten idomstolarnas verksamhet, som i sin reservation framför farhågor om.Jag tror att det inom domstolsväsendet finns utrymme för att klara en med 5miljoner minskad tilldelning i förhållande till förslag. 44 () replik: säger attdet förekommer ett allmänt tyckande när det gäller nämndemännen. Det allmännatyckandet kommer i mycket stor utsträckning just frän nämndemannahåll och berorpå att nämndemännen har sett effekterna av den ändrade lagstiftningen när detgäller tjänstgöringstillfällen; speciellt när det gäller hur perår de skall tjänstgöra har de stora invändningar, eftersom de anser att denumera inte kan följa praxis och lagstiftning så som de skulle önska. 45ALLAN (); Nämnden i tingsrätt skall spegla det allmännarättsmedvetandet och allmänt rådande värderingar i samhället på ett någorlundaallsidigt och representativt sätt - det är själva grunden för nämndenslegitimitet, Lagen är som bekant ofta oklar, mångtydig ellerofullständig. Det låter sig för övrigt inte göras att, annat än undantagsvis,skriva en lag så, att den tar sikte på alla tänkbara konkreta situationer ochhändelser. Denna s. k. kasuistiskametod hör en svunnen och frän lagskrivningssynpunkt mer idyllisk tid till,vilket de klassiska stadgandena i bl. a, byggningabalken bär vittnesbörd om.Jag tänker då närmast pä de kända orden; "flyga bi bort i annansskog" eller "löpa svin ur en skog i annan som ej ligga samman". Men inte ens pä gick det att helt undvika bruketav vissa tänjbara, mera obestämda regler. Enligt den gamla strafflagen - föratt ta ett enda exempel - gjorde den sig skyldig till inbrottsstöld som"med våld å mur, vägg, golv, tak, lucka, fönster, port, dörr, lås ellerannat dylikt stängsel brutit sig in i gård" etc. Vad är orden "annatdylikt stängsel" om inte embryot till en generalklausul? Lagtexten i sig är således inte, som många tycks tro, attlikna vid ett slags matematisk tabell, där det rätta svaret anges i klarasiffror eller bokstäver. Till det sagda kommer det flitiga bruket i lagtext avbegrepp sådana som billig, skälig, otillbörlig, god sed, och, för brottsbalkensdel, hänsynslöshet, råhet och farlig. En helt annan sak är att man i lagskrivandet bör strävaefter så stor exakthet och noggrannhet som möjligt. Här var det långt bättrebeställt, innan lagstiftningsraseriet satte in efter krigets slut. Hur skall domstolen dä gå till väga för att kunna lösa detunderställda fallet - det må vara ett tvistemål eller ett brottmål? Domstolenfår ju inte säga "pass". Svaret blir enligt den finländske professorn uppsatsen och domarreglerna, intagen i till , att valet av det slutliga innehållet blir beroende av domarens värden ochvärderingar. Det är därför inte möjligt att skarpt skilja mellan rätt ochmoral. Rättsnormerna utgör enligt professor endast en del avsamhällsnor-merna. Domaren måste med andra ord ständigt ha fingret på tidenspuls. Aarnio påpekar att uttrycker en besläktad tanke i domarregelnnr 13: "Den menige mans bästa är den yppersta lagen, och därföre det somfinnes den menige man till nytta vara, det bör hållas för lag, ändock attbeskriven lag efter orden synes annorlunda lyda." Enligt det sålunda t.o.m. vara domarens plikt att handla mot lagens klarabokstav, om det var nödvändigt för att uppnå en skälig lösning. I en annan uppsats i samma festskrift citerar professorSven-Olof , som för länge sedan uttryckte samma sak. nämligenatt en lagregel inte kan ge svar pä alla tänkbara situationer och att detdärför blir domstolens sak att döma som lagstiftaren själv skulle döma, om hanvarit närvarande vid tillfället, och så som han skulle ha beslutat, om han känttill det ifrågavarande fallet. En med uttalande överensstämmande lagregelfinns för övrigt inskriven i den schweziska civillagen av . Som jämförelse må i korthet nämnas att Montesquieu, somlevde , hävdade en rakt motsatt mening. Enligt honom var statenett organ i vilket domaren utgjorde munnen som uttalade lagens ord.Montes-quieus domarideal var således en domare utan egna tankar och utan någonmöjlighet att spegla och ge uttryck för egna erfarenheter och värderingar. Åsikterna om domarens roll har sålunda växlat frän tidtill annan. Montesquieus uppfattning är inte dagens. Mera om detta står attläsa i en Anslag till domstolsväsendet, m. m. Prot,1985/86:134 Anslag till domstolsväsendet, m. m. artikel avprofessor betitlad Godtycklighet inom rättsstatens ramar, somingår i en serie skrifter tillägnade , utgivna av stiftelsenRättsfonden, , Då alltså domarens värden och värderingar mer eller mindreavgör domens innehåll säger det sig självt att urvalet av domstolsledamöternabör vara sådant att domstolen blir ett uttryck för det allmännarättsmedvetandet. Att representativiteten och allsidigheten är större omantalet nämndemän är fem än om antalet är tre behövs det ingen särskildutredning för att få bekräftat. Reformen av , som innebär att antalet nämndemän itingsrätten reducerades , var följaktligen ytterst olycklig frånrättsordningens synpunkt. Riktigheten av denna uppfattning är allmänt befäst.Överallt beklagas reformen såväl av yrkesdomarna som av nämndemännen själva.Sveriges domareförbund skrev sålunda till justitieministernbl. a.: "Nämndemannakärens allsidiga sammansättning har ansettsvara av stort värde i och för sig. När antalet nämndemän i de vanligastebrottmålen nedsattes från fem till tre synes man dock knappast ha haft dettydligt för ögonen, att möjligheten av en representativ sammansättning i detenskilda målet därigenom gick praktiskt taget förlorad." I tidskriftenNämndemannen (1985 nr 4), utgiven av (),redovisas följande uttalande frän av den 29 oktober1985: "Med beklagande konstaterar , att detväntade riksdagsbeslutet om en återgång till 5-mannanämnder istället blev ettbeslut om bibehållande av 3-mannanämn-der", det är alltså riksdagsbeslutetförra året som avses. "- Underhandskontakter med representanter för allariksdagspartierna pekade mot en positiv lösning av frågan om antalet nämndemän.Men i riksdagsdebatten visade det sig, att politiska krumbukter och taktiskafinter tydligen var väsentligare än att tillmötesgå önskemålet från en enigdomare- och nämndemannakår om en ur rättstrygghetssynpunkt väsentlig ändring avlagen. - vill än en gång med skärpa framhållakravet på en återgång till 5-mannanämnder (4-mannanämnder i länsrätterna),som föreningen enträget uppmanar såväl NRF;s styrelse som allanämndemän i landet att bearbeta inte blott berörda utskottsledamöter utan ävenandra riksdagsmän och klargöra vikten av att en återgång sker till tidigaregällande bestämmelser." är avgörandets stund inne. Återigen kommer-mednämndemannaför-eningens ordval - taktiska finter att påverka utgången iriksdagen. Genom att i är, dvs. för ungefär tre månadersedan, uppdra åt att göra en s.k. utvärdering avdomförhetsreglerna har regeringen lyckats förmå utskottets majoritet att skjutafrågan från sig för av , en majoritet i vilken även ledamöternafrån och ingår. avslog majoriteten en motionfrån mig med krav på omedelbar återgång till fem nämndemän. Utredningen är heltmeningslös från de utgångspunkter som är bestämmande för antalet fem nämndemän.Den skall t. ex. avse hur ofta nämndemännen tjänstgör och hur nämndemannakärensinkomstförhållanden ser ut. Det finns flera vägande skäl till förmån för fem nämndemän. I minmotion har jag åberopat betydelsen av kontinuitet och likformighet. Ireservation nr 1 av centerledamöterna och i det särskilda yttrandet av övrigaborgerliga ledamöter hänvisas till bevisvärdering och påföljdsval. Vid föregående förelåg det en enhällig borgerliguppfattning om att reform borde upphävas. Det gladde migpersonligen, eftersom jag - med erfarenhet från domstolsväsendet- är en varm anhängare av en stark nämndemannakår, som ju har rötter långttillbaka i vår historia och som utgör del av vårt rättsarv. är det tyvärrbara som utan dröjsmål vill återställa den gamla ordningen. Min motion är något hårdare i yrkandet äncenterreservationen. Min motion avser även nämndemän i länsrätt. a. för attförenkla handläggningen avstår jag emellertid från att yrka bifall till minmotion och yrkar i stället bifall till reservation 1 som är fogad till betänkandet. A nslag till domstolsväsendet, rn. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 (ersättning för rättegångskostnader) Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 146 förreservationen av m. fl. Mom. 2 Utskottets hemställanbifölls. betänkande 22 Punkt 1 Mom. 2(utbildning mot ekonomisk brottslighet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avKarin Ahrland och i - bifölls med acklamation. Mom. 4 (åtalsunderiåtelse) Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot 148 förreservation 2 av m.fl. Mom. 5 (förtur för ungdomsmål) Utskottets hemställan bifölls med 223 röster mot 85 förreservation 3 av m. fl. övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Disciplinförseelser av krigsmän, m.m. Justitieutskottetsbetänkande 23 Punkt 2 Mom. I(antalet nämndemän i tingsrätt) Utskottets hemställan bifölls med 251 röster mot 50 förreservation 1 av och . 6 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 2-8 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 9 (anslag till Allmänna domstolarna) Utskottets hemställan bifölls med 241 röster mot 63 förreservation 2 av m, fl, 2 ledamöter avstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls. 1985/86:24om disciplinförseelser av krigsmän, m.m. (prop. 1985/86:9), 1985/86:29 omanslag till statsrådsberedningen m.m. (prop. 1985/86:100 delvis) och 1985/86:20 om den slutligaregleringen av ombildningen av datamaskincentralen för administrativdatabehandling (DAFA) till aktiebolag m. m. 1985/86:112 delvis). betänkanden 24 och 29 samtfinansutskottets betänkande 20 debatteras i nu nämnd ordning. Voteringarnaäger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Först upptas alltså justitieutskottets betänkande 24 omdisciplinförseelser av krigsmän. Disciplinförseelserav krigsmän, m. m. Anf.47 (); Jag vill börja med att yrka bifall till justitieutskottetshemställan i betänkande 24 pä samtliga punkter utom punkterna 11 och 21, därjag i stället yrkar bifall till reservationerna 2 och 3.