prot · G909157 · 1985-12-31 00:00:00 — Att uppskatta sådan år en fråga om fostran och utbildning -från godnattsagor via äventyrsskildringar och tonårsromantik mot den riktigavuxenlitteraturen. För att hjälpa barn och ungdom fram till .god litteraturmåste man pröva olika vägar. Förskolan och skolan har jämte föräldrarna ettstort ansvar, och de åtgärder som och beslutats i föratt stärka litteraturens ställning i skolan kommer säkert att visa sigvärdefulla. En ytterligare hjälp vore en lärarutbildning, som ger deblivande lärarna tillräckliga kunskaper i litteratur. Men det är en parentessom ligger utanför detta utskottsbetänkande. Betänkandet behandlar däremot"En bok för alla" för barn och ungdom. Den kan ha sin betydelsesomettkomplement till andra åtgärder. Vi moderater yrkar bifall till anslaget för"En bok för alla" för barn och ungdom. När det gäller "En bok för alla" för vuxnaförhåller det sig annorlunda. Litteraturstödet uppgår till totalt 36 milj. kr.,vartill kommer kreditgarantier till bokförlag, stöd till fackbokhandeln ochtill annan bokhandel m. m. Allt detta bidrar till att förhoppningsvis stödjagod litteratur. "En bok för alla" för vuxna och barn subventionerasmed totalt 5,9 miljoner Av detta yrkar vi avslag på 3 miljoner som gäller"En bok för alla" för vuxna. Vi har i rad föreslagit attstödet till "En bok för alla" för vuxna skulle slopas. Det är enstödform som hämmar sund konkurrens. Det finns numera ett rikligt utbud av godlitteratur i billiga upplagor som förtjänar att bli köpt. Den pedagogiska och läsfrämjande effekten av "En bokför alla" för vuxna är betydligt överdriven. Subventionerna kommer kanskeinte ens främst de människor till godo som är mest läsovana. 'Välutbildade,litterärt medvetna unga människor drar också nytta av den statliga subventionen,och det var egentligen inte meningen. Subventionen gäller läsfrämjandeåtgärder. Jag villhärmed yrka bifall till reservation 4 i föreliggande betänkande. Jag ber att fååterkomma under nästa ärende och yrka bifall till en reservation till det betänkandet. 31KARL (): Slopandet av bidragen tillorganisationstidskrifter slår hårt, eftersom det drabbar både de tidskriftersom kan klara sig utan stöd och många som verkligen behöver stödet genom detstatliga bidraget. Prot.1985/86:157 religiösa, politiska och miljöfrämjande organisationer,idrottsföreningar och många andra. Stöd till film och kul turtidskrifter, m. m. Åven om man kan anföra motivet att bidragen tillorganisationerna förstärks på visst annat sätt, är det utomordentligt svårt förorganisationerna att ens vid den egna prioriteringen kunna fortsätta medutgivningen av en tidskrift som är värdefull. Den får kanske stryka på fotenförändra kostnader man har för att hålla i gång verksamheten. Det skulle varasynnerligen trist om vi skulle utarma den flora av värdefulla tidskrifter sombetyder mycket ur kulturell och annan synpunkt, icke minst för ungdom men ävenför människor i allmänhet. Åven om omläggningen i sig själv kan accepteras ärändå resurserna för små för att täcka både de förstärkningar, som behöver skeav det redan utgående stödet till de tidskrifter som är inne ibidragsgiv-ningen, och det kompletterande stödet till tidskrifter som verkligenbehöver fortsatt stöd för att kunna ge ut sina alster. Jag vill instämma i vad anförde ochsäga att det är ett slag mot idédebatten och kulturdebatten, om man inte kangöra en sådan förstärkning av bidraget på kulturtidskriftsanslaget att man kanfölja upp och ge hjälp till de många organisationer som behöver bidrag för attkunna ge ut sina tidskrifter. Vi kan inte i kammaren precisera vilka tidskrifter som ifortsättningen skall komma att få del av stödet över kulturtidskriftsanslaget -det skall göra - men det är ändå angeläget att vi angerinriktningen och också ställer resurser till förfogande. De sju milj. kr. somär en förstärkning på detta konto räcker enligt vår mening inte till för att kompenserade många som måste ha stöd utöver detta anslag. Vi framhålleri reservation 5, som gäller anslag tillbarn-och ungdomsorganisationernas läsfrämjande åtgärder, att det är angelägetatt hjälpa organisationerna att på bästa möjliga sätt stimulera läsintressetgenom läsfrämjande åtgärder bland barn och ungdom. Vi anser att man bör anvisaett belopp av . till barn- och ungdomsorganisationernas verksamhet. Sedan vill jag bara säga några ord beträffande "för alla". ,har här sagt att den utgivningen ärintressant bara för barn och ungdomar och inte för äldre. Jag har en annanuppfattning-jag tycker att det är angeläget att vi kan berika bokfloran medböcker av den kvaliteten också för den äldre läsekretsen. Med det här, fru talman, ber jag att få yrka bifall tillreservationerna 2, 3, 5 och 7. 32 (): I det betänkande från kulturutskottet som vinu behandlar tas anslag till film och kulturtidskrifter m.m. upp. Utskottettillstyrker regeringens förslag beträffande samtliga anslag som behandlas idetta betänkande. Beträffande fraktstödet för film föreslår utskottet attriksdagen skall ge regeringen till känna vissa synpunkter på behovet av enöversyn. Vidare ger utskottet sina synpunkter till känna beträffandedispositionen av stödet till kulturtidskrifter. Reservationer har lämnats av företrädare för moderatasamlingspartiet 30 beträffande fraktstödet för filmoch Litteraturfrämjandets utgivning av Stöd till film och kulturtidskrifter, m. m. vuxenböcker.Folkpartiets och ledamöter har i en gemensam PrOt,1985/86:157 reservation föreslagit ett ökat stöd till kulturtidskrifter. ledamöter har reserverat sig beträffandelitteraturstödet. Det skall nämnas att utskottets ställningstagande innebäratt flertalet motionsförslag avstyrks. Låt miganföra något om stödet till kulturtidskrifter. I budgetpropositionen föreslås en viktig förändring avstödet till tidskrifter av olika slag nämligen attorganisationstidskriftsstödet dras in och att stödet till kulturtidskrifterhöjs med 7 milj. kr. till 17,5 milj. kr. Det skall finnas utrymme för att gestöd även till vissa organisationstidskrifter. har på förslag avkonstitutionsutskottet godkänt regeringens förslag. Det statliga tidskriftsstödet infördes , och dåavsattes ,tillsattes en utredning för att se överkulturtidskrifternas situation och stödets utfornming. Vi vet att kulturtidskrifterna befinner sig i en svårekonomisk situation, och detta framhålls även mycket klart i kulturrådetsrapport. Anslaget har räknats upp i nominella termer, men de årligauppräkningarna har inte motsvarat inflationen, utan man får konstatera attanslaget successivt har urholkats. Förslaget i årets budgetproposition innebäratt anslaget återförs till ett värde som något överstiger 1977/nivå. Det kan finnas anledning att se på vad som menas medkulturtidskrift. I förordningen ges den här definitionen: "avses tidskrift som med sitt huvudsakliga innehåll vänder sigtill en allmän publik med samhällsinformation eller med ekonomisk, social ellerkulturell debatt eller som huvudsakligen ger utrymme för analys och presentationinom de skilda konstarternas områden." Det förtjänar att framhållas att främjande av hög kvalitetoch mångsidigt utbud av åsikter och behandlade ämnen också var ett syfte medbidragsreformen. Vid inrättandet av stödet framhölls också att tidskrifter kankomma att läggas ned när de fyllt sitt syfte. Som jag tidigare nämnt har det väckts ett antal motionermed anledning av förslaget i budgetpropositionen. I dessa pekas på att vissaspeciella organisationstidskrifter kommer i en besvärlig situation om de intelängre får statligt stöd. Utskottet är medvetet om de problem som indragningenav organisationstidskriftsstödet för med sig. I propositionen uttalas att höjningen avkulturtidskriftsstödet har tillkommit för att bereda plats även för vissaorganisationstidskrifter. Det finns alltså möjlighet förorganisationstidskrifter att söka bidrag från kulturtidskriftsstödet. och föreslår i sin reservation attkulturtidskriftsstödet skall höjas med 17 milj. kr. I det budgetläge sorn råderanser vi i utskottets majoritet att vi inte kan gå utöver regeringens förslag. Som svar på en av de frågor som ställde,skulle jag vilja säga att i sin framtida bedömning naturligtvis haratt ta hänsyn till syftet med kulturtidsskriftstödet - som jag tidigare i mittanförande citerade ur förordningen. Utskottet understryker de krav som ställs i förordningenmen inser naturligtvis att flera organisationstidskrifter otvivelaktigt uppfyller dessa 31 Stöd till film och kulturtidskrifter, m. m. Detblir därför en grannlaga uppgift för att bedöma vilkaorganisationstidskrifter som skall bli berättigade till stöd. Vi vill från utskottets sida understryka att stödet tillde fria kulturtidskrifterna genom anslagshöjningen kommer att förbättras.Därför anser vi att hittillsvarande riktlinjer för stödet skall gälla även ifortsättningen. Utskottet anser att höjningen av stödet till kulturtidskrifternai första hand är en kulturpolitisk satsning och avsett att stödja dessatidskrifter i den svåra situation som de faktiskt beflnner sig i. Låt mig nuövergå till att något beröra fraktstödet. Det är en viktig filmpolitisk uppgift att på olika sättverka för att de kvalitetsfilmer som finns tillgängliga i vårt land verkligennår sin publik även utanför de större städerna. De moderata ledamöterna iutskottet menar att det utgående fraktstödet för film inte torde påverkaprogramvalet. talade om plotter. Man kan junaturligtvis tycka att stödet är så litet att det därför vore mindre viktigt.Men alltför många biografer lever med så små marginaler att även detta"lilla" stöd påverkar deras möjlighet att överleva. Det gäller biografer inrymda i och skötta av Folkets hus.Våra gårdar m.fl. rörelseanknutna organisationer och - icke att förglömma -privatpersoner, ofta entusiaster, som fortsätter driva biografrörelse trotssvårigheterna. Vi kan vara ganska säkra på, att utan de nämndas insatserskulle biografverksamheten på många platser dö ut. Från flera håll sesfraktstödet som en värdefull reform, och det menar jag att vi faktiskt skall tafasta pä. Jag villavslutningsvis säga några ord om litteraturstödet. När det gäller lässtimulerande åtgärder förtjänar det attnämnas att det gjorts en rad insatser för att stimulera barnoch ungdomar att läsa. Låt mig nämna att statligt stöd utgår till utgivningenav en klassikerserie, som i första hand är avsedd för skolorna. För distribution av den barnbokskatalog som utges avbokbranschen har anslagits 1 milj. kr. Katalogen skall nå alla hushåll med barnmellan 3 och . Litteraturfrämjandet skall enligt avtal med staten varjebudgetär använda . för läsfrämjande åtgärder bland barn ochungdomar. I utgivningen av "En bok för alla" ingår ocksåbarn- och ungdomsböcker. Detta är viktigt. Under anslaget Bidrag till folkbibliotek finns en särskildpost för verksamhetsutveckling. Från detta anslag kan biblioteken söka medelför läsfrämjande åtgärder. Nämnas kan också att länsbiblioteket i ochMalmö gemensamt bedriver viss försöksverksamhet. Med tanke på reservation kan det också nämnas att"En bok för alla" har haft och kommer att fortsätta att ha stor del iframväxten av en bred läsfrämjande verksamhet i folkrörelseorganisationer, iskolan och inte minst på arbetsplatserna. Med det anförda yrkar jag bifall tillhemställan i betänkandet i sin helhet och avslag på samtliga reservationer somär fogade till detta betänkande. 33JAN-ERIK () replik: Jag ställde tre frågor till första var: Har de ideella organisationerna större möjligheter än desocialdemokratiska landsortstidningarna att klara så här stora och snabbakostnadsökningar? Den andra var: Hur stor del av de sju miljoner, som nukulturtidskriftsstödet ökar med, skall gå till kulturtidskrifterna och hurstor del till organisationstidskrifterna? Möjligen kunde jag få något slagssvar av på den punkten. Jag tolkar henne så att hon menar attmerparten skall gå till kulturtidskrifterna - de gamla bestämmelserna gäller,och de är i stort behov av uppräkning. Jag tycker att det är viktigt. Jag frågade för det tredje hur många av de 175ansökningarna från som kan komma att bifallas. Jagskulle gärna vilja upprepa den frågan. Qm inte är beredd attsvara, gör säkert kulturministern det. Jag har förståelse för att man kan behöva spara, men jagtycker att man på den här punkten hargjort en väldigt olycklig besparing,framför allt därför att man inte har skilt mellan de tidskrifter som harekonomiskt starka huvudmän och de som har ideella organisationer, som ärekonomiskt svaga, som huvudmän. Det är dessutom en svaghet att när man gör dennabesparing, draperar man den bakom ett slags ökning av kulturskriftsstödet, ochså inger man 175 tidskrifter känslan att om de bara går till så fårde nog kompensation för det uteblivna stödet till organisationstidskrifter. Detär rent vilseledande. Jag tycker att hela den manövern har en misstänkt likhetmed det tvättfat i vilket en gång tvådde sina händer. Stöd till film och kulturtidskrifter, m. m. 34 () replik: förvaltar 36 miljoner i olikasorters filmstöd. Mot detta kan ställas fraktstödet, motsvarande en biobiljetti veckan för de små filmvisningsanordnarna. Ingen biograf står och faller meddetta stöd. Att stödet inte är så helt lyckligt utformat framgår juockså av att majoritetspartiet förordar en översyn. Det skulle inte förvåna migom vi blev överens om att fraktstödet är en mindre lyckadstödform. Vad beträffar stödet tillvuxenlitteraturen vill jag peka på att och det parti honföreträder tydligen har lika litet tilltro till biopublikens förmåga attefterfråga god film som till vuxna människors förmåga att köpa "rätt"böcker. 35KARL () replik: talar egentligen varmt för attdet bör ske en satsning till förmån för de tidskrifter som genom förändringenblir utan stöd. Hennes slutsats borde ha blivit att det är då nödvändigt atthöja beloppet sju miljoner till ett betydligt större antal miljoner. Annarsuppstår ju den situation som hon så väl beskrev, nämligen att det blir oerhörtsvårt för många organisationer att fullfölja utgivningen av viktigakulturtidskrifter. kunde självfallet heller inte ge någonprecisering av hur stor andel av de sju miljonerna som skall gå tillförstärkning av redan utgående bidrag till kulturtidskrifter och hur mångatidskrifter vilka tidigare 3 protokoll 1985/86:157 Prot.1985/86:157 fått bidrag över organisationstidskriftsstödet som skulle få delav ökningen av 30 maj1986 anslaget. Stöd till film och kulturtidskrifter, m. m. Beträffande läsfrämjande åtgärder bland barn- ochungdomsorganisationer vill jag klart understryka att det är viktigt med demånga insatser som sker. Vi föreslår att resurser ges även tillungdomsorganisationerna, som har en enastående chans att vara med imarknadsföringen av böcker som är värda att läsa. Jag vill bara poängtera attdetta är tanken bakom värt resonemang, och kravet på i vårt yrkande, 36 () replik: Jag tycker att jag i mitt anförande har gettJan-Erik svar på hans frågor. Låt mig förtydliga något. Jag sade attfördelningen kommer att bli en grannlaga uppgift för . Till vill jag säga att det visserligenråder delade meningar om huruvida fraktstödet har varit lyckat eller inte. Jagvill dock hävda att det har varit en lyckad satsning. skall det ses över. Vi har i utskottet varit överens om att värna ombarn och ungdom. Det framhålls också i betänkandet. Beträffande antalet kronor har jag konstaterat attbudgetläget är sådant att det för tillfället inte finns några möjligheter. Menför den som har pengar och spenderbyxorna på går det fint. Jag tycker att har bytt fot från dettillfälle då frågan om tidskrifterna var uppe till behandling ikonstitutionsutskottet och fram till behandlingen i kulturutskottet. Såvitt jagkan minnas anslöt sig till majoritetskrivningen ikonstitutionsutskottets betänkande. 37 () replik: Ja, nog vill jag lova att detta är engrannlaga uppgift för . Jag skulle vilja säga att det är enpraktiskt taget omöjlig uppgift. Qm 175 organisationstidskrifter, som grovtsett har haft 20-25 milj. kr. i anslag, skall samsas om en summa på någramiljoner kronor måste man säga att fördelningen av denna är en grannlagauppgift. Men när politikerna anger riktlinjerna är de skyldiga att tala om vadavsikten är. Då räcker det inte med att säga att de gamla riktlinjerna räcker.Samtidigt skall det finnas utrymme för vissa organisationstidskrifter. Jagtycker att man sätter i en alldeles omöjlig situation. Det är tänkbart att har ändrat uppfattning. Det ärinte något fel i politiska sammanhang. Utskottsbehandlingen förutsätter att manprövar frågorna noga. Om man under resans gång upptäcker att detta inte enbartär en orimlig besparing utan rent av har ett drag av lurendrejeri är det bättreatt man markerar det innan slutgiltigt tar ställning. Man kan göra ensådan besparing, men man skall inte göra den och låtsas som om alladessa organisationstidskrifter som mister sitt stöd bara kan gå tillkulturrådet och få kompensation. Så är det inte. 38KARL () replik: Prot. Stöd till film och kulturtidskrifter, m. m. Jag vill bara påminna om att vi undermotionstiden framförde att vi var mycket bekymrade för att stödettill organisationstidskrifterna skulle försvinna. Dock skulle åtminstone demycket viktiga kulturtidskrifterna få bidrag i fortsättningen. Från vår sidaföljde vi vid sakbehandlingen i kulturutskottet upp denna som vi tycker mycketviktiga fråga, för att de hotade, oftast små, kulturtidskrifterna skall hamöjlighet att komma ut även i fortsättningen. Det är riktigt, som säger, att utskottetskriver väldigt starkt om stödet till barn- och ungdomsorganisationerna.Litteraturfrämjandet gör en bra insats inom barn- och ungdomsverksamheten. Vadvi här föreslår är ett specialdestinerat bidrag till justungdomsorganisationerna, som naturligtvis har en bred kontaktyta mot ungdomen,vilket kan betyda mycket för marknadsföringen. Eftersom den här frågan nu på nytt kommer upptill debatt i kammaren, efter kulturutskottets behandling av ärendet, ser jagdet angeläget att även få tillfälle att göra några kommentarer. Innan jag går in på kulturtidskriftsstödet vill jag tillGunnel säga att jag har en känsla av att det här med fraktstödet. Det är faktiskt inte ett stöd tillbiografer. Det är ett stöd fill filmer som har svårt att komma ut.Biografägaren, vare sig det är fråga om en privatföretagare eller en förening,kanske säger att han inte vågar ta upp en viss film därför att den inte bedömsdra tillräckligt många besökare. Då ger fraktstödet ägaren möjlighet attfaktiskt ta upp också den filmen. Det ger en chans till filmen heder att komma till . Det är detta som är motivet för fraktstödet. Det handlaralltså inte om stöd till mottagare. Det vore ungefär som att säga att varjestöd till en vara för att den skall kunna föras ut vore detsamma som att stoppapengar direkt i plånboken på den lokale handlaren. Jag tycker inte man kan föraresonemanget så. Jag tror alltså att i det här fallet harmissförstått alltsammans. Diskussionen om organisationstidskriftsstödet kan ge ettintryck av att och skulle ha en fundamentalt annaninställning än vad regeringen haft till principen bakom organisationsstödet.Jag vill gärna påpeka att de faktiskt inte har det, eftersom de inte här yrkatpå att stödet till organisationstidskrifter oförändrat skall vara kvar. Det vi kunde upptäcka i fråga omorganisationstidskriftsstödet och som faktiskt regeringen, och jag föreställer mig även , måste fundera över är att ett stöd som går ut på grundval av ett medlemsbegrepp måste vara mycket generellt. Regeringen och kan inte bestämma var det finns medlemmar som berättigar till stöd och var sådana inte finns. Vi har fått ett medlemstidskriftsstöd, vilket har inneburit att ett stort antal tidskrifter och tidskriftsutgivare, som har alla förutsättningar att klara sintidningsutgivning, har kunnat få bidrag i ibland ganska små och för dem sannolikt meningslösa poster. När en branschorganisation tar ut . i tidskriftsstöd för att ge ut sin branschtidning, är det stödet inte nödvändigt. I grunden borde 35 Stöd till film och kulturtidskrifter, m. m. alltsåalla vara överens om att det enda rimliga faktiskt vore att ta bort denna typav stöd. Regeringen har i sitt förslag gjort den bedömningen attdet allmänna kulturtidskriftsstödet skall förstärkas för de organisationer ochtidskrifter som ger ut sådana tidskrifter som tillför värden till en allmänsamhällsdebatt men som inte har förutsättningar att själva klara en utgivning.Det är också vad som har skett. Då bör egentligen den diskussion som Jan-ErikWikström tar upp handla om hur stor denna grupp skall vara och hur mångamiljoner det rör sig om. säger nu att behovet är 20-25miljoner, om jag uppfattade det rätt. I motionen föreslås inte lika mycket, menden ståndpunkt som förs fram innebär faktiskt ingen skillnad i sak. Jag troratt den föreslagna åtgärden faktiskt är nödvändigt. Jag vill påminna om att man i reservation 2, som bl. a.Jan-Erik står bakom, nämner religiösa, politiska och miljöfrämjandeorganisationer samt nykterhets-, idrotts-, försvars- ochhandikapporganisationer. Jag skulle vilja ställa frågan: Qm det är angelägetatt initiera en försvarsdebatt, har man då inte möjligheter att se till attförsvarstidskrifter kan få bidrag till sin utgivning från annat håll än genomkulturrådets utgivningsstöd? Man kan också se på idrottsorganisationerna. Jan-ErikWikström säger att de pengar som har dragits in går i stället tillsocialdemokratiska landsortstidningar. Det gör de faktiskt inte alls. Dentotala ökningen på kulturområdet ligger betydligt över de summor vi har kunnatplocka fram genom detta förslag. skulle lika väl kunna säga att SAF-Tidningensoch Metallarbetarens bidrag är överfört till socialdemokratiska ochcenterpartistiska tidningar samt även till några andra tidningar avdagstidningskaraktär. En del av pengarna har möjliggjort en ökning av ettlokalt aktivitetsstöd för idrottsföreningarna. Det stödet har faktiskt ocksäökat. De pengar vi har kunnat lösgöra har faktiskt gått dit. Man kan gå vidare och fundera över om man generellt skallsäga att alla politiska organisationer som ger ut tidskrifter också är beroendeav tidskriftsstöd. För egen del måste jag säga att jag tycker- och på denpunkten har jag haft diskussioner med utgivare av en del socialdemokratiskatidskrifter - att om man har ett partistöd, så skall man rimligen kunnaacceptera att finansiera sin tidskriftsutgivning inom ramen för detta. En sådandiskussion är naturligtvis inte konfliktfri och lätt, men i den ekonomiskasituation som vårt samhälle befinner sig i har jag tyckt det vara nödvändigtatt föra den diskussionen för att kunna göra nödvändiga förbättringar inomandra viktiga sektorer. Jag har föreslagit att ett antal miljoneravsätts för att skall kunna pröva de tidskrifter som inte kanstödjas av relativt kraftiga och starka organisationer. 40JAN-ERIK () replik: Statsrådets inlägg var förbryllande. Vi harmycket riktigt sagt att vi känner av kravet på besparingar. Vi har därför sagtatt ekonomiska och fackliga organisationer själva får bära kostnadsökningen. Vihar undantagit de ideella organisationerna och sagt att dessa kostarsamhället 12,7 miljoner. Vi föreslår 13 miljoner för detta ändamål. Det ärklart att det är skillnadpå de stora fackliga organisationerna och de rent ideella. Det är Prot.1985/86:157 alltså där skillnaden ligger. Stöd till film och kulturtidskrifter, m. m. Jag nämnde beloppet 20-25 miljoner av den anledningen attav de 175 tidskrifter som ansöker om bidrag från finns ocksåsådana som ligger utanför den kategori som vi talar om. Vi har alltsåaccepterat en del av besparingen. Vi tycker att den är utomordentligt okänsligtgjord. Sedan säger att försvarstidskrifterna ochäven idrottstidskrifterna nog kan få stöd från annat håll. Ja visst, men dethar regeringen inte föreslagit. Qm regeringen hade sagt att den räknar uppkulturtidskriftsstödet, anslagen till försvarsdepartementet ochjordbruksdepartementet för att klara av att ge detta stöd, så hade det varit enacceptabel modell. Men gör regeringen en besparing tvärs över hela fältet.Nu avvecklar regeringen det stöd som socialdemokraterna var så entusiastiskaöver, när jag införde det.