prot · G90931 · 1985-12-31 00:00:00 — Den kom ut och ärväl värd att studera. Under rubriken fackförening-enskild medlemgörs en helhetsbedömning, och på s.25 står det: "Om alltså medlemmen inte kan betecknas som rättslösi förhållande till sin fackförening kvarstår ändå faktum att dennes rättighetervid avsaknaden av lagstiftning och godtagbar stadgereglering har en oklarräckvidd. Det är inte görligt att med någon exakthet säga vilka rättsliga kravmedlemmen kan ställa på sin fackförening." frågade hur den av mig förordade lagenskall se ut, vad den skall innehålla. Jag har självfallet ingen patentlösning-det blir uppgiften för den utredning som bör tillsättas. Lagstiftning beträffande ideella föreningar 53MARTIN (); Efter att ha hört på fann jaganledning att begära ordet på nytt. räknade upp en rad skäl föratt inte gå med på kravet på en utredning, och det viktigaste skälet var attinget nytt har framkommit. Det har han förmodligen sagt alla gånger som dennafråga har diskuterats. Det är på samma sätt som när andra frågor om relationenmellan medlem och organisation diskuteras. Vi brukar här i haen diskussion om koHektivanslutningen, och det låter ungefär likadant varjegång, trots att alla undersökningar visar att en majoritet av medlemmarna iprincip tycker annorlunda än de som beslutar om kollektivanslutning. Trots att vi har hänvisat till pågåendeutredningsarbete och sedan konstaterat att detta är avslutat, har StigGustafsson nu kommit fram till att det alltjämt pågår utredningsarbete. Detkommer förmodligen alltid att pågå utredningsarbete som gör det möjHgt attuppskjuta ställningstagande i denna fråga. Menar med sittpåpekande att han och socialdemokraterna avvaktar utredningsarbete för attdärefter ta ställning? Det var vi ju ense om , när detverkligen pågick utredningsarbete, Detta är alltså nu mer eller mindreavslutat. som det görs överväganden både om stiftelser ochom kooperationen vore det lämpligt att också överväga en ramlagstiftning förideella föreningar. Det har sagts att det inte råder några missförhållanden,och motionerna har tolkats så att de skulle vara riktade mot någonorganisation. ställningstagande är helt klart, nämligen att vi villslå vakt om föreningslivet och om den enskilde medlemmens ställning samt, somjag sade tidigare, bidra till att skapa ökad tiHtro till föreningslivet bådefrån föreningarnas egna medlemmar och från övriga. Skapar man ökad tilltrobidrar man även till ökat engagemang i föreningslivet. Det har vidare sagts att föreningar har olika stadgar. Dethindrar inte att vi utreder frågan om en lagstiftning. Det finns enlagstiftning för ekonomiska föreningar, och den omfattar alla, från de aHraminsta ekonomiska föreningarna till de allra största, dit några av de störreföretagen i vårt land hör. Lagstiftning beträffande ideella föreningar på sammasätt med aktiebolagslagen, även om det finns vissa, speciella regler för de småbolagen. Kvar står att det inte finns några bärande motiv för attavvisa begäran i motionerna och reservationen om en utredning beträffandebehovet och lämpligheten av en lagstiftning om ideella föreningar. Den fråga som jag ställde i mitt förra anförande, nämHgenvad socialdemokraterna är rädda för när de avvisar det kravet, fick jag ingetsom helst svar på. Om ungefär halva vill ha en utredning och denandra halvan inte vill ha det, varför kan ni då inte låta uttala sigför en utredning, så får man genom utredningen klarhet om det finns behov avlagstiftning. Av reservationen framgår klart att först skall en utredning seefter om det finns ett behov, och om den finner att det gör det bör den föreslåen lagstiftning. Med detta,fru talman, yrkar jag på nytt bifall till vår reservation. 54 (): Jag vill börja med att säga till AllanEkström; Jag försöker inte misstänkliggöra några motiv. Jag bara åberopade ochåtergav vad sade och vad som anförs i reservationen och imotionerna. Så gott som alla exempel som anförde rörarbetsrätt, och alla rör fackliga organisationer. Det är tydligen inga andraföreningar som åsyftas. Frågorna om negativ föreningsrätt, kollektivanslutning ochorganisationsklausuler kan inte lösas genom lagstiftning om ideellaföreningar. Dessa frågor tillhör, som jag redan framhållit, arbetsrättensområde och ingenting annat. I reservationen påstås felaktigt, och upprepadedet från talarstolen, att det finns fall där föreningen avtalat medförsäkringsbolag om kollektiva hemförsäkringar för sina medlemmar utan att hainhämtat deras samtycke. - Sådana kollektiva hemförsäkringar har inte träffats,åtminstone inte när det gäller fackliga organisationer. Tvärtom - besluten somhar träffats om sådana försäkringar har tagits i vanlig demokratisk ordning.Men det tycks vara så att man från borgerligt håll inte har riktigt klart försig hur den demokratiska processen i ideella föreningar, av vad slag de varamå, går tiH, För övrigt vill jag nämna attförsäkringsverksamhetskommittén har lagt fram förslag, som är föremål förremissbehandling och som rör just denna fråga. Även försäkringsrättskommitténbehandlar vissa frågor om kollektiva försäkringar. Till skulle jagslutligen vilja säga att det inte är nödvändigt eller ens önskvärt med enramlagstiftning om ideella föreningar. Vi socialdemokrater är inte rädda för enutredning, men det här är en utredning som skuUe vara onödig. Det är därför vimotsätter oss den. 55ALLAN (): Jag vill säga till : Jagåberopade rättsfall även utanför fackföreningarnas område. Jag citerar ur mittanförande; "I högsta domstolens domar kan man hitta processer omuteslutning av medlem ur tandläkarförening, kennelklubb, båtklubb ochmannekäng- "- Det förhållandet att jag åberopat ett stort antal fall från fackföreningsområdetberor uteslutande på att det är så lätt att hitta exempel därifrån. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter behandlingen av lagutskottetsbetänkande 7.) 56 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Beträffande lagutskottets betänkande 7 är ingen talareanmäld. Vi övergår alltså till att fatta beslut i de nu föreliggande ärendena. Mom. 4 (stat-kyrka-frågan) Först biträddes reservation 1 av och med 51 röster mot 17 för reservation 2 av . 242ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 247 röster mot43 för reservation 1 av och . 18 ledamöteravstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2 (biotekniska uppfinningar) Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 148 förreservationen av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 147 förreservationen av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls. Lagstiftning beträffande ideella föreningar 1985/86:1Samhällstjänst för medlemmar av Jehovas vittnen Utskottets hemställan bifölls. 10 §Föredrogs kulturutskottets betänkanden /86:1 om vissa lotterifrågor,1985/86:3 om vissa museifrågor och 1985/86:4 om främjandet av cirkuskonsten, 57 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kulturutskottetsbetänkanden 1, 3 och 4 kommer att debatteras i tur och ordning. Voteringarnaäger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Först upptas alltsåkulturutskottets betänkande 1 om vissa lotterifrågor. 58KARL (); Folkrörelserna är en omistlig tillgång i vårtsvenska samhälle. Deras mångskiftande verksamhet skapar engagemang för många -både i opinionsbildande avseende och för att lösa praktiska angelägenheter. Samhällets uppgift skall vara att skapa bästa möjligabetingelser för folkrörelserna så att de kan verka på sina egna villkor. Som iall annan verksamhet krävs det förutom personliga insatser rimliga ekonomiskaförutsättningar. Utvecklingen har varit allt annat än positivnär det gäller folkrörelsernas ekonomiska situation. Kostnaderna har starktökat som intäkterna stagnerat. Samhällets stöd genom bidrag hardirekt påverkats av återhållsamhet och osthyvelsprinciper. har en annan av tradition viktig inkomstkälla,lotteriinkomsterna, starkt begränsats. Skälet härtill är att folkrörelsernaslottieriverksamhet inte kunnat klara konkurrensen med den ökande statligaverksamheten med nya lockande erbjudanden. Lotteri- och bingoomsättningen harför folkrörelserna minskat i realvärde med 930 milj, kr, . har de statliga lotterierna under motsvarande tidökat med 1 900 miljoner. Klyftan har alltså ökat ,Det är uppenbart att om denna utveckling fortsätter kommer folkrörelserna attsnabbt få ökade svårigheter att hävda sig på lotterimarknaden. De marginella förbättringar som åstadkommes genom slopandeav vinstskatten i vam- och tombolalotterier och genom en översyn avavgiftsreglerna i lotteriförordningen räcker inte till för att gefolkrörelsernas lotteriverksamhet ökad konkurrenskraft och en framtidschans.Givetvis skulle en tillståndsgivning innebärande att i rikslotterier tillåtaen ökning av andelen vinster som får utgöras av värdepapper ökafolkrörelselotteriernas attraktivitet. Detta torde lotterinämnden kunna medgivainom nuvarande lagstiftning. Men det räcker inte för att hävda folkrörelsernaslotteriverksamhet i konkurrensen. Såväl i föreliggande motioner som under remissbehandlingenoch vid uppvaktning i utskottet har stark kritik framförts av innehåll attregelsystemet på lotteriområdet, särskilt det som utformas av lotterinämnden,är onödigt detaljerat, att det administrativa förfarandet vid tillståndsgivningenär alltför byråkratiskt samt att utbetalningsrutinerna borde kunna förenklas. Därtill har framhållitsatt folkrörelserna har alltför litet inflytande vid tillståndsgivningen. proposition som låg till grund för nuvarande lagstiftning underströks atttillämpningen inte skulle medföra onödigt betungande och krångliga rutiner. Manborde eftersträva sådana regler som förenar effektivitet med administrativenkelhet. Beredningen av ärendet inom utskottet visar att de tillämpandemyndigheterna inte förmått leva upp till detta. Medhänsyn till den stora vikten av att folkrörelserna får verka under godaförhållanden och inte onödigtvis belastas av byråkratiska hinder är detuppenbart att åtgärder skyndsamt måste vidtas för att folkrörelsernaslotteriverksamhet skall kunna utvecklas positivt. Vi reservanter menar att detär nödvändigt att lagen blir föremål för en översyn. Vid denna översynbör de frågor som föranlett kritik och som jag i det föregående behandlat ägnasspeciell uppmärksamhet. Ytterligare specificering finns i slutet avreservationen. Översynenbör självfallet ske i nära samverkan med folkrörelserna. Därvid kan ytterligarefrågor aktualiseras som gagnar en positiv utveckling av folkrörelsernaslotteriverksamhet, så att det skapas bättre ekonomiska förutsättningar förskyddet av de omistliga värden som folkrörelserna i vårt land utgör. Vireservanter från alla de tre icke-socialistiska partierna är eniga om att föreslåatt som sin mening ger regeringen till känna att en översyn avlotterilagen bör ske. Med detta, fru talman,yrkar jag bifall tiH reservationen. 59 (); I det betänkande som vi nu behandlar finns två huvudfrågor: dels gällerdet konkurrensförhållandet mellan de statliga lotterierna och folkrörelsernaslotteriverksamhet, dels gäller det lotterinämndens verksamhet, som från flerahåll har kritiserats. Istort sett har situationen präglats av att de statligalotterierna haft en mycket positiv utveckling. Folkrörelsernas lotteriverksamhethar däremot inte uppvisat samma gynnsamma ökning. Utvecklingen avfolkrörelsernas lotterier uppvisar emellertid inte en enhetlig bild. Några avlotterierna har hävdat sig väl i konkurrensen, medan andra haft en sämreutveckling, åtminstone om resultatet mäts i fasta priser. Orsakernahärtill finns det anledning att analysera. Vad är det för skillnad mellan demsom gått bra och dem som hävdat sig mindre väl? Enav förklaringarna kan ligga i det konkurrensförhållande som råder mellanlotteriverksamhet ordnad av de lokala föreningarna och riksorganisationernaslotterier. För en liten förening är det ofta mer angeläget att sälja lotterna idet egna lotteriet, där vinsten oavkortad går till den lokala verksamheten, änatt sälja riksorganisationens lotter, där den egna föreningen endast får enHten provision. Närbeslut skulle fattas om den nuvarande lotterilagen fördes i propositionen endiskussion om konkurrensen mellan de statliga lotterierna ochfolkrörelselotterierna, och den diskussionen har utskottet ställt sig bakom. Deatt-satser som finns redovisade på s, 15 i utskottets betänkande vill jag Prot,1985/86:31 De har fortfarande sin giltighet, 1 dessa att-satser konstateras att deti och för sig råder en viss konkurrens mellan olika spelformer, men att detdärför inte med nödvändighet finns en gemensam marknad, så att en ökning förett lotteri måste innebära en minskning för andra spelformer. Orsaken tilldetta är sannolikt att olika spelformer attraherar skilda grupper av spelare.Det är med andra ord inte troligt att en begränsning av trav- och galoppspelskulle innebära fler sålda lotter i ett varulotteri som anordnas av exempelvisnykterhetsrörelsen, Ändock är det naturligtvis så att omfattningen av ochformerna för statens spel skall vägas mot vårt intresse av att skapa godaförutsättningar för folkrörelsernas verksamhet. Det är också angeläget att betona, och det gör utskottet,att organisationerna skall få möjlighet att utveckla och förnya sinaspelformer. En aspekt på de statliga lotteriernas verksamhet är derasinverkan på det olagliga spel som otvivelaktigt förekommer. Det är givetvis ettintresse för samhället att denna "svarta" verksamhet upphör.Sannolikt är en attraktiv spelverksamhet i samhällets regi det mest effektivaskyddet mot illegal spelverksamhet. Det finns därför anledning, utöver detförhållandet att de statliga spelformerna levererar in stora belopp tillstatskassan, att se till att statens spel är attraktiva och lockande förkunderna. Detta anför jag som ett argument mot dem som ser en begränsning avstatens spelverksamhet som det allena saliggörande för att förbättrasituationen för folkrörelsernas lotterier. Den nuvarande lotterilagen trädde i kraft den 1 januari1983. har det skett förändringar. gjordes vissaändringar som innebar en möjlighet att anordna s. k. tillståndslotterier medefterhandsdragning, och insatsernas värde i frisektorlotterier tilläts höjasfrån två till . Lotterifrågorna debatterades i kammaren , ochstatsrådet lämnade ett frågesvar tidigt . Därvidbetonade han lotterinämndens syfte att underlätta för föreningslivet. Han sadebl, a,: "skall ge organisationerna den service de behöverför att kunna bedriva en för föreningarna effektiv lotteriverksamhet. Nämndenhar alltså inte till uppgift att verka begränsande för föreningarna. Vi skallse till att lotterinämnden får möjligheter att tillfredsställande utföra sinaserviceuppgifter," kommer senare att få ta ställning tillproposition 1985/86:46 som innebär att skatten på varulotterier slopas. Om denpropositionen bifalls av innebär det att ytterligare 17 milj. kr.tillförs folkrörelsernas lotterier. Det är en klar förbättring. I och för siginnebär det inte att folkrörelserna tillförs dessa medel, men det blir möjligtatt förbättra vinsterna och på det sättet öka konkurrenskraften hosfolkrörelselotterierna. Utskottsmajoriteten har i betänkandet pekat på attlagstiftningen torde ge utrymme för en ökning av den andel av vinstvärdet somfår utgöras av premieobligationer eller andra värdepapper. Om den bedömningenär riktig, och allt talar för det, kan folkrörelselotteriernas ställningförbättras även den vägen. I deremissvar på motionerna som lotterinämnden har avgett framhålls att en väg att förenklaadministrationen kan vara att minska kravet på kontroll av lotteriernasutbetalningar. Deändringar som har genomförts och de ändringar som kommer att genomföras gåralla i en riktning som betyder förbättringar för folkrörelserna. Det ärförbättringar både i konkurrenssituationen gentemot de statliga lotterierna ochi lotterinämndens hantering av ärendena. Mot den bakgrunden är utskottet inteberett att ändra på den nuvarande gränsdragningen mellan folkrörelsernaslotterier och den statliga verksamheten, exempelvis beträffande möjligheten atttillåta penningvinster i folkrörelselotterierna. Utskottsmajoriteten är inteheller beredd att i ett tillkännagivande begära en översyn av lagstiftningenoch av lotterinämndens verksamhet. Viförutsätter att den förändring mot större enkelhet i handläggningen somhittills har skett kommer att fortsätta. Det förtjänar också att påpekas attäven representanter för folkrörelserna har funnit att utvecklingen avlotterinämndens verksamhet har gått i den riktningen. Naturligtvis innebärockså kontakterna mellan lotterinämnden och folkrörelserna att de problem somfinns lyfts fram. Till det medverkar också den aktivitet som folkrörelsernahar visat i denna fråga liksom det förhållandet att frågan på olika sätt haraktuaHserats i . Det bör naturligtvis leda till ansträngningar attlösa de konflikter som kan finnas. Dettorde i sak inte vara några större skillnader mellan utskottsmajoritetens ochoppositionens syn på folkrörelserna och deras lotterier. Vi har gemensamtbetonat värdet av folkrörelsernas verksamhet, och vi känner väl till attlotteriverksamheten har stor betydelse för organisationernas möjligheter attbedriva sin verksamhet. Det finns inte heller några delade meningar om behovetav att säkra folkrörelsernas möjligheter att även bedriva sinlotteriverksamhet. Flera folkrörelselotterier framhåller också att de ämnarsatsa på en utökad verksamhet, högre vinster och fler lotter, i en del fall medhögre insatser. Skillnadeni bedömningen av dessa frågor ligger i att vi har en positiv syn på deförändringar som är på gång och en större tilltro till regeringens ochlotterinämndens förmåga att lösa problemen i samförstånd med organisationernaän vad oppositionen har. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan och avslag påreservationen. 60 ()replik; Jag vill gärna understryka att i det stora hela är vi överens om attfrämja och värna folkrörelsernas möjligheter att verka framöver. Närdet gäller vår olika syn på hur lotteriverksamheten utvecklas skulle jag kunnagöra det lätt för mig och hänvisa till den skrivelse som har utgåtttill alla riksdagsledamöter där den samlade folkrörelsegruppen sägerbeträffande konkurrenssituationen på lotteriområdet att katastrofen kommernärmare med accelererad hastighet. Det är ett starkt uttryck för den oro somfolkrörelserna känner . Gårman sedan till remissyttrandena över motionerna finner man en mycket bestämdskiljelinje mellan remissvaren från folkrörelsehåll och svaret frånlotterinämnden. hävdar självfallet sin ställning. men detviktiga är ju hur tillämpningen och utvecklingen sker i praktiken. Där finnsdet starkt kritiska invändningar mot lotterinämndens verksamhet och det sätt påvilket nämnden har tolkat t.o.m. den nuvarande lagstiftningen. De förändringarsom föreslås sägs vara marginella, och jag tror att det är viktigt att ta demför det också. 61 () replik: Det är alldeles riktigt att det har förekommitkritik mot lotterinämndens verksamhet. Men man måste hålla i minnet att delotterier som organisationerna får inkomster från är en del avlotteriverksamheten och att den konkurrenssituation som organisationernaupplever gentemot de statliga lotterierna har att göra med samhällsförändringaroch annat. De olika sätt på vilka föreningarna finansierar sinverksamhet förändras . Det är alls icke givet att folkrörelsernassituation vore annorlunda om lagstiftningen hade haft en något annanutformning. Inom hela statsförvaltningen finns en trend att servicefunktionenpoängteras och myndighetsfunktionen kommer mera i bakgrunden. Det vore jumärkligt om inte denna utveckling också har nått och kommer att påverkalotterinämnden. Utskottsmajoriteten har den tronatt den diskussion som har uppstått med anledning av folkrörelsernas agerandeoch motionerna i det här ärendet kommer att ge upphov till samtal ochmöjligheter att uppnå en lösning samförståndsvägen. 62KARL () replik; Det är ju väldigt bra att vara optimistisk,men det har verkligen inte visats några tendenser till samförstånd frånlotterinämndens sida under de gångna tre åren. Det kan väl ändå betraktas som synnerligen bekymmersamt,när det nu redovisas att realvärdet av den ökning som skett är väsentligt störreinom den statliga lotteriverksamheten än i den verksamhet som bedrivs avfolkrörelserna. Jag vill gärna för min del säga att det säkert alltid kommeratt vara på det sättet att de statliga lotterierna kan göra reklaminsatser i enomfattning som det är svårt för folkrörelserna att nå upp till, 63 (): I kulturutskottets betänkande 1985/86:1 omvissa lotterifrågor diskuteras främst frågan om folkrörelselotteriernasmöjlighet att utvecklas och hävda sig på lotterimarknaden. Jag har som motionär föreslagit att det inom ramen avnuvarande lagstiftning vidtas sådana åtgärder att konkurrenssituationenförändras till fördel för folkrörelselotterierna samt att ett enklarehanteringssystem för lotteriärenden tillskapas. De svenska folkrörelserna har av hävd bedrivit ensamhällsnyttig verksamhet där man tagit till vara och utvecklat medborgarnasintresse för ett socialt engagemang till samhällets bästa. Den demokratiskagrund vårt samhälle vilar på har också till stor del skolatsfram genom ett målmedvetet och engagerat arbete av hundratusentals frivilligaledare i olika folkrörelser.Att ta ett socialt ansvar för den uppväxande generationen är också en självklaruppgift för folkrörelserna . Genom förkortad arbetstid och ökad fritidblir emellertid detta arbete än mer betydelsefullt . En fritid utaninnehåll följs nämligen ofta av oengagemang och drogproblem som leder tillhåglöshet och likgiltighet hos ungdomen och som samhället i sig har svårt attkomma till rätta med. Här är det viktigt att folkrörelserna med alla sinafrivilliga ledarkrafter och sitt oegennyttiga arbete finns att tillgå. Jag vill understryka att inkomsterna frånlotteri- och bingoverksamhet är av avgörande betydelse för att folkrörelsernaskall kunna genomföra den samhällsnyttiga verksamhet på ideell grund som debedriver. Lotteri- och bingoomsättningen har för folkrörelserna minskat irealvärde - det har också nämnts tidigare - med 930 milj. kr. mellan 1975 och1984, medan de statliga lotterierna ökat i realvärde med1 900 milj. kr. Vid genorngången av kulturutskottets betänkandekonstaterar jag att utskottet delar den uppfattning som framförts i motionen omfolkrörelsernas värde och betydelse i det fortsatta samhällsbyggandet. Jagskulle därför gärna ha velat se att utskottet klarare uttalat behovet av enöversyn av gällande situation. Exempelvis tror jag att det finns en gemensammarknad för lotterier, vilket innebär en minskning för lotterier av en typ viden motsvarande ökning för annan typ av lotteri. Jag tolkar ändå utskottets skrivningar som relativtpositiva, då utskottet bl. a. understryker vikten av att folkrörelserna ochandra organisationer inte möts av onödiga byråkratiska hinder samt att ideellaföreningar bör ges möjlighet att utveckla och förnya sina lotterier för attbättre kunna hävda sig i konkurrensen med andra lotterier. Jag vill avslutningsvis understryka viktenav-och förutsätta-att regeringen gör en begränsad översyn av lagstiftningen påbasis av vunna erfarenheter enligt kulturutskottets betänkande 1984/85:1 samtde synpunkter för framtiden som framkommit i arbetet och i det innehåll somfinns i det behandlade kulturutskottets betänkande 1985/86:1. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om kulturutskottetsbetänkande 4.) 64 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Kammaren övergår nu till att debattera kulturutskottetsbetänkande 3 om vissa museifrågor. 65MARGARETA (); Det måste anses angeläget att denkonstintresserade allmänheten får möjlighet att på en plats - i en permanentutställning- studera och njuta av de stora svenska 1900-talskonstnärerna. Modernamuseet äger mer än 2 000 nummer modern svensk konst men kaninte visa dessa konstverk annat än i tillfälliga utställningar. Problemetbestår i för små lokaler. kom och har fått entillbyggnad som utfördes . Det är dags att planera för ytterligare entillbyggnad.