prot · G909102 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:102 1 § Justerades protokollet för den 13 innevarande månad. 2 § Föredrogs och hänvisades 1985/86:132till näringsutskoftet 1985/86:138fill arbetsmarknadsutskottet 1985/86:142till näringsutskoftet 1985/86:152fill socialutskottet 3 § Föredrogs och hänvisades Förslagen och redogörelsen1985/86:17 fill socialutskottet /86:20 fill utbildningsutskottet /86:22fill finansutskottet 4 § Anmäldes och bordlades 1985/86:90 Följdlagstiftning till den nya , lagen om exploateringssamverkansamt lagen om hushållning med naturresurser m, m, 1985/86:109 Ändringar i radiolagen m,m, 1985/86:123Godfrosförvärv av lösöre 1985/86:139 Vissa oljebolagsfrågor 1985/86:141 Vissabeslut fattade av internationella arbefskonferensen vid dess sjuffioförsta möte /86:145 Ändradförsäljningsskaft på vissa personbilar 1985/86:146 Vidaresändning av radio- ochTV-program 1985/86:147 Vissa ändringar i kriminalvärdslagstiftningen(decentralisering inom kriminalvärden) 1985/86:148 Fortsatt giltighet avlagen (1981:50) med bestämmelser om vissa 5 §Anmäldes och bordlades 1985/86:335av m.fl. 1985/86:336av m.fl. Vissasjukförsäkringsfrägor för studerande (prop, 1985/86:128) 6 § Anmäldes och bordlades Konstitutionsutskotfetsbetänkande /86:16 Presstöd (prop, 1985/86:100 delvis) betänkanden /86:17 Utländska förvärv avfast egendom 1985/86:20 Inteckning av bostadsrätt 1985/86:21Lagstiftningsåtgärder beträffande sfiftelser 1985/86:23 Anslag fillkronofogdemyndigheterna m,m, (prop, 1985/86:100 delvis) 1985/86:13 Invandring m,m, (prop, 1985/86:100 delvis) 1985/86:14Anslag till ungdomsorganisationer (prop, 1985/86:100 delvis) 1985/86:15Anslag till internationellt kulturellt samarbete (prop,1985/86:100 delvis) 1985/86:13 Anslag till forskningoch centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m.m, (prop, 1985/86:100delvis) 1985/86:15 Anslag till svenskundervisning i utlandet, m,m, (prop, 1985/86:100 delvis) 7 § Meddelande om interpellationer Meddelades aft följandeinterpellationer framställts 1985/86:155av () till stafsrädet om den kommunalaenergirådgivningen, m, m,: Utvecklingen av energisystemet ären av vårt lands viktigaste energifrågor. Varje nu känd form för"produktion" av användbar energi medför miljöbelastningar av någotslag. Att främja hushållning med energi är därför det ur miljösynpunkt bästasättet atf stärka vår energiförsörjning. Av central betydelse är naturligtvisockså aft använda de ur miljösynpunkt bästa möjliga energikällorna för denenergianvändning som ändå är nödvändig. Ett växande problem, som också energiministern offentligthar kommenterat, är den snabba utvecklingen av elanvändningen. Om infeelanvändningen kan hållas inom rimliga proportioner växer risken för aftutbyggnad av orörda och stora kondenskraffverk kommer attframstå som nödvändig. Detta skulle få allvarliga konsekvenser inte minst urmiljösynpunkt. Insatser för aft främja särskilt hushållningen med el är därförav allra största vikt. Ett led i en sädan polifik mäste rimligen vara att elskall användas endast i sädana fall där den energiformen är klart överlägsenandra energiformer. Borttagandet av det statliga bidraget till den kommunalaenergirådgivningen fär nu av allt aft döma oroväckande konsekvenser. Enligttillgängliga rapporter finns def risk för atf kommunernas insatser förenergirådgivning kommer atf halveras inom en snar framfid, Defta skullenaturligtvis leda fill en mycket påtaglig försvagning av samhällets möjligheteratf främja bästa möjliga hushållning med el och andra energiformer, Atfåstadkomma en sådan hushållning är ett övergripande nationellt intresse,samfidigt som kommunerna är mycket lämpade huvudmän förrådgivningsverksamheten, eftersom de har lättast aff nå uf fill medborgare ochföretag, Mof bakgrund av den pågående utvecklingen borde def finnas anledning affompröva def tidigare riksdagsbeslutet och återinföra det stafliga stödet fillden kommunala energirådgivningen. En viktig orsak till den höga elanvändningsnivån är denstora omfattning som elanvändning för bostadsuppvärmning och annan uppvärmninghar fått. Användning av el för uppvärmningsändamäl ställer extremt stora kravpå effektutbyggnaden, eftersom efterfrågan när mycket höga toppar kallavinterdagar. Ett viktigt led i ansträngningen aft åstadkomma bästa möjligahushållning med el måste därför vara atf starkt begränsa vidare utbyggnad avelvärme och uppmuntra redan.befintliga elvärmeabonnenfer att gå över till andrauppvärmningsformer. Det borde därför finnas anledning för statsmakterna aftöverväga lämpliga stimulansåtgärder för en sädan utveckling. Med hänvisning till vad som anförts vill jag ställaföljande frågor till statsrådet : 1, Är regeringenberedd att överväga ett återinförande av statsbidrag fill kommunalenergirådgivning? 2, Är regeringenberedd aff överväga sfimulansäfgärder för att fä elvärmeabonnenfer atf gå överfill andra uppvärmningsformer? 1985/86:156 av () till jordbruksministernom exploateringen av sand och andra mineraler på havsbotten: Enligt långt framskridna planeravser ett företag på att exploatera sand på havsbotten på ett områdeöster om , Exploateringen är avsedd atf omfatta ca 50 000 m/är. Dessaplaner har väckt kraftigt motstånd bland fiskare på och annorstädes,eftersom det berörda området är av stort intresse för fisket. Sandsugningeninnebär aft havsbotten blir död och att fiskens miljö i området fördärvas.Värdet av fisket i området har uppskaffats till ca ,/är, och på liksom har motsatt sig projektet. Trotsdetta tycks det föreligga en överhängande risk att företaget kommer attfillåtas. Hänsyn till fisket måste givetvis tillmätas stor betydelsevid prövning av exploateringsföretag på havsbotten. Att skada en förnybarresurs vad gäller fiske för att exploatera mer eller mindrevärdefulla mineraler är naturligtvis tveksamt ur ekonomisk synpunkt. Det ärockså nödvändigt att ta ekologiska hänsyn, I den mån exploateringsverksamhetenpå havsbotten leder till förluster för fisket måste det vara en självklarhetaft de berörda fiskarena skall kompenseras fullt uf. Med anledning av detta aktuella projekt hemställer jag omatt få ställa följande frågor till jordbruksministern; 1, Avser jordbruksministern atfvidta några ätgärder sä att fiskets intressen fillvaratas vid tillståndsprövning av exploatering av sand och andra mineraler på havsbotten? 2, Är regeringen beredd attgarantera att full ersättning skall utgå för förlorat fiske i samband med exploatering pä havsbotten? 1985/86:157 av () till statsrådet ,Å, om de statliga förnyelsefonderna: I avtalet om löner förstatstjänstemän m,fl, (1984-85) träffades dessutom avtal om särskildaöverläggningar om medel för personalutvecklingsåtgärder/förnyelsefonder.Sädana avtal har ocksä ingåffs, innebärande att fondernas ändamål skall varaatf i samband med förnyelse av arbete och verksamhet fillföra särskildaresurser för atf bereda utvecklingsmöjligheter och tryggad anställning förarbetstagare med bristande utbildningsbakgrund och för personalgrupper somtill följd av strukturförändringar befinner sig i eller riskerar hamna iövertalighetssituafioner. Fonderna finansieras genom årliga avsättningar istatsverksbudgeten enligt följande: Fonderna skall kunna utnyttjas av all personal medstatligt reglerad tjänst. Med hänvisning till det anförda vill jag ställaföljande frågor fill löne-minisfern: 1, Vilka former för beslutande och för fondsystemetsorganisafion har Prot. 1985/86:102 fastställts? 2, I vilken utsträckning har fonderna hittillsutnyttjats? 'h7'7j~i 3 3, Vilka erfarenheter har gjorts, och vilka eventuellaresultat har uppnätts? 8§ Kammaren åtskildes .