prot · G909146 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag kan dela förvåning över att såg sig ha anledning att i kammaren inleda polemik ianslutning till mordet på , med tanke på att vi ändå är överens omatt i nästa års betänkande ta upp frågan om hur vi mötte denna extraordinärasituation i olika avseenden. I regeringsformens andra paragraf sägs:"Den offentliga makten skall utövas med respekt för alla människors likavärde och för den enskilda människans frihet och värdighet." Vidare sägs;"Den enskildes personliga, ekonomiska och kulturella välfärd skall varagrundläggande mål för den offentliga verksamheten." Vi har anledning attvårda oss om dessa värden inom den svenska demokratin. Det granskningsarbete som enligtsina instruktioner skall redovisa inför minst en gång är ettled i strävandena att hålla uppsikt över demokratins sätt att fungera. Det harhär framkommit att huvudsyftet inte är att söka syndabockar eller, som detpopulärt brukar kallas, pricka statsråd. Vårt arbete är främst framåtsyftandeoch har siktet inställt på att förbättra styrelsekapaciteten hos värt landsregering. Jag håller med , , och om att vår granskning utan tvivel har en betydande förebyggande effekt. Både tjänsteutövande statsråd och handläggare av ärenden iregeringskansliet är väl medvetna om att har uppgifterenligt regeringsformens 12:e kapitel, vilket just handlar om kontrollmakten.Konstitutionsutskottet är, föreställer jag mig, alltid osynligt närvarande ideras arbete, vänligt övervakande med luppen framför ögat. Det är viktigt att Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets inriktning, tn. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets inriktning, m. m. vi i denomfattande dokumentation som vi publicerar med redovisning och bedömning avärendena, genom stenografiska uppteckningar av utfrågningarna och genom denfylliga bilagedelen ger allmänheten insyn i och information om vad som pågår ikanslihuset. Jag vill också gärna instämma i vad som här harsagts. Med tanke på arbetets omfattning och en nödtvungen forcering på slutetvill jag till utskottets personal uttala ett tack för dess uppoffrande ochskickliga medverkan i granskningen. Jag skall inte ge mig in på den eviga debattsom var inne på, den om granskningens funktion och om vi granskarrätt saker eller ej. Det finns viktiga områden inom svenskt statsliv somkonstitutionsutskottet ensamt har rätt och skyldighet att kontrollera. Då börman ha en generös inställning till bredden i den undersökande verksamheten. Detvore avgjort värre om vi anklagades för lojhet än för att vara för ambitiösa iämnesvalet- men visst kan det finnas irrationella inslag både i den offentligadebatten kring betänkandet och här i kammaren. En ärad ledamot av utskottet erinrade sedanom massmediernas inverkan. Ofta är det pikanterierna som får den störstauppmärksamheten och inte det som är konstitutionellt viktigt. Allmänheten fårdärigenom lätt intrycket att granskningen koncentreras på pseudohändelser.Ledamoten var vår vice ordförande, , Jag vill gärna instämma ihans uttalande, med tillägget att han visat god kännedom om vad han skall sägaför att det skall slå i den allmänna debatten, ägnade han sig mest åtärenden som vi skall granska . Han ägnade sig också åt ett ärendesom skall behandlas här i ett senare sammanhang. När det gäller frågan omverkscheferna, vill jag dock redan nu meddela att vi inte granskatutnämningspolitiken i vidare sammanhang än såvitt gäller tre omförordnanden.Jag tycker nog att den slutsats här kominer med, att det kan varabra att utnämna duktiga politiker - om de är borgerliga - är att se på ämnet urett något för begränsat perspektiv. Om man ser bort från de här irrationella inslagen, bör manändå klara ut att det är ett misstag att tro att vi tar så lätt på vår uppgiftatt regeringen ensidigt skulle försvaras av socialdemokrater och eventuelltvänsterpartiet kommunisterna eller lika ensidigt angripas av de tre borgerligapartierna. Studerar man reservationerna finner man att endast 7 av 16 ärgemensamma för de borgerliga partierna, I flera av dessa fall är kritikenrelativt beskedlig och skiljer sig inte så mycket från majoritetsskrivningarna.Beträffande övriga reservationer gäller att bakom dem står de mest skildapartikonstellationer och även enskilda partier. Vi kan alltså, liksom BirgitFriggebo sade, notera att granskning inte sker efter blocklinjen. Vad som bör tilläggas är att i flera av de granskadefrågorna är hela utskottet enigt om kritiken. Det har redan tidigare påpekats,men jag vill särskilt erinra om våra anmärkningar om anhopningen avpropositioner i slutet av sessionerna, kravet pä författningarnas utfärdande irätt tid, kritiken för bristande lyhördhet hos regeringen för innebörden i avriksdagen fattade beslut i det fall som omnämnde och vidare denpreciserade kritik vi riktat mot användningen av lagrådet och de försummelsersom vi har uppmärksammat därvidlag. Jag yrkar avslag pä reservation 1, som ger ett intryck avatt det material som sänds till lagrådet från regeringen skulle vara avsämre kvalitet . Från majoritetens sida har vi nöjt oss med attreferera kritiken i ett par fall men har fäst oss vid att förrejustitierådet vid utskottets utfrågning uttalat att tillämpningen av8 kap, 18 § regeringsformen utfallit väl i praktiken. Det är alltså den reformsom tidigare talade om. Vidare vitsordar justitierådet attstandarden på det underlag lagrådet fått från regeringen höjts undersenare år jämfört med fidigare skeden. För att inte bli onödigt långrandig och för att undvikaupprepningar skall jag koncentrera resten av mitt anförande på relationernamellan regeringen och de statliga myndigheterna. fick den parlamentariskt förankrade förvaltningsutredningentilläggsdirektiv att granska den statliga förvaltningens arbetssätt. Bakgrundenvar att pä ett initiativ från - varmotionär - uttryckt oro över att den statliga byråkratin blivit för okänslig förriksdagens och regeringens styrsignaler. Jag noterar att inte riktigt delar denna oro. Min tidigare utskottskollega ochföreträdare som ordförande i kunde knyta antill en omfattande internationell debatt. Det var ganska allmänt omvittnat attutvecklingen i våra moderna samhällen försvårat för de politiska makthavarna iindustrivärldens demokratier att hålla den växande byråkratin stången. Långtsenare har den norska maktutredningen pekat på det komplicerade samspel ochmotspel mellan demokrati, marknad, intressebevakning och byråkrati som formaroch förändrar de demokratiskt styrda staterna. Utifrån detta betraktelsesätt ansågs det vara särskiltviktigt att den demokratiska makten inte tilläts att bli ytterligare försvagad.Det är den ensam som ser till helheten och som kan hålla tillbaka de andrakrafterna. Vi har numera också en egen maktutredning i , som närmareskall kartlägga dessa förhållanden. Analyserna i förvaltningsutredningen, som leddes av BirgitFriggebos partikollega , gällde bl, a, hur grundlagarnasbestämmelser tolkas och tillämpas av regering och myndigheter. Utredningensbestämda slutsats var att bestämmelserna i regeringsformen inte reser någrabesvärande hinder för regeringen att styra de statliga myndigheterna på detsätt och i den omfattning som i varje situation kan te sig önskvärt. Dockframhåller förvaltningsutredningen , vilket jag vill understyrka, detstora värdet av myndigheternas självständighet, vilken självfallet är särskiltviktig i den s. k, myndighetsutövningen. har tagit fastapå denna analys av relationen politisk styrning-administrativ självständighet. Vi får säkert tillfälle att diskutera dessa frågor iframtiden. Men redan nu vill jag gärna i anslutning till betona att min utgångspunkt är att det demokratiska rollspelet bör utgåifrån en entydig ansvarskedja. Medborgare i val väljer en riksdag. En regering baserad påriksdagens förtroende regerar. En centralförvaltning underställd regeringenförverkligar regeringens beslut. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets inriktning, m. m. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets inriktning, m. m. Redan i årets betänkande kommer vi in på den direktastyrningen av de statliga myndigheterna genom den s, k, föreskriftsmakten.Frågan har ett stort intresse med tanke på p, 5 i vår granskning, som handlarom vad utskottet varit inne på och som berörriksdagens bemyndigande i normgivningshänseende. Under arbetsåret har vi för övrigt kommit in på frågan omnormgivningen i ett uppmärksammat yttrande till bostadsutskottet om plan- ochbygglagen. Våra synpunkter hörsammades och öppnade vägen för beslut i fråganunder innevarande mandatperiod. Då verksledningsutredningens ordförande, , varhos utskottet påpekade han att i fråga om regeringens utnyttjandeav föreskriftsmakten har två motsatta tendenser gjort sig gällande underefterkrigstiden, Å ena sidan har regeringen bibehållit mycket av sitt tidigaredetaljreglerande av myndigheternas verksamhet. Det har varit negativt, och dethar försvårat för myndigheterna att handla rationellt och effektivt. Men äandra sidan har statsmakternas expansiva politik under de tre första årtiondenaefter slut fört med sig att stiftat lagar ochregeringen utfärdat tillämpningsföreskrifter pä många områden som är så allmänthållna att statsmakterna faktiskt överfört stora politiska beslutsbefogenhetertill myndigheterna. /80 pekade vårt utskott på önskvärdheten av attsamtliga bemyndiganden i normgivningshänseende som lämnat, och fortsättningsvislämnar, samlas, systematiseras och hålls tillgängliga på lämpligt sätt. Det somhar varit viktigt är att vi nu har fått fram, vilket här nämns, att det finns möjlighet för att ta del av en mer utförligsammanställning, som skall bli fullständig, av de bemyndigandensom lämnat i lag. Det bör dä bli möjligt för utskott attanvända statsrådsberedningens material för uppföljningar av hur lämnadebemyndiganden tillämpas inom deras beredningsområden. Vi har också anmält förriksdagens revisorer att de borde överväga om de inte kunde engageras i dettauppföljningsarbete. Att vi nu säger att vi tänker följa denna fråga meduppmärksamhet betyder också att vi bör se på verksledningskommitténs förslag omhur man skall gå vidare. Det handlar då om att få statsförvaltningen attfungera enligt statsmakternas intentioner. För att effektivisera normgivningenföreslås att ramlagar och andra normer av ramkaraktär, som huvudregelunderkastas regelbundna omprövningar. Jag tror att det kan leda till en positivutveckling när det gäller statsmakternas sätt att hantera dessa frågor. Verkschefernas ställning har berörts, men jag tycker attden frågan bör tas upp under den särskilda punkt där den debatten skall föras.Jag vill bara betona att om riksdag och regering skall kunna få igenom sinaintentioner, får inte förordnande och omförordnande ske slentrianmässigt. Ennytillträdan-de regering måste ge sig tid att pröva om det finns befogadanledning att göra byten i ledningen för betydelsefulla myndigheter. Men därvidärdet inte den partipolitiska tillhörigheten som bör fälla utslaget, utan vederbörandesförmåga att utföra tilldelade uppgifter. Med detta,herr talman, kan jag i denna inledande runda nöja mig med att yrkabifall till utskottets hemställan på samtliga punkter och avslag på samtligareservationer, 12 (): Jag kan instämma i det som sadeom värdet av KU-granskningen, Jag tror att den har ett i hög grad preventivtsyfte. Just därför att dess största värde kanske ligger i dess preventiva effektär det viktigt att utskottet inte skyggar för att ta upp problem som äraktuella och som är föremål för en intensiv offentlig debatt. Jag såg mig, herr talman, i mitt inledande anförandeföranlåten att fästa uppmärksamheten på att det pågår en intensivoffentlig debatt, som inte minst som gammal tidningsman tordevara väl medveten om, om hur mordet pä i fortsättningen skallutredas och vilken form av medverkan som skall gälla för oppositionen. Jagtycker att det är naturligt att man , efter mordet, skall kunnafå föra fram synpunkter på detta. Jag är ytterst förvånad över att någon kananse det vara kontroversiellt att synpunkter förs fram. Jag tycker tvärtom attdet skulle vara konstigt och just ett uttryck för den lojhet som om, om vi inte tog vårt ansvar och förde fram våra synpunkter på enfråga där det allmänna intresset är stort. Det var också det ochingenting annat som jag gjorde. Jag specificerade i ett antal avseenden de synpunktersom vi från moderata samlingspartiets sida har på hur man bäst förenar insynfrån oppositionen med effektivitet i det arbete som kommer att följa. Jag vill också understryka att vi frän oppositionens sidahar dragit tillbaka anmälningar som har berört , Vi har gjort detdärför att vi har tyckt att det varit olämpligt att utreda frågor där han intehar kunna försvara sig. Pietet mot hans minne har gjort att vi inte bara hardragit tillbaka ärenden utan självfallet också i de ärenden där statsministernberörs har varit försiktiga med att framföra kritik. Jag hoppas att detta inågon mån har uppskattats av den framlidne statsministerns partivänner. Vi hartyckt att det har varit självklart i detta läge. Men det är en sak - en annansak är att det måste vara tillätet att ha synpunkter på regeringenshandläggning av en unik händelse som ett mord på landets statsminister. När det sedan gäller verkschefsfrågan tycker jag det ärriktigt och tillbörligt att den med anledning av vad som hänt under senare tiddiskuteras just i inledningen av kammarens debatt . Jag har svårt att seatt detta på något sätt skulle falla utanför ramen. Som vi har hört är det här med historia när detgäller tidigare verksamhet litet svårt, ärmöjligtvis ursäktad för bristande kunskaper därvidlag, men knappast OlleSvensson, Jag vill bara erinra om att hans företrädare underde borgerliga regeringsåren oftast gjorde långa inledande exposéerhär i kammaren över parlamentarismens allmänna förfall och den allmännaupplösningen av regeringsmakten. Detta hade inte särskilt mycket att göra medde konkreta frågor som vi diskuterade i utskottet, men vi fann det självklartatt ordförande då skulle få tala fritt även om frågorsom inte varit föremål för granskning på några speciella punkter. Det ärviktigt att säga, herr talman, att vi inte har riktat någon kritik när det Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets inriktning, m. m. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets inriktning, m.m. gällerregeringens formella rätt att utnämna vilka generaldirektörer den vill. Det äralldeles självklart att dessa utnämningar har skett i den ordning somgrundlagen föreskriver. Den rätten har regeringen. Vad vi har försökt sägaunder senare tid är att om regeringen begagnar sig av den rätten till attensidigt utse partivänner eller partisympatisörer, leder detta - vilket vibeklagar - ofrånkomligen till en situation där det vid ett regimskifte kommeratt sägas; Om den tidigare regeringen, för att den - som sagttidigare - skall kunna ha ett effektivt samarbete med verkscheferna, haft rättatt utse de personer den vill ha, måste rimligtvis en regering av annanpolitisk kulör ha precis samma rätt. Denna rätt kan ingen förvägra en regering av annanpolitisk färg. Den har samma formella rätt att utse de personer den vill ha somden nuvarande regeringen. Men vi varnar för att om detta sätts i system, vilketvi tycker nära nog har skett, leder det till en ordning som liknar denamerikanska, där man byter administration vid presidentskifte. Vi tycker det är utomordentligt olyckligt, därför att det slår sönderden gamla traditionen med politiskt oberoende ämbetsmän som är lojala mot denregering som sitter, oavsett dess partifärg. Här har den nuvarande regeringen, herr talman, ett mycketstort ansvar. Det är den som utformar förutsättningarna för vad som skall hända i fortsättningen på detta område. 13Tredje vice talman (): Jag skall inte lägga mig i dispyten om hurfrågan om spaningarna efter mördare bäst skall utredas. Det är enfråga som skall avgöras i annat sammanhang än i denna konstitutionella debatt. Jag uppskattar att så utförligt uppehöll några av de principiellt intressanta frågor som berörs igranskningsbetänkandets inledningsavsnitt. Jag förstår naturligtvis att OlleSvensson när det gäller lagrådets kritik av regeringen gärna vill använda detganska vanliga argumentet att det minsann inte var bättre förr och att äventidigare regeringar, med annan partifärg, har syndat i det här avseendet. Detär inte något särskilt bra argument i och för sig, och dessutom håller det intesärskilt bra i den här frågan. har vi nämligen fått uppleva attlagrådet i sina uttalanden med anledning av granskningen av lagrådsremissernadirekt har kritiserat regeringen för brist på förberedelse när det gäller delagpropositioner som rådet haft att granska. Lagrådet har uttryckligen sagtatt dessa brister har varit av sådan art att lagrådet inte på etttillfredsställande sätt har kunnat fullgöra de uppgifter som det ålagts iregeringsformen. Det är det nya. Det hände inte . Om man går tillbaka tillföre 1982 hittar man inga sådana yttranden från lagrådet. Sedan är det klart att alla som sitter i en regering,föreställer jag mig, kommer att uppfatta vissa formfrågor på ett ganskalikartat sätt oavsett partifärg. Man vill t, ex, ha undan saker och ting, ochdå är lagrådet naturligtvis ett hinder på vägen. Det förekommer att man vill gåförbi det, man vill ha igenom ett beslut snabbt i , man kanske t,o,m.vill undvika den kritik som man skulle kunna förvänta sig, om lagrådet fick sepå förslaget. Men vad som har hänt sedan socialdemokraternatog över regeringsansvaret är ju att man har gått förbi lagrådet, man har intebrytt sig om lagrådets kritik. Jag skall gärna säga att behandlingen här iriksdagen av PBL-ärendet är ett anmärkningsvärt undantag. Det var mycket braatt socialdemokraterna i det fallet anslöt sig till oppositionen och att vigemensamt kunde se till att det förslag om ny plan- och bygglag som säsmåningom kommer inte kan kritiseras - åtminstone inte utifrån grundlagsenlighetssynpunkt. måste vara den sista spärren. Riksdagsutskottenhar ju möjlighet att se till att regeringens försummelser repareras. kan också beställa yttrande från lagrådet, och dethar'utskotten gjort undan för undan. När den borgerliga regeringen ladefram ett ganska omfattande förslag om ändring av sekretesslagen och inte hadelåtit lagrådet granska det, sade vi i med en gång: Vivilar pä den här propositionen och låter lagrådet granska den. Då fullföljde vienligt min mening de uppgifter som vi bör ha i utskotten. Vad vi har kunnatuppleva under socialdemokratisk regim är att många förslag där ledamöter avutskottet krävt lagrådsgranskning har fått passera. Sedan har vi de intressanta frågorna om verkens ställning.Det är likadant där: det finns en tendens hos regeringar och statsråd, oavsettpartifärg, att tycka att det är fint om de kan gå ut till ämbetsverken ochsäga: Gör så och så. gör så och så-dä flyter det fint. Men det vi har attbeakta är om denna direkta kommandoordning är den bästa ordningen. Jag trorinte det. , generaldirektörer och tjänstemän över huvud taget skallnaturligtvis följa lag och förordning, men de skall inte ta direkt kommandofrån regeringen. För den skull är det mycket viktigt att vi markerar att det ärolyckligt om hela ämbetsmanna- och tjänstemannavärlden fär den uppfattningenatt självständiga ämbetsmän tvingas söka sig annan sysselsättning kanske av detskälet att de har gått ut med kritik mot regeringen i den offentliga debatten.Det är just sådana ämbetsmän vi enligt min mening skall ha. Då får vi pluralismi diskussionen i samhället, och vi får inlägg från dem som har sakkunskap iärendena. 1985/86:14621 maj 1986 Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbelets inriktning, m. in. 14OLLE (): Den diskussion som vi nu för är ju saklig ochutgår från betänkandet. När det gäller inlägg vill jag barapåpeka att jag förutsätter att det kan bli diskussioner mellan regering ochopposition om hur den här undersökningen skall ske genom en kommission. Jagmenar att debatten om detta inte behöver knytas till det betänkande somföreligger här . Rent formellt har jag påpekat att när det gäller vad somskedde i samhället i anslutning till denna extraordinära situation återkommervi i nästa betänkande. Beträffande utnämningspolitiken vill jag säga att vi intehar granskat den. Vad vi har granskat är vissa delar av omförordnandefrågor.Jag menar att det då är praktiskt att vi återkommer till detta under särskildrubrik. Till tredje vice talmannen vill jag sägaatt jag också uppskattar att han i sitt inledningsanförande ägnade sig åt dedelar som berör vår administrativa granskning, för den är mycket viktig. Prot,1985/86:146 Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. in. Granskningsarbetets inriktning, m. m. remissertill lagrådet är vi överens - att man skall iaktta formalia i de frågorna, alltså skall ange motivering om man inte går till lagrådet när fråganfaller inom det område som skall vara föremål för lagrådsremisser, 1 fråga om beredningen av regeringsförslag finns enreservation. Jag tycker ändå inte att det är oviktigt att materialet, som detstår i vär enhälliga skrivning, inte visar på "någon avgörande skillnadnär det gäller beredningsarbetet mellan de borgerliga regeringarna och den socialdemokratiska regeringen ", Detär alltså inte särskilt typiskt för socialdemokratiska regeringar att manmöjligen i något fall inte har genomfört den remiss som här har önskats och somenligt vad vill skall ske i s"törre utsträckning. Dettastämmer också med de uttalanden av justitieråden och gjordes under vår utfrågning. Jag instämmer gärna i att det är positivt att vi kundekomma överens när det gällde . Det innebar alltså att vifrån bostadsutskottet begärde vissa preciseringar i fråga om översiktsplaneroch områdesbestämmelser, så att det blev fullständigt klart att man här intelade fram ett förslag som stred mot grundlagen. Det betyder i varje fall att vimycket högt värderade lagrådet. Men vi gjorde aldrig lagrådet till en politiskinstans. Det var en rådgivande instans, som underlättade för oss att komma framtill en bättre ordning . Det tycker jag är positivt. I en rad andra fall har vi från socialdemokratisk sidatagit hänsyn till lagrådets synpunkter - ja, det är ju nästan regel - när detgäller de olika frågor som här har tagits upp. Det gäller t. ex. lagen omviten. Med hänvisning till vad som förts fram i kritiken skickade man ärendetpä ytterligare remissbehandling. Jag kan också nämna lagrådsremissen om vissaskogspolitiska åtgärder. Det förslag om avverkningskonto som kritiserats frånlagrådets sida återkom inte i propositionen - och man tog alltså hänsyn tillkritiken. Min slutsats i den här delen är alltså fullständigt klar.Lagrådets ställning enligt den nya reformen har respekterats även frånsocialdemokratisk sida. Jag tycker att det här systemet, som sade,har utfallit ganska väl i praktiken. Beträffande verkens ställning noterar jag att BertilFiskesjö och jag har litet olika inställning. Det gäller intemyndighetsutövning mot enskilda. Det är fullt naturligt att myndigheterna skallha en självständig ställning utan att regeringen skall blanda sig i det.Däremot har samhällsutvecklingen gjort att åtskilligt av politiska funktionerhar flyttats över till verken. Där är det naturiigt att regeringen skaffar sigbättre styrmedel. Här står jag på sida. Han var orolig över denutvecklingen att myndigheterna inte tillräckligt lyssnar till regeringensstyrsignaler. Det bör vi rätta till i samband med behandlingen avverksledningskommitténs betänkande. 15Tredje vice talman (): Jag tycker att det är väsentliga frågor somvi har uppe till debatt. Därför begärde jag ordet igen för att säga ytterligarenågot om de ting som utskottets ärade ordförande har varit inne pä här.Skillnaden beträffande hanteringen av lagrådet är inte att den här regeringenpå annat sätt än den tidigareförsökt gå förbi lagrådet. Det försökte den tidigare regeringen också. Menskillnaden är hur vi i reagerar när regeringar beter sig på dettasätt.