prot · G909140 · 1985-12-31 00:00:00 — granskas försäkringskassornas förvaltning avtvå externa revisorer, som utses av samt av det revisionskontor somgranskar verksamhet. Vi anser inte att revisionen gertillräcklig säkerhet, eftersom endast har fem revisorersom är avdelade för kassornas revision. Detta har medfört att kassornasinternrevisorer tvingas ta ett grundläggande ansvar även förexternrevisorernas uppgifter. Vi anser inte det är rimligt med tanke på denstora ekonomiska betydelsen av kassornas verksamhet. Jag yrkar bifall till reservation 2. bara ett par ord om reservation 3, som handlarom de långa väntetiderna hos försäkringsdomstolarna. Jag delar heltuppfattningen att väntetiderna är alldeles för länga - upp till tre förarbetsskadeärenden. Boven i dramat är arbetsskadeförsäkringen, som är omöjligatt administrera på ettrimligt sätt. Den ställer krav på alldeles för stora personalresurser ochekonomiska resurser i förhållande till vad försäkringen ger. Detta har viemellertid uppmärksammat på annat sätt, bl. a. i en motion om en ettårigsamordning med sjukförsäkringen. Det är min förhoppning att socialministernredan i höst kommer med ett radikalt förslag vad beträffar arbetsskadeförsäkringen.Då skulle även problemet med de alltför länga väntetiderna kunna lösas. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till de moderatareservationerna och i övrigt till utskottets förslag. Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 79 (): I motion Sf336 har m.fl,tagit upp frågan om den långa väntetiden vid försäkringsrätterna samtförsäkringsöverdom-stolen. Efter vad vi kan förstå har väntetiderna förbättratsför försäkringsrätterna men är fortfarande mycket bekymmersamma föröverdomstolarna. Vi anser att de länga väntetiderna, som harvarit besvärande, är ett hot mot rättssäkerheten. Denna motionärernas uppfattningdelar utskottets ledamöter, vilket känns betryggande. Däremot vill inte utskottets majoritet stödja motionen iavsnittet om bättre resurser till försäkringsöverdomstolarna för att man skallkunna komma till rätta med problemet med de långa väntetiderna. Krafttag måstetas för att man snabbt skall komma ner på rätt nivå vad gäller de besvärandelänga väntetiderna. Det är fortfarande heller inte helt bra i fråga omväntetiderna vid försäkringsrätterna. Därför hoppas vi nu attdepartementschefen verkligen följer utvecklingen i ärendebalansfrägan ochförsöker att sätta in resurser där så behövs för att människor som råkar ut förväntetiderna skall kunna få känna rättstrygghet, som man kan fordra i vårtsamhälle. Jag yrkar därför bifall till reservation 3. Tillsammans med har vi också i utskottet skrivitett särskilt yttrande angående försäkringskassornas kontorsnät, vilket vi anserär mycket viktigt för att man skall kunna behålla en god service tillallmänheten. Här anser vi att en god tillgänglighet är naturlig och ennödvändighet för god service. Lokalkontoren måste behållas väl decentraliserade överlänen och över landet i övrigt. Anslagen till försäkringskassornasadministration måste naturligtvis ligga pä en sådan nivå att detta blir möjligtför att kassorna skall kunna uppfylla kraven på en god service tillallmänheten. Vi har förut reserverat oss i denna fråga, i samband medproposition 1985/86:73 angående ökat förtroendemannainflytande iförsäkringskassorna. nöjer vi oss med ett särskilt yttrande och hoppas attdenna hänsyn till allmänheten inte ifrågasätts. Socialförsäkringens administration, m. m. Socialförsäkringens administration, m. m. 80NILS-OLOF (): I detta betänkande behandlas administrationenav socialförsäkringen, bl, a, anslagen till försäkringsdomstolen,försäkringsrätterna, och de allmänna försäkringskassorna.Inledningsvis vill jag liksom notera att det inte väckts motionerfrån något parti med krav på ökade medel med anledning av förslagen ipropositionen. Däremot har det väckts sju motioner som tar upp olikadelproblem. Under utskottsbehandlingen, har de utmynnat i tre reservationer ochett särskilt yttrande, och jag skall kort kommentera reservationerna. Låt mig emellertid först säga att vi i utskottet har fåtthelt klart för oss att man ute i kassorna upplever oro över sinarbetssituation. De sparkrav som alla verk och myndigheter haft på sig ettantal år har naturligtvis inneburit påfrestningar. Även om justförsäkringskassorna inte alla år har ålagts det s. k. huvudförslaget, har besparingarnai administrationen motsvarat åtskilliga helårstjänster. Utskottet haruppvaktats av representanter från , och de gjordefullständigt klart för oss att man anser smärtgränsen nådd och att ytterligarenedskärningar skulle innebära att man inte skulle klara administrationen avsocialförsäkringen på ett godtagbart sätt. Några försäkringskassor har sagt attneddragningarna kan komma att betyda att lokalkontor måste läggas ner och attdetta naturligtvis innebär försämrad service. Att följa upp verksamheten på försäkringskassorna är iförsta hand uppgift, men utskottet förutsätter i dettabetänkande att regeringen noga följer utvecklingen. I en interpellationsdebattden försäkrade också socialministern att så är fallet. Hon försäkradevidare att de synpunkter som kommer in från och kassornaskall tas pä allvar. Så övertill reservationerna. I reservation 1 begärs en översyn med syfte att undersökaom ytterligare arbetsuppgifter kan överföras från tillförsäkringskassorna. När tog ställning till ansvarsfördelningenmellan verket och kassorna (prop. 1982/83:127) förutsattes attriksförsäkringsverket fortlöpande skulle verka för en decentralisering avverksamheten till regionala och lokala organ så långt detta var möjligt. Dettaföljs kontinuerligt upp av verket, och någon ytterligare översyn anser inteutskottsmajoriteten vara behövlig. Jag yrkar därför avslag på reservation 1. I reservation 2 anser reservanterna att den nya formen förrevision av försäkringskassornas verksamhet, som gäller från ,inte ger tillräcklig säkerhet vid revisionen och kräver att den ordning somgällde före detta datum återinförs. Den förändring som skedde innebar attrevisionskontoret hos ersatte den revisor vid varjekassa som tidigare utsågs av . Utskottsmajoriteten hållernaturligtvis med reservanterna om vikten av en bra och säker revision menanser att den organisation som gäller efter har förutsättningaratt klara detta. Vi anser under alla förhållanden att den nya ordningen varit ifunktion för att man nu skall kunna göra en säker bedömning av deeventuella brister som kan finnas. Vidareföreslår regeringen i proposition 1985/86:124 vissa förändringar av Man säger därvid att den närmare organisationen avrevisionen kommer att övervägas ytterligare. Detta sammantaget innebär enligtutskottsmajoriteten att det finns all anledning att avvakta med ytterligareåtgärder. Jag yrkaravslag på reservation 2, I reservation 3 påpekas att ärendebalanserna hosförsäkringsrätterna är för stora, detta trots att domstolarnatillförts vissa nya resurser. Man kräver att regeringen bör utarbeta en planför hur balanserna i försäkringsdomstolarna skall kunna arbetas ned. Utskottsmajoriteten delar naturligtvis reservanternasuppfattning att de alltför långa väntetiderna hos försäkringsdomstolarna utgörett hot mot rättssäkerheten. Vi vill dock peka på att ärendebalanserna iförsäkringsrätterna har arbetats ned avsevärt , en utvecklingsom också beräknas fortsätta. När det gäller försäkringsöverdomstolen är lägetmindre tillfredsställande, och där tillförs resurser för att klarabalanssituationen, I budgetpropositionen uttalade departementschefen attbalanssituationen hos försäkringsdomstolarna följs upp noga i departementet ochatt, därest det skulle bli en negativ utveckling av ärendebalanserna ochväntetiderna, kanske främst till följd av det nya beslutet om ökatförtroendemannainflytande, detta får beaktas i budgetpropositionen kommandeär. Med hänsyntill det anförda yrkar jag avslag pä reservation 3, Jag yrkarockså bifall till utskottets hemställan i dess helhet. Socialförsäkringens administration, m. m. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(forsknings- och utvecklingsinsatser avseende fukt- och mögelproblem) Utskottets hemställan bifölls med 244 röster mot 66 förreservation 1 av m,fl. Mom. 2 (inriktningen av arbetet för att motverka fukt- ochmögelskador) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 av ErlingBager och - bifölls med acklamation. Mom. 1(ansvarsfördelningen mellan och försäkringskassorna) Utskottets hemställan bifölls med 244 röster mot 65 förreservafion 1 av m, fl. 1 ledamot avstod frän att rösta. Mom. 3 (återinförande av en tredje externrevisor) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 2 av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6(väntetiderna hos försäkringsdomstolarna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avMargareta och - bifölls med acklamation. 5 Riksdagensprotokoll 1985/86:140-141 Prot.1985/86:140 Övriga momem 1985/86:17Sjukförsäkringsfrågor för studerande m. m. 1985/86:128) Utskottets hemställan bifölls. 1985/86:17om vattenvård, 1985/86:18om jakt- och viltvård, 1985/86:16om livsmedelskontroll m.m,, 1985/86:19om reglering av priserna på fisk m.m. (prop. 1985/86:149 och 1985/86:100 delvis), 1985/86:21 om ändring inaturvårdslagen (1964:822) m.m. (prop. 1985/86:159 delvis) samt 1985/86:22 om godkännande avWienkonventionen för skydd av ozonskiktet (prop.1985/86:158). betänkanden 17, 18, 16, 19, 21 och 22kommer att debatteras i nu nämnd ordning. Voteringarna äger rum i ettsammanhang efter avslutad debatt. Förstupptas alltså jordbruksutskottets betänkande 17 om vattenvård. 82 (): I ett antal motioner till årets , bl,a, motion Jo709 av , och mig, aktualiseras den allvarligasituationen beträffande vär havsmiljö. Jag kommer i mitt anförande att närmastberöra situationen i . Larmrapporter om olika miljöhot mot duggartätt. och utan tvivel är miljösituationen i hela och framför allt iSkagerrak och mycket allvarlig. Rapporter om döda havsbottnar, dödahavskräftor och musslor, drastisk minskning av torsk- och plattfiskbestånden,giftiga algblomningar, övergödning och syrebrist i vattnet visar att problemenär överhängande och behovet av snabba och effektiva insatser stort. Föroreningarnai kommer frän många olika håll. frånÖstersjön förs norrut med strömmarna. De kraftigt förorenade floderna ochRhen i är andra föroreningskällor. oljespilloch andra utsläpp från oljefälten i , Tungmetaller och 66 kemikalier släpps ut i storamängder från olika industrier i bl, a, , Radioaktivautsläpp från upparbetningsanläggningen vid har letttill att forskarna kunnat påvisa förhöjda radioaktiva värden i vatten och fiskutanför den svenska . Till detta kommer urlakning av kväve fränjordbruksbygderna. Luftföroreningarna påverkar också havet mer än man troddetidigare, I vissa områden kommer så mycket som av föroreningarna frånluften. För att möta dessa problem behövs det enligt min mening enspeciell , liknande den kommission som finns för ,ställer sig positivt till tanken, men anser att man inte har tillräcklig överblick över hela problemområdet för att göra ett definitivtställningstagande. Jag beklagar i och för sig att utskottet inte är berett attdirekt fillstyrka motionen på den punkten, men jag förväntar mig att regeringentar detta initiativ med hänsyn till utskottets positiva skrivning. När det gäller den särskilda problematiken med den dåligavattenkvaliteten i norra kustområden kan jag nämna att dessa problemtill stor del beror på utsläpp från . I kommer föroreningarna framför allt frånSaugbrugsforening-ens anläggning i med utsläpp av bl. Glömma, som är längsta och mest vattenförande älvoch har sitt utlopp strax söder om , kan liknas vid en jättelikkloak. Träförädlingsindustri, kemisk industri, livsmedelsindustri och andraföretag svarar för utsläpp av tungmetaller, oljor, syror, organiskt materialoch närsalter. Till detta kommer kloakutsläpp frän tiotusentals människor,utsläpp som i stort sett orenat går rakt ut i älven. Undersökningar harklarlagt att ett område i och utanför Glömmasmynning är mycket starkt förorenat och att ett ännu större område är klartpåverkat. Det är beklagligt att den inte hartagit några konkreta initiativ för att påverka den norska regeringen att åtgärdaproblemen. Detta är särskilt beklagligt med hänsyn till de uttalanden somgjordes i valrörelsen, då bl, a, den dåvarande svenske statsministern tillsammans med det norska ordförande besökte dessa områden och då utlovade att kraftfulla åtgärder skullevidtas. Men som så mänga gånger har vi tvingats konstatera att desocialdemokratiska vallöftena inte har omsatts i praktisk politik. Därför är det desto mer glädjande att utskottet enhälligthar tillstyrkt motionsyrkandena om initiativ frän svensk sida för att påverkaden norska regeringen. Jag vill, herr talman, avslutningsvis uttrycka mintillfredsställelse över att jordbruksutskottet delar uppfattningen i vår motionatt det behövs kraftigt ökade forskningsinsatser kring havsmiljön, samtidigtsom olika konkreta åtgärder vidtas. Jag vill dessutom uttrycka denförhoppningen att dessa ytterligare forskningsinsatser kommer till stånd mycketsnabbt, ty det brådskar om vi skall kunna rädda våra hav. 83GRETHE (): Det pågår ett utrotningskrig i , ettmiljökrig. Vapnen i kriget tillhandahälls av alla Östersjöstater och av destater som släpper ut försurande luftföroreningar mycket längre bort. kriget ärsalar och fisk. Man frågar sig: När kommer människan att drabbas? I jordbruksutskottets betänkande talas det om en snabbförsämring av vattenkvaliteten i . Det beror på landbaserade källor.Jag vill säga till att jordbruksurlakningen inte är såoskyldig som han kanske vill göra den till. Men det är klart att försämringenockså beror på industriutsläpp och pä reningsverksutsläpp, där reningsgraden ärför låg. Det gäller också tungmetaller, som frisläpps genom försurande nedfall. pågår ett arbete i , mendet är tyvärr ett tidsödande arbete. Arbetstakten är ofta mycket långsam, ocharbetet är uppdelat på olika stater, som kanske inte alla lägger samma frenesii detta arbete som vi gör i de nordiska länderna. Man har ändå summerattillståndet och konstaterat en klar försämring i . Halterna av PCB,kadmium och koppar stiger. Blyhalten i fångad fisk inger oro. Långt upp iKattegatt, i , är föroreningarna starka, bl. a. på grund av utsläpp ide norska älvarna. När jag vid ett möte med Nordiska rådetträffade den norska miljöministern och hade en diskussion med henne omvattenvård frågade jag henne, eftersom hon var mycket obekymrad: Anser intemiljöministern att vattenkvaliteten har försämrats? Nej, sade hon, den harförbättrats. Jag tycker att det var ett förödande uttalande, för det vittnar juom dålig kunskap om hur det egentligen är. När man här talar om att den socialdemokratiska regeringeninte har gjort någonting, så vill jag påminna om att det inte är länge sedanKarin Söder besökte tillsammans med den norska miljöministern ochskrattande tillsammans med henne talade om att de skulle göra stora insatser.Men har inte gjort ett dugg som miljöminister föratt minska föroreningarna från de norska älvarna. Jag tycker faktiskt attcenterpartiet skall hålla sig med bättre bundsförvanter när det gällermiljöfrågor, I detta betänkande tar vi också upp förhållandena iNordsjön, Eftersom det pågår överläggningar i om huruvida maneventuellt skall ta initiativ till ett mer organiserat Nordsjösamarbete, anserutskottet att vi inte skall bifalla motionen utan avvakta vad regeringen kangöra. När det gäller motionen om dumpning av miljöfarligt avfallkan vi konstatera att det redan har gått ut en hel del information om gällanderegler till dem som berörs. Och i fråga om senapsgasbomberna har det också gåttut information till fisket. Jag vill gärna uttrycka en mycket stortillfredsställelse över att vi i utskottet har lyckats samla alla partier kringett gemensamt uttalande till regeringen om allvaret i den situation somföreligger när det gäller , , och de havsområden somkringflyter , Den nya miljöministern kommer säkert att ta denna vädjanpä allvar och snabbt sätta i gång ett arbete för att intensifieraansträngningarna att förbättra situationen i havsområdena kring . Jagvet också att man på nordiskt plan mycket aktivt tar itu med dessa frågor.Redan nu föreligger ett medlemsförslag i från socialdemokratiskthåll om gemensamma nordiska insatser på detta område. Därför,herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag. Och jagar, som sagt,mycket glad över att alla partier har kunnat samsas i denna viktiga fråga. Under detta anförande Övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 84 () replik: Låt mig säga till att jaginte pä något vis förnekar problemet med kväveutsläppen från jordbruksbygdernatill havsmiljön. Tvärtom -jag nämnde också detta i min uppräkning tillsammansmed alla de andra problem som vi har. Men är det mycket populärt att idebatten utmåla jordbruket som den ensamma boven i det miljödrama som det härär fråga om. Jag vill framhålla att det är att göra det för lätt för sig. Mångaolika faktorer spelar in - precis som också sade. När det gäller den norska regeringens aktiviteter pä dethär området så stämmer det att det har varit en centerpartistiskmiljövärnsminister i . Vid den sammankomst som iNorge och hade vid fick vi bl, a,det beskedet från henne att det inte hade kommit någon som helst framställningfrån den till den norska regeringen om att åtgärder skullevidtas. Men efter den gemensamma överläggning vi då hade utlovade nu skulle börja att med kraft ta tag i det här problemen. har det ju blivit en annan polifisk situation i Norgemed en socialdemokratisk regering, och jag kan då bara uttrycka denförhoppningen att även den nya regeringen kommer att leva upp till detta löfte, 85 () replik; Jag vill gärna säga till attvi inte anser att urlakningen från jordbruket ensam är orsak tillvattenföroreningarna. Men anledningen till att jag speciellt ville understrykaden frågan är att representanter från har förnekat attden hade någon större betydelse. tror jag att de är övertygade om, vilketgläder oss, att också detta är en viktig orsak till att vattenkvaliteten harförsämrats, Pariamentariker i vädjade till den tidigarenorska miljöministern i den borgerliga regeringen att vidta åtgärder. Det ärmöjligt att regeringen inte har vidtagit åtgärder. Men vi hade ju en borgerligregering i som kunde ha tagit itu med detta. Det ärnämligen försyndelser långt tillbaka i tiden som har gett till resultat attområden vid har fått en mycket sämre vattenkvalitet. Jag kanemellertid bara hänvisa till mitt samtal med den förra norskamiljöministern, som då var helt omedveten om att det skulle ha skett enförsämring av vattenkvaliteten. Jag tycker att det är häpnadsväckande. Det är bra att man nu har fått ensocialdemokratisk regering i , Jag vet att denna regering redan har tagititu med dessa frågor. 86ELVING () replik; Låt mig bara redovisa ett par fakta omtidsaspekterna och vattensituationen framför allt i , Under eft antalår pä skedde en förbättring av vattenkvaliteten. Det var ganskarejäla förbättring- Prot.1985/86:140 ar. Detta ledde t, ex, till att laxfisk och annan fisk kom in iIdefjorden igen. Men sedanbörjan av har det vänt, och det har blivit sämre och sämre. Därförär situationen nu akut. Det är därför inte helt fel att säga attIdefjordsproblematiken under några såg ganska ljus ut, dä manfick en förbättring av vattenkvaliteten. Tyvärr har denna utveckling vänts inegativ riktning. 87 () replik; Vi vet att man på1960-talet vidtog mycket aktiva åtgärder för att bygga ut de reningsverk somtog hand om de kommunala utsläppen. Vi ställde också krav på industrin att denskulle rena sina utsläpp. Därför fick man en tillfällig förbättring avvattenkvaliteten på många håll. har vi återigen fått en försämring. Detberor delvis på att man har en för låg reningsgrad vid reningsverken, men detberor också på den ökning av användningen av handelsgödsel i kombination medstallgödsel som skedde under den sista delen av och ,Denna handelsgödsel och stallgödsel lakar nu långsamt ur. Därför är det mycketviktigt att vi verkligen tar itu med detta vid källan, dvs. att vi lärjordbrukarna i att använda handelsgödsel endast i sådan mängd att denkan upptas av växterna, så att gödseln inte kommer ut i vattendragen. 88JOHN (vpk); Detta betänkande från jordbruksutskottetbehandlar ett antal motioner väckta under den allmänna motionstiden. Dessamotioner berör vården av vattnen kring våra kuster, I dessa motioner uttrycks den stora oro som finns angåendesituationen i våra hav. Det är en oro som i allra högsta grad är berättigad.Föroreningssituationen i havsområdena utanför vårt lands kuster har under desenaste åren blivit allvarligare. Vattenmiljön i är särskilt känslig, och detberor på några faktorer som är specifika för detta innanhav. Dessa är välbeskrivna i betänkandet och behöver därför inte upprepas. En indikafion på hur allvarligt läget nu är framgår av detfaktum att de däggdjur som lever i och som har fisk som föda ärstarkt utrotningshotade. Av sekelskiftets gråsälstam återstår bara ett parprocent. En stor del av de kvarvarande salarna är dessutom sterila och drabbadeav flera sjukdomar. Orsaken till detta tros vara miljögifterna i , Jagundrar vad orsaken annars skulle vara, I ett fall kan man nog tala om attdjurarten redan är utrotad - uttern. Det som har hänt, och fortfarande händer,är kusligt och ger dystra framtidsutsikter. är ju om det ärdet mänskliga livet som står i tur för dessa skador och sjukdomar. När det gäller miljö har det inomramen Helsingforskonvention bedrivits ett samarbete mellanstrandstaterna. Ett antal regler och rekommendationer har antagits ombegränsningar av utsläppen frän såväl landbaserade anläggningar som sjöfarten.Vad som måste ske är att dessa regler och rekommendationer efterföljs ochatt åtgärder vidtas. Det behövs alltså en rejäl uppföljning och att nyainitiativ tas. Beträffandevåra hav i väster kan i stort sett samma bedömningar göras som i fråga omÖstersjön. Utskottet pekar på att brådskande åtgärder är nödvändiga, bl. a. närdet gäller våra gränsvatten mot . Inom det internationella samarbetet föratt skydda finns det nu tre olika överenskommelser eller konventioner.Frågan har väckts om man inte vore betjänt av en speciell ,liknande den som finns för , Utskottet utgår från att initiativ tastill förmån för en enhetlig organisation, därest en sådan kan beräknas ledatill en bättre utveckling av miljöskyddet än nuvarande konventioner. I betänkandet har behandlats ett antal motioner, vilka förovanlighetens skull inte har medfört några reservationer i betänkandet. Motbakgrund av hur allvarlig situationen för våra kustvatten är, har det varit ensträvan från utskottets sida att med största möjliga enighet försöka förafrågan om en förbättring av vår miljö framåt. Det har inneburit att dethar varit ett givande och tagande till förmån för ett tillkännagivande tillregeringen om behovet av forskning och snara åtgärder. Det är ett enigt utskottsom står bakom hemställan, som jag härmed yrkar bifall till. 89 (): Det armed tillfredsställelse som även jag konstaterar att vi ijordbruksutskottet har enats om att föreslå att ge regeringen tillkänna vad utskottet har anfört om behovet av forskning och snara åtgärder isyfte att förbättra miljön i , norra och , Detinnebär enligt min mening ett bifall till de motioner som har avlämnats medförslag om snara åtgärder för förbättringar av havsmiljön. Detfinns niånga motioner i denna fråga. En del innehåller flera förslag tillåtgärder och förbättringar, en del färre. Men alla har det gemensamt attmotionärerna inser den stora fara som ligger i att våra vatten förstörs. Detvisar att det ligger i allas intresse att stoppa utsläpp och föroreningar ochåterställa haven och vattnen runt våra kuster till vad de var om man gårtillbaka . Jag tror att vi måste gå så långt fillbaka, ty det är nogett tjugotal år sedan uttern försvann i skärgården hemma i . Artefter art har sedan försvunnit, Alla krabbor dog plötsligt på insidan avKosterfjorden . försvann torsk ochrödspätta.