prot · G909105 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag kan infe tänka mig annatän aft def ocksä finns socialdemokrater som uppfattar saken på def sättet - detskulle vara underligt annars. Stödet till den ofta partibundna dagspressen uppgår nutill 475 milj, kr,, och det ökas. Bl, a, skall s, k, fädagarstidningar, somutges en gång och främst representerar politiska organisationer, fäbehälla sitt stöd, Aff föreslå indragning av stödet till idéburenfolkrörelsepress måste bedömas som en ensidig prioritering av polifiskapressorgan. En sädan gränsdragning utgår från en överdimensionerad tro på atfde mer politiskt bundna tidningarna har en mer avgörande betydelse föropinonsbildning och människors ställningstaganden än folkrörelsetidningarnahar. Den kombinafion av existentiella livsfrågor ochdagsaktualifefer som ofta behandlas i folkrörelsepressen ger utomordentligtviktiga utgångspunkter för människors värderande val i olika frågor. Deftaförstärks ytterligare av aft innehållet i folkrörelsepressen är direktrelaterat fill förkunnelsen, studieverksamheten och samhällsdebatten i lokalaförsamlingar, föreningar och ungdomsgrupper. Ett slopat stöd tillfolkrörelsernas tidningar innebär därmed en allvarlig försvagning av denviktiga del av livsåskådnings- och samhällsdebatten, som så starkt lever i ochsfimuleras av samfunden och de övriga folkrörelserna, Def har redan sagts att för def vi kallarsamfundstidningar innebär beslutet ett bortfall om drygt 2 milj, kr. Dettautgör en svår inskränkning i verksamheten för dessa organisationer, somhuvudsakligen finansieras genom frivilligt givna medel. Det finns andra följder av beslutet för olikaorganisafioner. Flera har skrivit brev, vilket sagts här tidigare.Riksförbundet 4H skriver om sina bekymmer för en tidning som utkommer fyragånger . Den har man i huvudsak finansierat genom detta stöd. Vi brukar ju här i vara ganska försiktiga medaff stifta lagar och fatta beslut som kan verka retroaktivt. Men så är fakfisktfallet med detta beslut. Dagens beslut, om total utplåning avorganisationstidskriftsstödet, har ett drag av retroaktiv verkan för mångatidningsutgivare. För smä organisationer, där tidningsutgivningen är enförhållandevis stor del av den ekonomiska omslutningen, blir det nära nogkatastrof. Man skulle gärna vilja vädja fill regeringen aft sökaåstadkomma något slags övergångsperiod för vissa organisationstidningar. Lätmig ge ett exempel pä ett sådant resonemang som en chefredaktör för en samfundsfid-ningtvingas föra. Det omedelbara problemet är förslagefs retroaktiva verkan, vilketberor på följande: Ansökan skall vara inlämnad senast den sista februari1986,1 ansökan skall bl, a, redovisas antalet distribuerade tidningar under1985, Bidraget utbetalas och budgetåret börjar i juli1986, Def innebär atf def för halva 1986 inte finns några pengar atf hämta förexempelvis denna samfundsfidning. Det är jag tänker pä.Exemplen kan mångfaldigas. Den kostar ungefär 1:10 per exemplar distribuerad,Äv det har man kunnat få ut . Enligt normal bokföring aktiveras bidragetsom fordran på presstödsnämnden per . Bidraget infördes bl, a. för atftäcka de snabbt ökade portokostnaderna, Portokosfnader och bidrag Prot. '1985/86:105 bör tas upp . Det fär mycket allvarligakonsekvenser när bidragetupphör för halva 1986, Eftersom bidragsindragningen inte blev Presstöd känd förrän fanns det ingamöjligheter atf genom t, ex, prishöjningarför 1986 kompensera bidragsborffallef, Årsprenumeranterna var i det här falletsamtliga fakturerade och hade redan betalat sin avgift , Problemen blir stora, och det är oefterrättligt aff i ettläge där man höjer stödet till den allmänna pressen gä så hårt fram moforganisafionsfidskriftsstödet, Def kommer atf medföra mycket svåra ekonomiskaproblem för många fidningar. Det är oräfffärdigt, enligt min uppfattning, 52 (); Det var närmast Hans Nyhage som föranleddemig aft göra några kommentarer. Han tror infe aft förslag fillsänkning av stödet till pressen skulle leda fill atf särskilt många tidningarskulle tystna. Han vägrar, som han säger, att vara med pä någon svartmålning,Hans Nyhage lever i en drömvärld. Jag skall utifrån mina erfarenheter - jag jobbar ganska mycketmed en av de tidningar som är föremål för produktionsbidrag-göra någrakonstateranden med anledning av de teser som Hans Nyhage har drivit. Hanpåstår aft presstödet har verkat kosfnadshöjande i branschen. Sanningen är affingen tidning har kunnat avstå från någon möjlig rationalisering, som jag företräder har vi gått så långt vi någonsin har kunnat när defgäller exempelvis teknisk rationalisering, och i takt med utvecklingen kommervi självklart aft fortsätta den rationaliseringen. Vi har, för att hålla nerekostnaderna, kunnat samordna tryckningen av flera fidningar på samma press,någonting som ur statsmakternas synpunkt måste vara rimligt. Men den fes somHans Nyhage driver förutsätter också atf fidningar tar kostnader i onödan, ettpåstående som faller på sin egen orimlighet. Den andra tes som Hans Nyhage drev var att presstödet intehar medverkat till att tidningarna gjort rafionaliseringar för aft leva av egenkraft. Men hela arbetet har varit inriktat på att klara överlevnad ochutveckling. Bidraget har också konstruerats så att det stimulerar till detta,exempelvis genom utvecklingsbidrag. Den tredje tesen som Hans Nyhage drev är atf presstödetinte är konkurrensneufralt. På den punkten är jag beredd att hälla med honom iden meningen atf om vi infe haft produkfionsbidrag så hade konkurrensen heltupphört, Def hade blivit fallet inom exempelvis , och vi hadefåtf ett fidningsmonopol, Pä sä sätt är presstödet inte konkurrensneufralt ochskall infe heller vara det. Den fjärde tes som Hans Nyhage drev och som jag hannskriva upp var att man har bedrivit en massa onödiga kostnadskrävandeaktiviteter beroende på produktionsbidraget och startat omotiveraderedaktioner. Sanningen är atf flera tidningar har tvingats till en störreredaktionell geografisk koncentration beroende pä den härda ekonomiskaverklighet som man har haft aft brottas med. Sammanfattningsvistror jag man kan säga atf problemet för andrafidning- 75 arna handlar dels om attöka intäkterna, dels om aff minska kostnaderna. Annonsmarknaden har det talatsom . Den är trög, och ändå är def nödvändigt att slåss hårt för att ökaannonsintäkterna. Men intäkterna kan självfallet också ökas genom att man höjerupplagan, ökar civilproduktionen och över huvud taget ökar produktiviteten i deenskilda företagen. Jag kan försäkra Hans Nyhage att den inriktningen sannoliktgäller pä de flesta andratidningarna. Närdet gäller att minska kostnaderna har jag redan redogjort för den satsning somgjorts för aft nedbringa de tekniska kostnaderna. Självfallet pågår också påmotsvarande sätt med hjälp av datahantering osv, ett nedbringande avkostnaderna inte bara för tekniken utan också för administrationen. Men trotsalla dessa åtgärder, trots detfa mycket hårda arbete, finns det mycket små omens några marginaler för andratidningarna. Därför skulle ocksä en så drastisknedskärning av produktionsbidraget som och en 50-procenfig nedskärning avutvecklings- och samverkansbidraget faktiskt leda till en ganska omfattandetidningsdöd. Det är sanningen! Jag kan försäkra Hans Nyhage att om han har somutgångspunkt att inte vilja medverka till någon tidningsdöd, då bör han ocksåändra uppfattning när det gäller den moderata reservationen. 53 HANS NYHAGE (m); Jag skall inte ifrågasätta erfarenheter från hans egentidningsvärld, men riktigt överensstämmande med verkligheten på andra håll ilandet är de nog ändå inte. Trotsatt presstödet har ökat och översfiger halvmiljardsfrecket finns problemenkvar. Presstödet har alltsä inte med sin nuvarande konstruktion lett till deresultat som man har eftersträvat. Def vore intressant aft höra om ÅkeGustavsson har någon gräns över huvud taget för nivån pä presstödet. Hur högtskall det få bli, , utan aft egentligen ge någraeffektivitetsvinster? Tycker aff presstödet använts pä etttilltalande sätt när det gäller Stockholms-Tidningen och ? Var presstödet väl använt i de fallen? Faktumär att vissa tidningskoncerner genom bidragskonsfruktionen har kunnattillskansa sig mångmiljonvinsfer. År det detta som är meningen med presstödet?De efterlysta rafionaliseringarna har i betydande utsträckning uteblivit. Mankan anföra flera exempel pä det. Det är det som vi anser atf man måste kommaåt. Mot bakgrund av det stafsfinansiella läget anser vi det alltså varanödvändigt med besparingar även på presstödefs område. Anf.54 (); Hans Nyhage frågar om def för mig finns någon gräns för hur högt mankan gå med produktionsbidraget utan att uppnå några effektivitetsvinster. Denfrågan bygger på förutsättningen i Hans Nyhages felaktiga föreställningsvärldaft man inte gör några effektivitetsvinster. Hans Nyhage säger atf problemenfinns kvar. Det är riktigt; annars hade vi inte haft något produktionsbidrag.Men sanningen är att hade man inte vidtagit de åtgärder i rationaliseringssyftesom har vidtagits, hade kostnaderna varit helf andra och sannolikt också heltorimliga. Hans Nyhage säger att vissa koncerner görmångmiljonvinsfer på produktionsbidraget. Jag känner inte fill vilka koncernerdef är, men jag utgår ifrån atf ett av syftena med den sjätte pressutredningenär aff titta närmare på utformningen av presstödet. Därmed kan man i så fallkomma fill rätta med sådant - det tycks Hans Nyhage och jag vara överens om skall sträva efter. 55HANS NYHAGE (m): Först en korrigering. Jag sade inte att mangjorde mångmiljonvinsfer med anledning av produktionsbidraget utan att mangjorde mångmiljonvinsfer med anledning av vissa av bidragen, t, ex, samverkansbidraget. Faktum är, , atf de tidningar som tidigarehar gått bra fortfarande går någorlunda hyggligt och att de tidningar somfidigare infe har gått bra infe heller nu går särskilt bra trots dessa ständigapåplussningar av presstödet. Dä är det någonting som inte är riktigt som defskall vara beträffande konstruktionen och inriktningen av presstödet. Det ärväl ändå underligt att det infe går hem atf def är def vi moderatereftersträvar. Vi hoppas verkligen atf den sjätte pressutredningen skall kunnakomma till rätta med detta - def är det vi vill, I avvaktan på ett annat system, grundat av den sjättepressutredningen, finns def utrymme för atf göra besparingar även pä presstödetområde, eftersom det är nödvändigt aft göra besparingar på snart sagt allaområden när det gäller statsbudgeten, 56 (): Jag skall inte uttala mig sä kategoriskt somHans Nyhage gör när han säger atf någonting måste vara fel när def gäller degrundläggande principerna för presstödet. Jag är inte säker på det. Jag troraff stödet i huvudsak är ganska hyggligt avvägt, men det hindrar inte aft detkan finnas fel i delar av det och atf man har anledning aft rätta till dem. Men vad jag definitivt vet och vill uttala mig betydligtmer kategoriskt om är aff den inriktning på presstödet som Hans Nyhage strävarefter - nämligen större inslag av marknadskrafterna, så aft de starka kan blistarkare - infe leder till att vi garanterar mångfalden i den svenska pressenens med ett produkfionsbidrag, I grunden handlar detfa om - och det måste varaavgörande för - aft man i en demokrati skall medverka till atfupprätthålla en mångfald också inom dagspressen, Def är ocksä grunden för helamitt resonemang och min argumentation mot Hans Nyhage, 57 HANS NYHAGE (m): I ett fidigare inlägg nämnde jag aff defrimligen finns andra former än direkta stöd som kan vara till gagn förtidningspressen. Jag nämnde skattepolitiken, avgiftspolifiken och hela denekonomiska politiken. Över huvud taget gäller def aft åstadkomma förändringar idet sysfem som innebär betydande kostnadshöjningar inte bara för tidningarnautan också för näringslivet som helhet. En sädan politik eftersträvar vimoderater. Jag troralltsä aff med en annan ekonomisk inriktning än den som för närvarandeförekommer här i landet kan vi åstadkomma förbättringar ocksä för pressen, utanaft behöva fillgripa ständigt ökade bidrag över presstödet. Jag förlitar mig påatf den sjätte pressfödsutredningen skall ha den inriktningen, att man tarhänsyn till hela def ekonomiska spelet för aft åstadkomma det stöd som pressenrimligen behöver och som pressen har nytta och gagn av, 58 (): Jag vill bara erinra om, Hans Nyhage, atfjust nu diskuterar vi konstifufionsutskotfefs betänkande nr 16 om presstöd.Frågor som gäller skatter återkommer vi fill i samband med behandlingen avskaffeutskotfefs ärenden. Och ekonomisk polifik kan Hans Nyhage diskutera isamband med behandlingen av finansutskottets ärenden. 59 HANS NYHAGE (m); Det var precis som jag befarade, ÅkeGustavsson inser infe sambandet mellan den ekonomiska polifiken,skaftepolitiken, avgiftspolifiken över huvud faget och pressens möjligheteratf fortleva. Det varsom sagt precis defta jag befarade. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 a (organisationstidskrifferna) Först biträddes reservafion A 1 av ochIngela med 48 röster mot 16 för reservation A 2 av , 246ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemsfällan med 243 röster mot63 för reservation A 1 av och , 4 ledamöteravstod från atf rösta. Mom. 3 a (grunderna för stöd till dagspressen) Först biträddes reservafion B 3 av ochIngela i motsvarande del med 47 röster mot 39 för reservafion B 2 avBerfil Fiskesjö och Bengf Kindbom i motsvarande del, 224 ledamöter avstod fränaff rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes mofreservafion B 3 av och i motsvarande del -genom uppresning. Mom. 3 b (särskilt produkfionsbidrag) Utskottets hemställan - somställdes mof reservation B 3 av och imotsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 3 c(anslag fill Stöd till dagspressen) Utskottets hemställan bifölls med 224 röster mot 68 förreservation B 1 av Änders m, fl, 12 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskofiets hemsfällanbifölls. 6 § Föredrogs lagutskottets betänkanden 1985/86:17om ufländska förvärv av fast egendom, 1985/86:20 om inteckning av bostadsrätt,1985/86:21 om lagstiftningsåtgärder beträffande stiftelser, 1985/86:23 om anslag till kronofogdemyndigheterna 1985/86:100 delvis) och m,m. Utländska förvärv av fast egendom 1985/86:13 om invandring m.m, (prop, 1985/86:100 delvis), betänkanden 17,20,21 och 23 samtsocialförsäkringsufskoffets betänkande 13 kommer aft debatteras i fur ochordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Först upptas alltså lagutskottets betänkande 17 omutländska förvärv av fast egendom. Utländskaförvärv av fast egendom 61JENS (): Det är med oro jag ser på utvecklingen i vårskärgärd när def gäller möjligheterna för den bofasta befolkningen att köpafastigheter i våra skärgårdssamhällen och vid vår kust. Den bofastabefolkningen trängs alltmer undan av sommargäster, som lägger beslag på deattraktiva fastigheterna med bra läge för bofast befolkning. Många förslag för aft förhindra denna utveckling hardiskuterats, såsom förvärvstillsfånd, förköpsrätt, boendeplikt ochliknande. Någon lösning har inte gått aff finna, och därför är problemetfortfarande olöst och utvecklingen fortsätter. Mänga fasfighefer har övergått i utländsk ägo. När man påsommaren ser sig omkring på våra öar ser man ufländska flaggor vaja på många avde flaggstänger där förr den svenska flaggan halades av bofast befolkning. Förmig är det en skrämmande syn. Jag unnar folk, bäde svenskar och utlänningar, aft fätillbringa semester och fritid i värt vackra landskap, och jag har ingenfingemot aft ufländska medborgare flyttar fill värt land och bosätter sigpermanent. Vi behöver bofast befolkning för aft hålla landskapet levande, ochbofasta utlänningar befraktar jag som svenskar. Det bör kanske klarläggas. Detfinns restrikfioner för utlänningars köp av fastighet. Utskottet skriver,och jag citerar: "Förutsättningarna för förvärvstillsfånd regleras i 1kap, 8-11 §§ i den nya lagen. Bestämmelserna har samma principiella innebördsom de bestämmel- Utländska förvärv av fast egendom ser sominfördes genom reform. Bestämmelserna innebär atf förvärvsdllstånd iprincip skall meddelas om hinder inte möter med hänsyn till landets försvareller säkerhet, egendomens lämplighet för avsett ändamål eller andra allmännaintressen eller med hänsyn till förvärvarens förhållanden. För sädana områdenav landet där def råder stor efterfrågan på fritidsbostäder gäller därutöver ensärskild bestämmelse. Enligt denna (10 §) skall förvärvstillsfånd vägras omförvärvet avser en fritidsfastighef som är belägen inom ett område därefterfrågan på fritidsfasfighefer är så betydande aff på grund därav riskföreligger för en stegring av fastighetsvärdena. Förbudet mot förvärvstillsfåndgäller dock infe om förvärvaren fidigare varit svensk medborgare eller på annatsätt har en särskild anknytning till , Frågor om förvärvstillstånd prövas av och ivissa fall av regeringen," Som framgår av vad utskottet skriver under hänvisning fillgällande lag skall alltsä förvärvstillstånd vägras, om förvärvet avser enfritidsfastighet som är belägen inom ett område där efterfrågan päfrifidsfastigheter är så betydande, att på grund härav risk föreligger förstegring av fastighetsvärdena. Ingen kan väl påstå annat än atf de allra flestafastigheter som utlänningar vill köpa som fritidsfasfighefer har eff sådantläge. Nog måste def ligga i allmänhetens intresse aff är befolkat ävenvinferfid. När nu i genom sinlandshövding gör uttalande i pressen att def nu skall bli lättare för utlänningaratf köpa fast egendom i och aft det nu skall räcka atf man har enmoster i för att få förvärvsfillstånd - och enligt vad som uppges ståren enig länsstyrelse bakom ett sådant uttalande - finns det anledning fillbetänksam-het och oro. Det kommer in mer än 100 ansökningar . Man kananta aff det hädanefter blir stor efterfrågan på mostrar i , när definnebär rätt för utlänningar att förvärva fastigheter i förfritidsändamål. i har förbigått och svensk lagsfiffning. Över 100 fastigheter - def är nästan lika mycketsom den ö jag bor på, och lika mycket som mina grannöar. En sådan ö ärman beredd aft sälja till utlandet. Hur ser det ut om 20-30 är? När vi skullelämna över den lilla gård vi äger på hemön ville vi bygga oss ett hus. Dä varlänsstyrelsen inte så frikostig. Fyra tog def, därför att länsstyrelsenvägrade dispens att bygga på egen mark och på den ö där vårt folk bott och levti så många generationer vi kunnat hitta. Då var infe frikostighef sä stor. Men defgällde ju bofast befolkning. Om i mitt län läserutskoffsbefänkandet, bör den bli betänksam. Jag fäster mig vid atf i ett särskilt yttrandeanser atf gällande lag innebär restriktivitet när def gäller utlänningars köpav fast egendom. Men när lagen av en länsstyrelse kan uppfattas pä säff somskeff, anser jag atf risk föreligger aft tolkningar uppstår som ytterligareförsämrar läget i , Jag yrkardärför bifall fill min motion nr L230, Under detfa anförande övertogförste vice falmannen ledningen av Prot. 1985/86:105 kammarens förhandlingar, 62 (); Def finns några yttranden i som inte korresponderar med varandra, och det var därför jag begärdeordet, påstår aff han infe har någonting emot deutlänningar som vill köpa fastigheter i , men motionerar hanom aff utlänningar i fortsättningen inte skall få köpa någon fritidsfastigheföver huvud taget i , De två sakerna strider mof varandra. Vidare vill nu ha en ändring ilagstiftningen, så att det i fortsättningen av lagstiftningen skall framgå attdet är omöjligt att bevilja förvärvstillsfånd. Vi från utskottet hävdar aff denlagstiftning vi har är fill fyllest och väl täcker den situafion i vilken vilever här i landet. Sedan ankommer det på resp, länsstyrelse att pröva varjeansökan om förvärvstillsfånd och se om den stämmer överens med lagstiftningensgrunder. Längre anser jag inte att vi kan gä. Om har kritik mot i Göteborgtycker jag att skall rikta den krifiken dit och infe framföra denhär i kammaren. Jag yrkar bifall till utskottets hemsfällan. Utländskaförvärv av fast egendom 63JENS (): Jag ser skillnad mellan folk som vill bosättasig i och bo här året om och människor som vill ha fastigheter förfritidsbosfäder och vistas där under någon månad . Jag menar att mandärigenom tränger undan den bofasta befolkningen. Man köper de fastigheter därden bofasta befolkningen egentligen skall bo, och vi får större konkurrens ochpriserna sfiger, Def bör inte vara omöjligt för människor som vill bosättasig i att förvärva fasfighefer för permanent boende - def är inte detmin mofion avser. Om den uppfatfas sä, uppfattas den i så fall fel. Jag menar också aff def bör finnas en klar gränsdragning ifräga om vad som gäller, så att man slipper den situafion som vi i harhamnat i, där def har räckt aft ha en moster i för atf få köpafastigheter inom sådana områden där det är verkligt stor efterfrågan och därfastighetsvärdena sfigit, 64 LENNÄRT (): Def grundläggande problem som upp är aft efterfrågan pä fritidshus i är så stor atf prisernatrissats upp och den bofasta befolkningen får allt svårare att förvärva de hussom den önskar förvärva. Vilken lösning pä detta problem har då affföreslå? Jo, att alla utlänningar skall förvägrasaff köpa ett fritidshus i !Då tror atf problemet är löst. Så enkelt trodde jag inte def var möjligt för JensEriksson aft resonera, Alla svenska medborgare som också efterfrågar fritidshusi och är 6 protokoll 1985/86:105-106 Utländska förvärv iiv fast egendom bereddaatt betala ett mycket högt pris för dem kan ju infe få ät sidanmed denna lagstiftning, men de hjälper också till atf höja priserna påfastigheterna. Skall lösa det problemet, måste det vara meden helt annan lagstiftning än genom aft förvägra utläriningarförvärvsfillstånd, 65 (): Om efterfrågan är stor , blir den ännustörre när också utlänningar får möjlighet att förvärva fritidsfastigheter inomde här områdena prakfiskt taget utan begränsningar. Vi har visst förslag på flera åtgärder för atf förbättramöjligheterna att förvärva fritidsfasfighefer i , Vi menar aft om manöppnade flera områden, som är improduktiva och infe används för nägot annat,för fritidsbebyggelse, skulle man kunna minska den efterfrågan vi har i dag-men för detta finns def inget intresse. Vi har stora områden i som vi gärna kunde ställatill förfogande för allmänheten, sä aff den kunde få äga en liten bit avSverige och ha fritidsfastighet där - men det har vi inte heller fått gehörför. Då återstår atf försöka rädda vad som räddas kan. Detta är ett sätt atf öka möjligheterna för den bofastabefolkningen atf kunna leva kvar i skärgärd, 66 (): Def är ett drag i motiveringsom man infe kan låta passera, säger: Får vi bara allautlänningar åf sidan blir de här problemen mycket mindre - då har vi löst endel av problemen. Det är att . sätta utlänningar i en speciell strykklass. Ochjag tycker icke att vi skall behandla våra invandrare eller utlänningar som harstark anknytning fill på det sättet. Finns def sedan markområden i för att skapa nyaområden för fritidshus, se då till aff de regionala myndigheterna i i gång med en planering för atf skapa sädana fritidsområden! Men infeheller def tror jag är någonfing som vi kan lagstifta om här i , 67 (): Vräng inte fill def mer än nödvändigt, LennartAndersson! Det var infe tal om invandrare, utan här gäller def att utlänningarsom bor i andra länder och vill tillbringa sommaren i vill köpafritidshus här. Om man vill tolka min inställning som något slagsinvandrarfienflighet är det en felakfig tolkning- medvetet eller omedvetet, Defhandlar infe om det. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter debatten omsocialförsäkringsutskoftefs betänkande 13,) 68FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu fill att debattera lagutskottetsbetänkande 20 om inteckning av bostadsrätt. 69 (); Till lagutskottets betänkande 20 är fogad engemensam borgerlig reservation med begäran om aff regeringen skall lägga framett förslag fill sådana ändringar i gällande författningar aft def i framfidenblir möjligt atf inteckna bostadsrätt, Detfa är ett krav som vid defhär laget känner igen.