prot · G90916 · 1985-12-31 00:00:00 — Vidare bör det betraktas som grovt brott om våldet medfördeallvarlig skada eller sjukdom." Flickan från har fått fysiska och psykiska skador.Om de går att reparera vet ingen . Jag har frågat justitieministern om han är beredd attinitiera en översyn av lagen innebärande att det är skadans allvar och inteoffrets tillstånd -eventuella hjälplöshet - som skall vara avgörande förbrottsrubriceringen. Justitieministern har svarat nej på den frågan. Jag villtacka för svaret på interpellationen. Justitieministernsäger för det första i svaret att lagen bara har gällt i drygt Om översyn av sexualbrottslagstiftningen ett år.Jag tycker emellertid att Piteåfallet visar att det behövs en justering avlagen. Jag vill passa på att fråga: Hur många fall av detta slag villjustitieministern ha innan han är beredd att initiera en översyn av denna lag? För detandra säger justitieministern: "Att sexuellt utnyttja en person som ärmedvetslös har inte heller tidigare bestraffats som våldtäkt . Det är ju dubbelt så grymt när någon förgriper sig på en medvetslösmänniska. Detta svar är ett utmanande svar, sett frånrättsmedvetandesynpunkt. Det visar också en stor okänslighet ijustitiedepartementet och ytterst hos vår justitieminister. Det kan inte vararimligt att det är offrets tillstånd som skall vara avgörande för enbrottsrubricering. Jag skulle vilja sluta med att fråga: Kanjustitieministern ge ett exempel från något annat område där brottsoffretsberusningsgrad har påverkat brottsrubriceringen så att den har blivit mildare? Detta är värre än ett vanligt interpellationssvar ochvärre än en vanlig interpellationsdebatt, därför att det speglar en kvinnosyn. 12 (); Som ledamot av sexualbrottskommittéhar jag naturligtvis mycket noga följt det fall som har föranlett dennainterpellation. Eftersom målet bara har prövats i första instans harjag velat avvakta den fortsatta domstolsprövningen innan jag ifrågasätternuvarande lagstiftning. Jag vill dock med anledning av justitieministernsutförliga svar komma med några synpunkter. Det är i och för sig riktigt att brottsrubriceringensexuellt utnyttjande i vissa faH kan leda till högre straff än våldtäkt, menför de flesta människor, åtminstone de flesta kvinnor, är självabrottsrubriceringen viktig. Säkert är det skälet till den starka reaktion somnu har förekommit. Ijustitieministerns svar heter det: "Att sexuellt utnyttja en person som är medvetslöshar inte heller tidigare bestraffats som våldtäkt i annat fall än närgärningsmannen själv har framkallat medvetslösheten. Inte vid något tillfälleunder utredningsarbetet eller riksdagsbehandlingen har det diskuterats attutvidga våldtäktsbegreppet till andra fall när någon förgriper sig på den somär medvetslös." Jag har levt i den tron att vanmaktssituationen ocksåskulle kunna omfatta medvetslöshet även om den inte har framkallats avgärningsmannen, men så är det tydligen inte. Om man i den fortsattarättsprövningen kommer fram till samma bedömning anser jag för min del att detfinns skäl att ändra lagen. I allmänhetens ögon måste det te sig egendomligtatt medvetslöshet, om än självförvållad, kan vara en förmildrande omständighet.Det är ju - det tror jag att vi alla är överens om - fråga om en synnerligenallvarlig brottslighet. Jag menar att mitt utförliga ochnoggrant utformade svar är tillräckligt som kommentar till och svar på de inläggsom nu har gjorts. Jag vill bara, fru talman, lägga till tre saker. Jagtycker också att sexueUt utnyttjande är ett avskyvärt brott. De här pojkarna som det talas omskall inte dömas här i , utan de skall dömas av domstol. De är intedömda . Målet är ännu anhängigt inför domstol. Jag är inte avvisande till attöverväga en lagändring. Men jag är inte beredd att göra det , och jag ärframför allt inte beredd att göra det på grundval av ett domstolsavgörande somännu inte är slutligt. Om översyn av sexualbrottslagstiftningen 14INGA (vpk): I Piteåfallet var det alltså offrets tillståndsom blev bestämmande för brottsrubriceringen. I Handen hände följande, det varockså : En flicka våldtogs av ett gäng pojkar. Flickan hölls fast,kläddes av och placerades på bagageluckan till en bil. Hon våldtogs fem gångerav två av de fyra män som var närvarande. Chefsåklagaren åtalade två av männenför grov våldtäkt, vilket tingsrätten inte ansåg föreligga. Straffen blev ändåkännbara. Den man som startade våldtäkten fick t. ex. och sex månader.Den här flickan var inte medvetslös. De här två fallen, det i Handen och det i , är alltsåtvå skilda fall, och de visar just på det jag har velat fråga justitieministernom; Är det offrets tillstånd som skall vara avgörande för brottsrubriceringen?Borde det inte vara hur grovt våldsbrottet i sig är? Många kvinnor har hört av sig i den här frågan. En kvinnahar skrivit till mig just med anledning av våldtäkten i Handen: Är upprörd imitt innersta över att ej ansåg att grov våldtäkt förelåg.Vad är då grov våldtäkt, och hur dömer man egentligen i våra tingsrätter?Kvinnan som har skrivit till mig har, säger hon i brevet, aldrig i hela sitt77-åriga liv gjort något sådant, dvs. i ett brev reagerat på detta sätt. Menhon tyckte att hon måste göra något . Det är många kvinnor som har blivit upprörda överPiteåfallet, och det är många som väntat på det svar som justitieministernlämnat . Jag ser det som en liten öppning i alla fall attjustitieministern kan tänka sig en översyn av lagen, och jag hoppas att hanfinner det lika orimligt som jag gör att det är offrets eventuellahjälplöshetstillstånd som skall vara utslagsgivande för brottrubriceringen. Det'är alldeles självklart att det inte skall dömas någrapojkar här. Det skall förstås göras i domstol. Men det är mycketotillfredsställande att lagen har kunnat tolkas på det här sättet, och detärdärför jag har velat få ett svar från justitieministern som säger att vi måstegöra en översyn av den lagen. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Föredrogs och hänvisades Propositionerna ochskrivelsen 1985/86:21 till finansutskottet /86:24 till skatteutskottet1985/86:28 och 31 till justitieutskottet /86:32 tillsocialförsäkringsutskottet Prot,1985/86:16 8 §Anmäldes och bordlades 1985/86:201985 års redogörelse för de statliga företagen 1985/86:26Godkännande av en överenskommelse mellan FörenadeKonungariket och om ömsesidigt administrativt bistånd mellan deras tullmyndigheter1985/86:29 Fortsatt giltighet av lagen (1979:103) om försöksverksamhet med användning av telefon vid rättegång m, m, 1985/86:33Ändring i lagen (1981:50) med bestämmelser om vissa medel 9 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1985/86:123 av () till finansministernom postgirots kassamedel: Genom ensamrätt tillpostgirots kassamedel drabbas postverket av ett inkomstbortfall på ca 200milj, kr, . Avser finansministern att föreslåriksdagen några åtgärder för att ändra detta förhållande? 1985/86:124 av (vpk) till industriministernom det utländska aktieinnehavet i industriföretaget ; Vilka överväganden från regeringenssida föranleds av omständigheten att industriföretaget nu fåttutiandsägd aktiemajoritet? 1985/86:125 av () till statsrådet om utvidgat bilstöd åt handikappade; beslutade attfrågan om ett utvidgat bilstöd skall utredas ytterligare, så att ett utvidgatbilstöd kan införas . Ett utvidgat bilstöd skulle gefler handikappade möjligheter att förflytta sig på samma villkor som ickerörelsehindrade. I den propositionsförteckning som statsrådsberedningennyligen lämnat återfinns dock inget förslag om bilstöd. Jag vill därför frågastatsrådet : Hur långt har utredningsarbetetkommit, och när avser regeringen att lägga ett förslag till omutvidgat bilstöd? 1985/86:126av () till finansministern om röstsammanräkningen vid allmännaval; Enligt uppgifter i pressen har detförekommit ett antal misstag och felaktigheter vid sammanräkningen av rösternai årets val. I ett fall hade t. ex. två olika listor sammanblandats, och feletupptäcktes först sedan en privatperson reagerat. Jag vill därför fråga statsrådet: Avser statsrådet ta något initiativför att undvika upprepning av liknande felaktigheter ivalresultatet? 1985/86:127 av () till utrikesministernom fortsättningen av arbete: Det framstår som önskvärt att dendel av den Europeiska som även internationellt kommitatt bli känd under namnet får återuppta sitt arbete förförtroende- och säker-hetsskapande åtgärder efter iWien. Har utrikesministern någon praktiskplanering och framförhållning, som gör det möjligt att förlägga även en sådanfortsättning till ? Prot,1985/86:16 10 §Kammaren åtskildes kl, 14,44,