prot · G909161 · 1985-12-31 00:00:00 — I första hand är det föräldrarna som har ansvar för sinabarn och deras uppväxt, fostran och utveckling till trygga och harmoniskamänniskor. Barn behöver kärlek och gemenskap för att växa upp tillstabila vuxna med omtanke och känsla för andra. Barn behöver nära och varaktigakontakter med sina föräldrar och med andra vuxna. Barn behöver känna att debehövs, att de har en uppgift att fylla och att de är delaktiga i de vuxnasvärld. Barn behöver också stimulansen av att umgås med andra barn. Barn behövervuxnas tid, omsorg och respekt, och vuxna behöver för sin egen utveckling umgåsmed barn. I den familjepolitiska debatten borde vi ha med också något av denglädje som ligger i att ha barn och att ha tid med barn. I familjepolitiska arbete, som bl. a. formuleratsi partimotioner med konkreta förslag, har vi sammanfattat några viktigaprincipiella utgångspunkter för vårt arbete. Utifrån detta hävdar vi att allabarn har rätt till trygg uppväxt och god omsorg, ekonomisk grundtrygghet ochföräldrar som har och tar sig tid. Detta förutsätter att alla barn kan få god omsorg när detfinns valfrihet i barnomsorgen, dvs. när barnfamiljerna kan få ekonomiskersättning för sin insats att vårda egna barn i hemmet och när samhällsstöddbarnomsorg i olika former täcker behoven. Alla barn kan få ekonomisk grundtrygghet, när barnstödetfördelas rättvist mellan barnfamiljerna och när rättvis fördelning sker mellanhushåll utan barn och hushåll med barn, Alla barn kan få föräldrar med tid, när föräldrar fårreell möjlighet att välja mellan förvärvsarbete och vård av egna barn på hel-och dellid och när rätten 1985/86:161 4junil986 Ekonomiskt stöd till barnfamiljer, m. m. Ekonomiskt stöd till bariifainiljer, in. tillförkortad arbetstid, t. ex. sex limmars arbetsdag, kombineras med ekonomiskersättning. Ett förverkligande av detta ställer krav på ett långsiktigtreformprogram. I detta program och arbetet för dess förverkligande ärvalfriheten en av hörnstenarna. Samhällets familjepolitiska uppgift är attskapa förutsättningar för barn och föräldrar alt tillsammans och utifrån egnaförutsättningar forma tillvaron sä att den bäst passar den egna familjen. Ingenkänner bättre familjens önskemål och förutsättningar än familjemedlemmarnasjälva. Därför är det familjen som måste göra valet av ornsorgsforrn förbarnet. Med barnomsorg menar vi inom all omsorg om barn, oavsett ornden sker i hemmet, familjedaghem, daghem, föräldrakooperativ, ideellaorganisationer eller fritidshem. Det ekonomiska slödel till barnfamiljerna skall vara såutformat alt det är utjämnande mellan hushåll med resp. utan barn. Barnbidragethar den uppgiften. Det är en av grundpelarna i det familjepolitiska stödet.Socialministerns förslag orn en höjning av barnbidraget har vi anslutit osstill, vilket framgår av utskottets betänkande. En annan viktig del av familjepolitiken är enligtcenterpartiet vårdnadsersättningen. Vårdnadsersättningen åren ersättning förvärd av egna små barn. Det är inte ett konsurntionsstöd eller ett extrabarnbidrag. Vårdnadsersättningen är ett uttryck för det värde sorn vård avegna barn utgör för samhället. Det är en ersättning för utfört arbete och skalldärför betraktas som inkomst och som sådan vara beskattad och socialttrygghetsgrundande. Vårdnadsersättningen främjar valfriheten i barnomsorgen,värderar vårdarbetet och ger föräldrarna möjlighet att öka sin tid tillsammansmed barnen. har under en läng följd av år - sorn enda parti -arbetat för en trygghetsgrundande beskattad vårdnadsersättning. harenklar linje, som lades fast under regeringstid, dä ett förstasteg togs genom att föräldraförsäkringen från byggdes ut enligt vårdnadsersättningens princip. Del är en beskattad vårdnadsersättning.Den gången ställde både och upp bakom förslaget. Det äratt beklaga att och hoppat av och därmed omöjliggjorten fortsatt utbyggnad. Vi har i årets partimotion, So604, återkommit med kravetpå en skattepliktig vårdnadsersättning pä . för familjer medbarn i förskoleåldern, då ersättning enligt föräldraförsäkring inte utgår.Centern har i samma motion krävt ändrade regler för statsbidrag tillbarnomsorgen, ändrade regler för arbetsgivaravgiften för privat barnomsorg,lindrad beskattning för privata dagmammor, ökad skattereduktion för familjermed en inkomst och höjt barnbidrag. Det är ett heltäckande familjepolitiskt program, varsinriktning har en klar fördelningspolitisk profil samt ger ökad valfrihet ochjämställdhet. I sina överväganden erinrar utskottsmajoriteten om sina tidigareuttalanden, att det behövs ett fortsatt långsiktigt översynsarbete påfamiljepolitikens område, att detta arbete bör bedrivas förutsättningslöst ochatt utskottet fortfarande anser att det finns ett stort behov av en helhetssynpå barnfamiljernas ekonomiska situation. Utskottetförutsätter att man inom fortsätter arbetet Ekonomiskt stöd till barnfamiljer, m. in. med enreformering av familjepolitiken. Och utskottsmajoriteten avstyrker Prot,1985/86:161 våra yrkanden, bl. a. yrkandet på vårdnadsersällning, pä sammagrunder som tidigar'e år. Ärade socialdemokratiska utskoltsledarnöter! Vad är detför reformering av familjepoliliken som ni säger att hållerpå med? Höjning av barnbidraget är ingenting nytt. Barnbidraget infördes päförslag av . Och sedan har det höjts undan för undan. Har inte utskottsmajoriteten lagt märke till statsrådetLindqvists uttalanden beträffande de tre garantimånaderna iföräldraförsäkringen, att dessa kan vara av stort värde även förheltidsarbetande föräldrar. "Genom alt ta ut hel föräldrapenning medersättning motsvarande garantinivån kan de få hela eller delar avinkomstbortfallet vid en arbetstidsförkortning ersatt med hjälpav garantibeloppei", säger statsrådet. Statsrådets uttalande har tydligeninte alls uppmärksammats av eller intresserat utskottets majoritet. Men jagutgår ifrån alt statsrådet själv haft en mening om en socialdemokratisknyordning inom farniljepolitiken. Eftersom statsrådet nu är i kammaren, villjag fråga: Vad är innebörden av det uttalande som statsrådet gjort och som jagciterade? Statsminister sade i ett av sina första tal somstatsminister att socialdemokraterna har mycket att lära av . Detgällde den gången miljöpolitiken. Uttalandel gäller i hög grad också förfarniljepolitiken. Socialdemokraterna har sagt nej till ettantal förslag som vi har lagt fram här i , men efter hand har manaccepterat dern. Sä var det med bl. a. förslaget on-r statsbidrag tillfamiljedaghemmen. Andra exempel är förslagen om enskilda daghem och fritidshem,deltidsförskola och öppen förskola. Lagen om rätt till ledighet för värd avbarn antogs inte utan knorr. På samma sätt värdet med förslagen om ATP-år förvård av barn. flerbarnstillägg och tre garantimånader i föräldraförsäkringen. Socialdemokraterna har helt inriktat sig pä institutionsvård.Andra kurs , ! Jag ber härmed att fä yrka bifall tillreservationerna angående det familjepolitiska reformarbetet, införande avvårdnadsersättning, möjligheterna alt införa vårdnadsersättning samttill den reservation som gäller barnbidrag vid längre utlandsvistelse. I detta anförande instämde , , och (alla c). 6INGA (vpk): I betänkande 28 från socialutskottet behandlasstödet till barnfamiljerna. Vpk deltar inte i den allmänna överbudsauktionen,där det gäller att bjuda mest pengar till barnfamiljerna. Vpk:s familjepolitikbygger på andra värderingar, där kampen för en bättre livsmiljö ochlivskvalitet går hand i hand med kampen för ekonomisk rättvisa. Det är sant att barnfamiljerna - precis som de flestaandra vanliga människor i värt land - har förlorat av sina inkomsterunder senare år och att barnfamiljerna måste kompenseras för detta. Prot,198.5/86:161 4junil986 Ekonomiskt siöd till barnfamiljer, m. m. barnfamiljernahandlar inte bara om att dela ut pengar, utan i hög grad om andra saker såsomatt ha tillgång till bra barnomsorg, bra skolor och en bra barnhälsovård pånära håll, att kunna bo i en levande och fungerande bostadsmiljö och att ha enbostad till ett rimligt pris, att kunna äta bra och billig mat, få en kortarearbetsdag och - framför allt - att ha ett arbete som känns meningsfullt och meden lön som räcker att leva pä. Dessa ting utgör viktiga delar i grunden för denlivskvalitet som vårt parti eftersträvar. Den försämring av den offentliga sektorn som pågar ärett mycket allvarligt hot mot de flesta barnfamiljers livssituation. Deborgerliga föreslår en utförsäljning av stora delar av den offentliga sektorn.I stället för att ha en gemensam, solidariskt skattefinansierad sektor skullevi få ett system som bygger på att var och en betalar för sig. Det skulle gåbra för dem som har det gott ställt i vårt samhället, men för de många som intehar det skulle det betyda att man inte har råd att efterfråga den service ochhjälp vi nu kan få. Vpk:s krav på att slå vakt om och bygga ut den offentligasektorn är förslag som i hög grad gynnar barnfamiljerna men också andra grupperi samhället. Barnfamiljerna måste stödjas på andra sätt än bara med pengar. Vpkföreslår att barnomsorgen byggs ut och att den görs bättre. Vi vill minskakostnaderna för boendet genom att öka bostadsbidragen. Vi vill minskamatkostnaderna genom alt slopa matmomsen. Frågan om matmomsens slopande är enviktig fördelningspolitisk fråga. En vanlig tvåbarnsfamilj betalar nu 8 000 kr.i matmoms varje är. Vpk har krävt alt barnbidraget skall uppgåtill av basbeloppet. Detta vårt krav har tillgodosetts på . när.Jag tycker det är glädjande att också regeringen har insett behovet av ettrejält tilltaget barnbidrag. Vi har också föreslagit att barnbidraget skallindexregleras på den här nivån. Det kan inte vara rimligt att varje nödvändigbarnbidragshöjning skall behöva föregås av en så långsam process sorn enprövning av regering och riksdag innebär. För att slippa denna cirkus varje årdå barnbidragen diskuteras borde faktiskt alla partier kunna vara överens om enindexreglering. Frågan om vårdnadsbidrag är en ständigt återkommandekäpphäst för de borgerliga. Den frågan blir allt farligare, och det är viktigtatt arbetarpartierna i gör en klar markering mot den reaktionära synpå barn, kvinnor och män sorn förslaget om vårdnadsbidrag står för. I tider avekonomisk åtstramning som återverkar på kommunernas utbyggnad av barnomsorgenoch i tider av ökad arbetslöshet, där kvinnoarbetena hotas, är det än merviktigt att klart ta avstånd från tanken på vårdnadsbidrag, oavsett hurbidraget avses vara utformat. Även om de vårdnadsbidrag som erbjuds kan synas vältilltagna, så kan de aldrig ersätta en lön från ett förvärvsarbete. Inte hellerkan ett vårdnadsbidrag ge den ekonomiska självständighet som ett arbete med enriktig lön kan ge. Ett vårdnadsbidrag kan heller aldrig bli ett alternativ fört. ex. ensamstående kvinnor och arbetslösa kvinnor. Ett vårdnadsbidrag riktar sig mot kvinnorna, även om maninte säger det rakt ut. Det är kvinnorna som skall stanna hemma, och man tyckernog från borgerligt håll att det är alldeles riktigt. Annars skulle manförespråka en kraftigt utbyggd barnomsorg för att förverkliga alla barns rätttill en god barnomsorg,när de har förvärvsarbetande mödrar. Men det vill man inte. Del år engammaldags kvinnosyn som man bakvägen försöker smyga på kvinnorna. De flestakvinnor vill arbeta-gång pä gång kommer man fram till det i olikaundersökningar. De vill arbeta för arbetets egen skull, och jag tror i och försig inte att kvinnor kommer att överge den position inom arbetslivet sorn manhar tillkämpat sig under de gångna 20 åren. Under täckmantel av det användbara ordet valfrihet vill deborgerliga partierna ta pengar frän den kommunala barnomsorgen och frånbostadsbidrag, de vill urholka sjukförsäkring rn. - allt detta för attomfördela så att kvinnorna kan få valfrihet att stanna hemma med sina barn. Delär bara det att om rnan skar ner pä de statliga bidragen till den kommunalabarnonrsor-gen, sa kommer kommunerna snabbt att förlora intresset för attupprätthålla kvaliteten på daghemmen, taxorna kommer att höjas än mer osv. Ensän-rre utbyggnad kommer givetvis också att bli följden. Det innebär att flerkvinnor än tvingas söka privata lösningar för sin barnomsorg. Det ärdyrt, och för dem som inte har råd blir det kanske istället att stanna hemma.Och dä får den i familjen sorn har den lägsta inkomsten bli hemma. Sä fiffigthar borgarna tänkt ut det hela, under täckmantel av valfrihet. Ett vårdnadsbidrag, i vilken form det än skulle utgå, ärmycket dyrt. Skulle man beräkna efter . per dag, skulle kostnaden underett år uppgå till . Det har i debatten talats om en helhetssyn påfarniljepolitiken. Jag håller med om alt del behövs en helhetssyn påfarniljepolitiken, men jag vill ha andra förtecken än de tidigare talarna vill. Den helhetssyn sorn de borgerliga förespråkar leder tillkraftiga försämringar för de flesta vanliga barnfamiljer, medan de redanvälbeställda samhällsgrupperna får del bättre. Det är ideologin bakom deborgerliga partiernas förslag, framför allt givetvis högerns. Högerns helhetssyn leder t. ex. till att enhöginkomsttagarfamilj rned två barn får sin standard höjd med . ,medan barnfamiljer sorn befinner sig i normala inkomstlägen får sin standardsänkt med . Så ser sanningen ut när del gäller den barnfamiljsvänlighetsorn vill ha. Jag skall be att få yrka bifall till vpk-reservationerna. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer, tn. 7 () replik: Jag tror att vi måste få klart för oss vad detär som Inga Lanlz menar med reaktionär kvinnosyn. Är det, Inga Lanlz, en reaktionärkvinnosyn att tänka sig att småbarnsföräldrar skall arbeta kortare lid änandra förvärvsarbetande? 8ROSA ÖSTH (c) replik: Jag vet inte om det lönar sig särskilt mycketatt diskutera den här frågan rned Inga Lanlz. Jag niåste konstatera attantingen har hon inte lyssnat på de förslag vi har framfört eller också har honingenting lärt eller ingenting förstått. Vi har aldrig gjort anspråk på att vårt förslag tillvårdnadsersättning skall täcka bortfallet av en hel arbetsinkomst. Vi harunderstrukit att det ger Prot.1985/86:161 möjlighet att förkorta arbetstiden, t. ex. till densextirnnrarsdag sorn Inga och vpk slåss så mycket för iandra sammanhang! Ekonomiskt stöd till barnfamiljer, tn. Jag vill också säga några ord om jämställdheten. I dagardet bevisat att det är kvinnorna, mammorna, som utför det mesta arbetet ihemmen och närdet gäller vården av barnen. De gör det helt utanersättning. Skulle det då inte, , kunna vara en jämställdhetsfrågaalt de fär en ersättning för detta arbete, som de i alla fall utför? 9 () replik: Jag förmodar att , när hon sägerhögerns helhetssyn, menar den helhetssyn som jag presenterade i talarstolen. Deeffekter som pekade pä är definitivt felaktiga. Våra förslag innebäratt de vanliga barnfamiljerna i vanliga inkomstlägen får en förstärktfamiljeekonomi. Det är de som i första hand kommer att gynnas. Det är derasvalfrihet som kommer att stärkas - beroende på just den konstruktion som vi föreslårnär det gäller grundavdraget, när det gäller värdnadsersättningen, överhuvudtaget när det gäller ett rättvisare stöd till barnomsorgen. Del är de svagagrupperna som inte får stöd på grund av en felaktig socialistiskt inriktadfarniljepolitik men som kommer att få stöd med vår familjepolitik. 10 INGA (vpk) replik; Oavsett om man utgår från barnfamiljernasekonomiska situation eller om man som väljer att ta jämställdheten isamhället sorn utgångspunkt, är det viktigaste för mig och för vpk att manskall kunna förena hem, familj, arbete och ekonomiskt oberoende. För att detskall bli möjligt måste förstås rätten till arbete och rätten till barnomsorggaranteras. Om skillnaderna skall utjämnas mellan män och kvinnor, både när detgäller förvärvsarbete och när det gäller ansvar för hemarbetet, måste sextimmars arbetsdag införas. Det är väl bara att konstatera att vi har olika synsätt,och det vore kanske märkligt annars. Vad som är viktigt i familjepolitiken äratt familjerna har tillgång till bra sjukvård, bra utbildning, bra kultur,billig mat och billig bostad. För att betala de bitarna skall vi använda densolidariska skattepolitiken. Det måste vara så det skall gå till och inte pådet vis som de borgerliga förespråkar, med en omfattande privatisering av denoffentliga sektorn. För att få den helhetssyn som och deborgerliga i stort förespråkar fordras en familjepolitik, som också innefattart, ex, skatter och bostads- och utbildningspolitiska insatser. Den sammanlagdaeffekten av de förslag som , och har framfört,bl. a. i valrörelserna, är kraftiga försämringar inte bara för de verksamhetersom jag har räknat upp-utbildning, kultur osv.-utan faktiskt också i redapengar för familjerna. 11 () replik: blir nu totalt obegriplig. I hennesförsta inlägg lät det som om det var fel att småbarnsföräldrar kunde arbetamindre än andra förvärvsarbetande. Det lät som om det var fullkomligt reaktionärt att framföratanken att småbarnsföräldrar skulle få en ekonomisk ersättning som gav dem denmöjligheten. säger att det är självklart attsmåbarnsföräldrar skall kunna arbeta . Skall de då arbeta sex timmarmed mindre betalning än andra? Det måste ju bli konsekvensen. Qm man inte skall få ge särskilda ekonomiska förmåner tillsmåbarnsföräldrar - och det anser vara reaktionärt - innebär det julägre standard för småbarnsföräldrar. Logiken i vpk;s hållning är faktiskt obefintlig. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer, m. m. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 12 () replik: Om man slår ihop alla de förslag som vpk harfört fram i valrörelsen och i andra sammanhang, står det helt klart att vpkutgår ifrån att alla barn är lika, att alla barnfamiljer är lika och att allaföräldrar har precis samma förutsättningar att forma sin tillvaro efter egetval. Följden blir då att barnen skall vistas på institution, oavsett vadföräldrarna egentligen skulle önska sig. är ju förhållandet det att barnen är olika sinsemellan.Barnfamiljerna har olika förutsättningar och bör enligt vårt förmenande gessådan valfrihet att de själva kan forma sin tillvaro. brukar i många andra sammanhang värna omensamstående mödrar. Vpk har ingenting att erbjuda dem som av olika skäl villförkorta sin arbetstid för att orka med den svåra uppgift som det är att ensamta vård om sina barn. 13 () replik: gör sig till tolk för envedertagen kommunistisk politisk syn, och det är inte märkligt. Inga Lantzsäger: Vi anser att föräldrarna skall förvärvsarbeta. Vi anser att barnen skallvara på kommunala daghem. Vi anser att, vi anser att, vi anser att! Men varfinns föräldrarna, ? De finns i det kommunistiska systemet. Så till ekonomin. Våra samlade förslag i fråga omgrundavdrag och vårdnadsersättning skulle ge barnfamiljer som tjänar 100 000kr. i förstärkt köpkraft, förutsatt att de har tre barn ochatt ett barn är . Detta visar att just de familjegrupperna tjänarpå moderat familjepolitik. Jämför det med den höjning av barnbidraget med någrahundralappar eller någon tusenlapp som vill ha. 14 INGA (vpk) replik: Jag skall ta några exempel på borgerlighetens dubbelmoral. har förespråkat att man skall ta bortkarensdagarna. Det skulle betyda ett minus . för envanlig industriarbetarfamilj. Folkpartietvill ta bort livsmedelssubventionerna. Det skulle betyda över 1 2 protokoll 1985/86:161-162 Ekonomiskt stöd till barnfamiljer, m. m. merper liter mjölk. Bara del skulle göra . rner i matkostnad för entvåbarnsfamilj. förespråkade i valrörelsen att man skullespara 40 miljarder. Det skulle betyda ett minus på 14 tIOO kr. för entvåbarnsfamilj och . för en Irebarnsfarnilj. gynnar förstås i sin politik allra mesthöginkomstlagarna. De vill försämra t. ex. bostadssubventionerna genomräntebidragen. Det gör 1 500 mer för en ny trerumslägenhel. Man villvidare försämra sjukförsäkringen, och man vill i större utsträckningavgiflsfinansiera barnomsorg, äldreomsorg och sjukvård. Allt detta måste naturligtvis räknas ihop, och dä får vide effekter som har angetts. Del speglar det synsätt sorn borgerligheten har päfamiljepolitiken. Sedan vill jag säga till att vad vi i vpkförespråkar inte är någon hemlighet - det har vi framfört . Del äratt alla - både kvinnor och män - skall ha rätt till sex limmars arbetsdag medfull lön. Det skulle främja jämställdheten, och det skulle främjan-roderaternas tanke att man skall ägna mer tid åt barn. Men kvinnorna behöverfaktiskt inte vara hemma för att ägna mer tid åt barnen. En myckel viktigreform är alltså sex timmars arbetsdag. Sorn en replik till vill jag säga att detflesta kvinnor faktiskt vill förvärvsarbeta. Många enkätundersökningar visaratttvå tredjedelar av de tillfrågade vill arbeta för arbetets egen skull och förallt vad arbetet ger. En tredjedel säger sig vilja arbeta därför att rnanbehöver lönen när mat- och bostadskostnaderna är sä höga. Undersökning på undersökning, där man frågatvad det är föräldrarna vill ha, visar att de faktiskt vill ha en kommunalbarnomsorg. De vill inte ha familjedaghem, ulan de vill faktiskt ha kollektivbarnomsorg. För att vi skall få en bra familjepolitik måste de härbitarna passa ihop: det skall vara möjligt att förena barn, familj ochförvärvsarbete, dvs. ett förvärvsarbete som omfattar orn dagen.Detta tillsammans med billigare mat och lägre hyror ger en bra familjepolitik.På det sättet skulle ekonomin ocksä bli bättre. Talmannen anmälde att , och anhållit alt till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker. 15EVERT (); Vad skall vi socialdemokrater ta oss till medde utskottsbetänkanden om familjepolitiken som vi nu diskuterar. Om jag harräknat rätt finns det inte mindre än 70 reservationer frän oppositionens sida ide fyra betänkanden om familjepolitiken och därmed sammanhängande frågor som vinu diskuterar. Några få reservationer är gemensamma för de borgerligapartierna. I socialutskottets betänkande 28 inleds raden av reservationer meden gemensam borgerlig motivreservation om hur man vill ha det i framliden.Sedan följer sakbehandlingen, och då är man återigen djupt oenig. Dennaoenighet var också orsaken till att så litet egentligen hände under de sexborgerliga regeringsåren. I tio punkter redogör de borgerliga partierna nu för Såvitt jag kommer ihåg vållade ingen av åtgärderna strid Prot.1985/86:161 Vi gick med både pä ett förbud mot aga av barn och på en 4 juni1986 Ekottomiski stöd till barnfamiljer, m.m. utbyggnadav föräldraförsäkringen och allmän föräldrautbildning samt på en I den senare frågan ville vi gå fortare fram än de Flerbarnsstödet, som ocksä är aktuellt, accepterade vi Det är bra att vi har kunnat vara eniga om detta. Men vitycker för övrigt inte att den borgerliga tidens familjepolitik var mycket attskryta över. De borgerliga var delade, som jag sade, och påminde mest om denlilla ramsan om prästens kråka, som än slank hit och än slank dit och än slankner i diket. Det första socialutskottet gjorde efterregeringsskiftet var att föra fram frågan om barnfamiljernas ekonomiskasituation. Utskottet konstaterade då, som redan sagts här, att barnfamiljernafått en utomordentligt svår tid med sjunkande reallöner, stigande priser ochhyror. Vidare sades att detta hårdast drabbat familjer med låga inkomster ochflera barn. Utskottet hänvisade vidare till arbetslösheten och bristen påbarnomsorg. Man påpekade att det behövdes en helhetssyn. Det är många faktorersom samspelar, och familjerna lever inte isolerade i samhället utan utgör endel av detta. Utskottet fortsatte: "Olika åtgärder borde samordnas, så attde samlade åtgärderna åstadkommer en ekonomisk utjämning dels mellan olika typerav barnfamiljer, dels mellan barnfamiljer och andra i samhället," fanns flera utredningar på gång. Viville att man skulle påskynda arbetet. Det blev också en regeringsskrivelse omdetta. Efter detta följde som bekant många turer i politiken. Dethela slutade emellertid med att vi kunde genomföra den störstabarnbidragshöjningen . Den trädde i kraft . stårvi inför en ny höjning, som den nya socialministern föreslagit och som inteligger mycket efter den förra höjningen.