prot · G909110 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:110 Förhandlingarna leddes av andre vice falmannen. 1 § Kompletteringsval till parlamentariska(rådgivande) församling partigrupp har som ombud i (rådgivande) församling efter anmält nuvarandesuppleanten och som ny suppleant anmält , vice talmannen förklarade valda till ombud i parlamentariska (rådgivande)församling () suppleanti parlamentariska (rådgivande) församling () 2 §Svar på interpellation 1985/86:133 om jordbruket i har frågat mig vilka åtgärderregeringen avser atf vidta för atf ge förutsättningar för jordbruketsbibehållande och utveckling i , I proposifion 1984/85:166 om livsmedelspolifiken anfördejag aft utgångspunkten för stödet fill jordbruket i norra , dit Dalarnai defta sammanhang räknas, bör vara aft jordbruksproduktionen bör bibehållas iungefär nuvarande omfattning, Def är däremot, som jag ocksä uttalade iproposifionen, infe möjligt aft ha som mål att ytterligare ökajordbruksproduktionen i norra , anslöt sig till dessa uttalanden. Regeringenstår fast vid detta synsätt. För att höja lönsamheten inom jordbruket i vissa områden ilandets norra och mellersta delar fill en nivå som är jämförbar med lönsamheteninom det mellansvenska jordbruket utgår eft särskilt prissföd av statsmedel.Stödet utgår med belopp som varierar med hänsyn fillförhållandena i olika stödområden. Hela omfattas av stödet. har på regeringens uppdraggenomfört en översyn av områdesindelningen. I anslutning fill översynenföreslär jordbruksnämnden vad gäller vissa förändringar, sominnebär aff några församlingar flyttas till områden med högre stödnivå. förslag har remissbehandlats. Regeringenavser atf ta upp frågan i vårens proposition om prisregleringen påjordbruksprodukter, I samma proposition kommer ocksä frågan om justering avprisstödet med hänsyn till kostnadsutvecklingen aft behandlas. Jag vill understryka att stödet fill jordbruket i norraSverige endast syftar fill atf utjämna lönsamheten mellan områden med olikaproduktionsföruf-sätfningar. Anslaget för prissföd fill jordbruket i norraSverige höjdes så sent som med , Äv största vikt för jordbruket i norra ärregeringens ekonomiska politik, som syftar till aff uppnå balans i ekonomin,aft dämpa inflationstak-fen och minska budgetunderskottet. Vi har den lägstainflafionen sedan slutet av 1960-falet, En ekonomi i balans skaparförutsättningar atf sänka räntan. Räntan har kunnat sänkas betydligt . Genom de ekonomisk-politiska åtgärderna förbättras näringslivefsoch inte minst jordbrukefs förutsättningar, Def är ocksä nödvändigt aft mangenom olika åtgärder minskar överskottsprodukfionen, Exporfkostnader, somfrämst skall täckas genom olika avgifter, försämrar dramatiskt lönsamheten ijordbruket. Jordbruket i norra drabbas också av dessa avgifter trotsaff man med hänsyn tagen fill balansen mellan produkfion och konsumtion i dennadel av landet knappast bidrar fill överskottsprodukfionen. Därför är det avstor vikt också för jordbruket i norra aff det blir balans mellanprodukfion och konsumfion. Självfallet spelar ocksä möjligheterna atf komma tillrätta med de besvärliga strukturförhållandena som karakteriserar jord- ochskogsbruket i en betydelsefull roll, inte minst för det kombineradejord- och skogsbruket, Detfa insåg ocksä den borgerliga regeringen, somtillsatte en utredning i frågan. Ärendet bereds ijordbruksdepartementet. De åtgärder som kan behöva vidtas bör enligt minmening bedömas i samband med frågan om en översyn av effekterna av dennuvarande jordförvärvslagen. 3KÄRL (): Jag tackar jordbruksministern för svaret påmin interpellafion. Svenskt jordbruks utveckling och framfid är en fråga förhela svenska folket. Livsmedelsförsörjning och livsmedelskvalitet, tryggadlivsmedelsförsörjning i avspärrningssifuafioner och eft bibehållet öppet ochvackert landskap är frågor som berör alla. Kanske denna känsla har särskilt sfor betydelse i ett avtradifion sä utpräglat natur- och friluffsinriktat landskap som , mensjälvklart finns den ocksä i andra landskap utifrån deras speciella särart ochkulfur. Och det skall vi vara facksamma för. Människan lever som bekant infe avbröd allena.Även om interpellationen handlar om bröd för folket och ekonomisk överlevnadför många idoga och dukfiga jordbrukare, kan det vara värt aff ha dennabakgrund klar för sig. behövs något av en nafionell samling för aft klara deproblem som har uppstått för jordbruket och dess utövare, behövssolidaritet från samhället med alla de unga, hårt skuldsatta jordbrukare somhar en orimligt tung arbetsbörda och stora ekonomiska problem. Jordbruksministern understryker i sift svar aff en brautveckling för jordbruket är en ekonomisk polifik som syftar fill aft uppnåbalans i ekonomin. Sedan antyder han, som man numera gör från regeringshäll,att det är socialdemokraternas polifik som är orsak fill vär för närvarandemycket låga inflation. Vi skall infe diskutera allmän ekonomi , men nog ärdet de oerhört starkt sjunkande oljepriserna och dollarkursförändringen som haråstadkommit denna möjlighet att hålla nere inflafionen. Det är infe regeringensfinanspolitik - eller snarare brist på finanspolitik - som har varitutslagsgivande, I den nu uppkomna ekonomiska situafionen är regeringentydligen beredd aff ompröva sin prispresspolitik. Eftersom socialdemokraterna ijordbruksutskottet visat tecken pä en sädan förändrad inställning vill jagfråga jordbruksministern: regeringen beredd aff fullfölja den omprövning somjag menar nu har inletts? Det kan aldrig vara en framgångsrik polifik aft spela ufen liten jordbrukarkär mot def stora folkflertalet. Svensk jordbruksmark är enresurs som måste utnyttjas ekonomiskt i en värld där många svälter ochtusentals människor, inte minst barn, dör av brist pä livsmedel.Samhället har därför det övergripande ansvaret för landefs jordbrukspolitik ochmäste när det gäller överskottsprodukfionen ta hänsyn fill den solidaritet somvi måste visa vår omvärld i en svår livsmedelskris. Om vi infe kan exportera vårt överskott är defutomordentligt angeläget atf vi använder def för produktion av miljövänligadrivmedel. Jag vill då hänvisa fill våra försök att få i gång en etanolfabrik.Detta är en omställning som lantbrukarna själva infe kan bära kostnaden för. Jordbruksnäringen är av sfor regionalpolifisk betydelseoch utgör grunden för många andra utvecklingsområden i olika delar av landet,inte minst för turism, friluftsliv och service av olika slag, I t, ex,är ca 18 000 människor sysselsatta inom jord- och skogsbruk och dessindustrier. Lägger man därtill den påverkan som de näringarna har påservicesysselsäftningen, kommer man upp i betydligt större antal. Vart fjärdehushåll är enligt en undersökning i varierande grad beroende av livsmedels- ochskogssidan i länet. Saluvärdet av jordbruksprodukter uppgår för länefs del fillca 400 milj, kr. Till def kan man lägga aft konsumtionen av livsmedel i länetuppgår fill nära en miljard, enligt en bedömning som har gjorts. Detta tycker jag är en beskrivning av läget som är rättintressant atf fundera vidare över, hade LRF stämma, Def var många somvar förtvivlade över den svåra situationen. De som hörde jordbruksprogrammet iradion fick klart för sig hur allvarligt läget är beträffandejust Dalajordbrukets framfid, Def måste ändå vara en oerhört angelägen uppgift för länetatt bibehålla och utveckla eft starkt jordbruk. Jag delar uppfattning aff def är enangelägenhet för hela svenska folket aff gemensamt bedriva en jordbruks- ochlivsmedelspolitik som kan trygga vär försörjning av livsmedel i olikasituationer. Det är för en sådan polifik som tog ställning närvi fattade de beslut som vi då fattade, Def är ofrånkomligen sä aft också jordbruket får känningav den ekonomiska utvecklingen i stort i landet. Ätt vi hade en ogynnsamekonomisk utveckling i slutet av 1970-falet och början av 1980-taletdrabbade verkligen jordbruket mycket hårt. Med den insikt som den tillträdandesocialdemokrafiska regeringen hade, nämligen aft en av de vikfigasteförutsättningarna för atf över huvud taget fä ordning pä förhållandena i vårtland var aff vi kunde få ekonomi pä fötter, har regeringen inriktatsitt arbete pä detta, och def har ocksä visat sig bära frukt även förjordbruket. Självfallet är det sä att de jordbrukare som exempelvisetablerade sig i slutet av 1970-talef, kanske med räntekostnader beräknade fill6 %, och sedan fick uppleva aff räntorna blev dubbelt sä höga, råkadeutomordentligt illa ut. När dessutom konsumtionen sjönk och jordbrukarnaförsökte kompensera sin allt sämre lönsamhet med ökad produktion, hamnade vi idenna bekymmersamma situation med en överskoffsproduktion, som def har blivitmycket dyrbart för det svenska jordbruket atf försöka finansiera. Därför har vi två viktiga uppgifter, dels aff få Sverigesekonomi pä fötter, dels aff komma åf den överskoffsproduktion som belastarjordbrukefs ekonomi på def sätt som vi nu har fått uppleva. Jag vågar påstå aff vi ser oss ha goda utsikter atf klaraden ekonomiska utvecklingen, få ned kostnaderna och fä stopp på inflafionen.Jag medger naturligtvis gärna aff både dollarkurserna och de sjunkandeoljepriserna har spelat en roll. Men jag tror aft är tämligen ensam omaft nedvärdera den socialdemokrafiska regeringens insatser för en bättreekonomisk polifik på def säff som han gjorde. Otvivelaktigt har ändåregeringens strävan på den här punkten burit frukt, och det brukar allmänt settmedges i debatten . När det gäller den andra viktiga frågan, atf få nedöverskottsprodukfionen, tycker jag aff def är positivt aff man numera, när vidiskuterar de här frågorna mellan departementet och LRF, kan konstatera ensamstämmighet - det är nödvändigt aft vi attackerar dessa problem. Jag kanberätta för atf vi nu från departementet och LRF sätter oss i enarbetsgrupp för atf resonera om pä vilket sätt vi skall kunna komma ätöverskottsprodukfionen och dess konsekvenser också på spannmålsområdet, Def härär en gemensam angelägenhet. Det som förvånar mig när angriper dessa problemär aff han inte har eft ord atf säga om strukturfrågorna. representerar juoch far upp problemen i ett län där strukturproblemen är utomordenfligtbesvärande för våra möjligheter aff verkligen trygga förutsättningarna för engod framtid för bäde jordbruksnäringen och skogsnäringen. Folk frän LRF harkommit ned och gjort uppvaktningar hos mig i , De var mycket angelägnaom aff även ta upp dessa problem. De var insiktsfulla nog aff inse atf man härmåste hjälpas åt för att ta ett tag, om vi på skall fä ordning påförhållandena. Den borgerliga regeringen tog också eff initiativ ochtillsatte en utredning på denna punkt. Men sedan har alla blivit lifef skrämdaför att hålla i dessa problem. Jag förutsätter aff och jag kan vara överens omatf def är viktigt aff vi gemensamt försöker få en bred enighet om hur vi skallklara de besvärliga problem som jord- och skogsbruk har att brottasmed med avseende pä just strukturförhållandena. Det borde finnas lösningar ifråga om detta om vi alla har en god vilja. frågade mig om den omprövning som hananser aff socialdemokraterna i jordbruksufskoffef har gjort beträffande fråganom hur vi skall hantera de 40 resp, - jag förstår aft def vardetta han menade. Jag konstaterar bara aft utskottet i sitt betänkande harnoterat aff vi ännu infe har haft underlag för atf betala ut mer än de 160miljonerna med hänsyn tagen fill atf även utskottet säger atf vi för närvarandeicke har något sådant beräkningsunderlag. Vad frågan från min utgångspunkt helatiden har gällt ärinfe bara vilken mängd pengar vi skall betala uf utan hur viskall betala ut dessa pengar, sä att vi i första hand kan ge def stöd som viser är nödvändigt och motiverat till de jordbrukare som allra bäst behöver etthandtag. Jag tror nämligen atf och jag skulle kunna vara överens omaff vi icke klarar de bekymmer som inte minst jordbrukare har medenbart generella åtgärder som syftar fill atf "pytsa uf" pengar överhela näringen. Om vi skall klara dessa problem, måste vi även gå fram medselektiva åtgärder, riktade till dem som råkade särskilt illa ut i slutet av1970-talef och , I fräga om detfa borde vi kunna vara överens. 5KÄRL (): Jag hinner inte göra mer än två reflexionerom den ekonomiska polifiken. Den ena är aff problemen som infann sig i mittenav 1970-talef berodde pä de två stora chockprishöjningarna pä olja som varoerhört betungande för svensk ekonomi. På samma sätt blir def lindrigare näroljepriserna går ned. Visst skulle vi, def vågar jag nog säga, ha kunnat sänkaräntan tidigare om vi hade haft en aktivare finanspolitik i def här landet. Vihar alltför mycket litat fill penningpolitik. Sedan vill jag gärna säga def som jag infe hann säga imitt förra inlägg, nämligen atf det är bra atf jordbruksministern nu i sittsvar säger aff det beträffande Norrlandsstödef, som även är oerhört värdefulltför , kommer att ske en förändring i anslutning till proposifionen omprisregleringen. Jag förmodar och hoppas atf def blir ordentliga påspädningarpå Norrlandsstödef, som är viktigt för aff jordbrukarna i och Dalarnaskall ha förutsättningar som är jämförbara med dem som jordbrukarna i övrigalandet har. Där är vi överens. Sedan skulle jag vilja ställa en fråga, I ett TV-programför sedan sade jordbruksministerns statssekreterare att def varjordbrukarna själva som fick fa ansvaret om jordbruksmark skulle läggas ned ochinfe användas för akfiv produktion. Sfär jordbruksministern bakom deftauttalande? Om man skulle fullfölja en förändring som innebär attkanske 300 000-500 000 hektar läggs ned betyder def för delaff åkerarealeni tre fyra kommuner skulle läggas ned, Def är en förödande förändring som i såfall kommer in i bilden. En annan fräga som jag skulle vilja ställa tilljordbruksministern gäller behovet av strukturförändringar. När vi ilänsstyrelsens styrelse hade aff fa ställning fill livsmedelskommitfénsbetänkande enade sig jordbruksministerns parfivänner om en formulering som jagundrar om jordbruksministern ställer sig bakom, Detfa skulle vara intressantatf veta. Jag hinner infe återge formuleringen , men jag återkommer fill denfrågan i mitt nästa inlägg. Jag vill till atf börja med kommentera detuttalande som hänvisade till. Jag vet aft vad avsåg meddetfa var, vilket också jag själv menar, aft när vi nu diskuterar på vilketsätt vi skall komma fill rätta med frågan om odlingen på den mark som vi infedirekt behöver för vär livsmedelsförsörjning, så skall inte detta ske genom affnågra statliga byråkrater pekar uf vad vederbörande odlare skall använda markenfill. Vi har ju varit överens om atf åkermarken är en produktionsresurs som viskall utnyttja. Vi har också varit överens om - vi är def i varje fall medRLF-ledningen - aff det är en nödvändighet aff vi allvarligt funderar övervilken typ av alternativ odling vi skall använda marken till eller hur vi påannat sätt, med de produktionsformer vi fillämpar, skall kunna göra detmöjligt atf hålla jordbruksmarken öppen men ändå få bort överskottsproduktionen. Som jag nämnde i mitt förra inlägg har RLE redovisat enrad tankegångar på den här punkten. Också från departementet har vi redovisathur vi ser på dessa frågor, med stöd av de uppgifter vi kunnat inhämta frånmyndigheterna. sätter vi oss i en gemensam arbetsgrupp för aff ta ställningfill frågorna, Def är sådet mäste gå fill. Jag menar aff dessa frågor är en för oss gemensamangelägenhet. Staten skall inte styra varenda jordbrukare och peka uf vad hanskall använda sin mark till, utan vi skall resonera om under vilkaförutsättningar vi skall kunna komma fram till eff sådant utnyttjande av markenatf vi bättre än tidigare löser problemen. Det är fräga om kortsiktigaåtgärder, men också om åtgärder pä lång sikt, I det sistnämnda avseendet drarvi nu i gäng eff forskningsprogram som skall kunna hjälpa oss. Dessutom har viden utredning som diskuterar de s, k, etanolfrågorna, där man håller fråganöppen till dess aff man fär klart för sig vilken roll etanol. motoralkohol ochannat kan spela i vår energiförsörjning. Sedan får vi fa ställning till vad someventuellt kan göras även på den punkfen. Sä ligger def fill. 7KÄRL (); Jag far fasta pä def sista jordbruksministernsade, nämligen atf def är angeläget atf vi verkligen ser till att vi använderden resurs som vår öppna är pä eft riktigt sätt. Def kan då inte varaden enskilde jordbrukarens sak aff fa ansvar för detfa, utan det mästesamhället göra, I def sammanhanget vill jag säga att jag självfallet delarjordbruksministerns uppfattning atf staten eller samhället inte skall lägga sigi och i detalj peka ut exempelvisvilken produktionsinriktning som skall gälla. Det vore helf orimligt. Sedan vill jag återkomma fill omarronderingsfrågorna, somär angelägna och också svåra just i . i regeringenlyckades jag faktiskt utverka speciella medel över kommundeparfemenfet varje årsom tillskott för aff man skulle åstadkomma en framflyftning av positionerna iomarronderingsfrågan. Sådana medel har utgått också senare, och då övercivildepartementets budget. En del förbättringar har åstadkommits, och mångaprojekt är på gång. Jag skall läsa upp vad socialdemokraterna i länsstyrelsenuttalat: "Det har blivit allt mer tveksamt om def längre ärnödvändigt eller ens eftersträvansvärt aft genomföra omarronderingarna efter deredan på 1800-talef uppdragna linjerna. Åtskilliga skäl talar nu för aft man istället bör betrakta de sociala och kulturella band som markägandet utgör somen fillgång, inte bara för de berörda, utan för länet som helhet, Def bordedärför vara lämpligt aff nu börja utveckla kombinafionssysselsäffningar i vilkajordbruk i begränsad skala ingår som en komponent," Sedan ställer man frågan om def sfrukfurförändringsarbefesom har inletts i över huvud taget skall fortsätta, Detfa är isig självt väldigt intressanta frågeställningar, och min fräga filljordbruksministern är: Sfär regeringen och jordbruksministern bakom just deåtergivna formuleringarna Och den totalt förändrade syn som Dalarnassocialdemokrater har när def gäller strukturrationaliseringarna i Kopparbergslän? Jag sade redan i mitt inledningsanförande aftjag betraktar det sorn nödvändigt aff se över effekterna av tillämpningen avden nuvarande jordförvärvslagen, som vi tittar pä de problem somaktualiserades av den borgerliga regeringen när den tillsattesfrukturutredningen. Jag vill tillägga aft man nog ocksä skall fa indödsboproblemafiken i sammanhanget. Det är också min mening att vi, om vi skallkunna bedriva en aktiv glesbygdspolifik, inte kan lägga en mall över helaSverige och säga aft sä här skall def se ut i hela landet. Vi mäste i stället ihögre grad än hiffills fa hänsyn till vad vi kan uppnå i form av sysselsättningmed olika möjligheter fill kombinationer mellan jord- och skogsbruk och kanskeäven andra sysselsättningstillfällen. Så uppfattar jag Dalarnassocialdemokraters uttalande, och det är i varje fall min inställning att manbör pröva detfa, som man naturligtvis icke skall förmena denjordbrukare, som är en akfiv brukare och kanske på oförmånliga villkorarrenderar ett stycke jord för aft över huvud taget kunna klara sinförsörjning, möjligheterna aff förvärva denna jord för aff kunna bli vad vi iegentlig mening menar med en god familjejordbrukare, I fråga om ansvaret när det gäller jordbruksmarken, om defär staten eller den enskilde brukaren som skall ta detta ansvar, uppfatfar jagdet ofta så, när man frän borgerligt håll talar om ansvar i detta sammanhang,atf man menar atf staten bara skall se till aft tillskjuta pengar, sä att mankan finansiera den form av produkfion som trots allt ger oss mycket storabekymmer beträffande överskotten. En akfiv politik på detfa område - dessbättre 5 Riksdagensprotokoll 1985/86:109-111 Om åtgärder mot radioaktiva utsläpp från engelskupparbetningsanläggning uppfattarjag att inställningen hos LRF;s ledning är densamma -innebär att vi istället frågar oss: Hur skall vi utnyttja de pengar som staten är beredd aftställa till förfogande, sä aff vi verkligen kan trygga möjligheten fill enbättre utveckling framöver när det gäller säftet atf utnyttja marken, vilkagrödor vi skall använda den till osv,? Jag tror att def är utomordenfligtangeläget aff man infe bara öser ut pengar utan atf man också frågar sig: Hurskall vi på bästa sätt få en bra utveckling för näringen med stöd av dessa medel? Överläggningen var härmed avslutad. 3§ Svar på interpellation 1985/86:146 om åtgärder mot radioaktiva utsläpp frånengelsk upparbetningsanläggning har frågat utrikesministern omSverige kommer aff ta upp utsläpp av radioaktiva ämnen i FN ellernågot annat organ och om den avser ta kontakt med andraberörda nafioner för ett gemensamt handlande, har även frågat omnågon form av bojkottakfion kan vara tänkbar för atf få till stånd en minskningav utsläppen vid , Arbetet inom regeringen är så fördelat aff def är jag somskall svara på interpellationen. Utsläpp av radioaktiva ämnen från den brittiskakärnanläggningen har förekommit sedan början av 1950-talef,Utsläppen kommer främst från lagring och upparbetning av bränsle frän gaskyldabrittiska kärnkräffsre-aktorer, s, k, magnoxbränsle, I de radioekologiska mät-och undersökningsprogram, som bedriver i samarbete medstatens sfrålskyddsinstituf, har konstaterats förhöjda halter av radioaktivaämnen i fisk på den svenska . Så har t, ex, halten av radioaktivtcesium fördubblats , Ökningen anses bero på utsläpp från ,Utsläppen ligger dock inom ramen för internationella strålskyddsbestämmelser. Jag vill i sammanhanget poängtera aft det är hanteringenav magnoxbräns-let som ger de stora utsläppen från , Def svenskabränsle som lagras där är av annan typ. Detta bränsle avses bliupparbetat i en anläggning som är under byggnad och har alltså ej varit med ide processer vilkas utsläpp givit anledning till kritik. Det är uppenbart aft anläggningen i medförtstörre utsläpp än någon annan motsvarande anläggning. En serie olyckor harunderstrukit vikfen av aft utsläppen minskas. Ett omfattande moderniseringsarbete har påbörjats vidSellafield, Under det senaste äref har tre olika reningsanläggningar till enkostnad av tagits i bruk, varigenom utsläppen avsevärtreducerats. investeras nu i ytterligare enreningsanläggning som är planerad aff fas 1990, Sverigehar aktivt verkat för atf utsläppen skall nedbringas. Vid ett möte i juni 1984inom ramen för konvenfionen om förhindrande av utsläpp i Nordostaflanfen ochNordsjön från landbaserade anläggningar, den s, k, Pariskonvenfionen, antogs påförslag av , , och en rekommendation om affkonventionsländerna skulle fa hänsyn fill bästa tillgängliga teknik videxisterande upparbefningsanläggningar och närhelsf anläggningar byggs.Förslaget byggde på ett uttalande från de nordiska miljöministrarna. VidPariskonvenfionens möte betonades atf åtgärder är angelägna och aft de bör havidtagits . Vidare beslutades aff årlig rapportering skallske om hur långt arbetet med aff uppfylla rekommendafionen fortskridit. Vid ministerkonferensen om miljö i inovember 1984 stödde en deklarafion om att använda bästa tillgängligateknik vid alla anläggningar inom kärnkraffcykeln. Vid Pariskonvenfionens möte kom frågan ånyoupp till behandling. Det konstaterades då aft man utifrån den brittiska rapportsom erhållits ej kunde bedöma om hänsyn tagits fill bästa tillgängliga teknik.En utförligare brittisk rapport studeras nu inom en teknisk arbetsgrupp, ochfrågan kommer ånyo upp till behandling vid ,Jag kan försäkra atf då, liksom tidigare, aktivt skallverka för atf åtgärder vidtas för aft nedbringa utsläppen sä mycket och såsnart som möjligt. Jag kommer även aft fa upp frågan vid nästa möte mellan denordiska miljöministrarna. Jag vill ocksä erinra om aff vi hade en hearing omverksamheten vid på industrideparfementef medanledning av de alarmerande rapporter som vi dä fick om verksamheten, Hearingenhar publicerats i en departementspromemoria. Ds I 1984:16, Vid hearingenframkom atf skäl fanns för kritik och aft den därför avsågaff noggrant följa utvecklingen och anpassa sitt handlande därefter. Vad somdärefter framkommit har ytterligare givit anledning till oro över utsläppenfrån ,