prot · G90922 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag tycker att det inte angår någon utomstående om en skadadbehöver pengarna eller hur han använder pengarna. En skadad skall ha den ersättning han är berättigad tillenligt gällande regler, oavsett medvetandegrad. När jag studerat de här frågorna har jag dess värre insettatt skadeståndsrätten inte är särskilt väl utvecklad i vårt land.Personskadestånden t. ex. är lägre än i en del andra länder. Ersättning utgårbara till den skadade, inte till anhörig som i en del andra länder. Men, herr talman, vems fel är det om den enskildesrättssäkerhet äventyras? Jo, det är lagstiftarnas fel. Det är regering ochriksdag som tillåter att en rättspraxis som ej ger rättssäkerhet utvecklas. Jagtycker därför att det är helt nödvändigt att det görs en översyn av reglernaför det ideella skadeståndet. Vill justitieministern verkligen inte ställa sigbakom ett krav på att en sådan översyn görs? Överläggningen var härmed avslutad. 33 §Svar på fråga 1985/86:152 om sekretesskydd för färdtjänstregistret Den kommunala färdtjänsten hör till den verksamhet somregleras i socialtjänstlagen. Inom råder det sekretess föruppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart attuppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider Om sekretesskydd för färdtjänstregistret Detär en sekretessregel som vanligen innebär att uppgifter om personligaförhållanden, t. ex. i allmänna handlingar, inte får lämnas ut. Uppgifter som enbart rör vilka personer som är berättigadetill färdtjänst och som kan finnas i ett register torde dock normalt inte kunnabetraktas som särskilt känsliga. Sådana uppgifter kan lämnas ut om det stårklart att det inte innebär något men för den enskilde eller någon närståendetill honom. I vilka situationer man kan lämna ut uppgifter måste emellertidavgöras efter en skadeprövning från fall till fall. Enligt min mening är det sekretesskydd som gäller inom denkommunala färdtjänsten lämpligt utformat. Vilka bedömningar som kan tänkas haskett i de enskilda fall som syftar på i sin fråga kan jag inte gåin på här i kammaren. 103GÖTE (): Jag ber att få tacka justitieministern försvaret på min fråga. Frågan är föranledd av att en organisation parti, arbetarekommun, före valet gick tillsocialförvaltningen i och fick ta del av liggare och register som visarvilka som är berättigade till färdtjänst i kommunen. Sedan har man skickat brev till färdtjänstberättigade iJönköpings kommun där man, vilket i och för sig ligger utanför den härdebatten, har skrämt de färdtjänstberättigade för vad som skulle hända omSverige får en borgerlig regering. Jag konstaterar att justitieministerns vänner i Jönköpinghar låtit partipolitiskt nit gå före hänsyn. Jag vill också hävda att man harvisat omdömeslös-het, och efter justitieministerns svar kan jag konstatera attdet dessutom finns brister i lagen när det gäller synen på färdtjänsten ochsekretesskyddet. Justitieministern säger att det normalt inte kan betraktassom särskilt känsligt att ett politiskt parti begär hos socialförvaltningen attfå uppgifter på alla färdtjänstberättigade i kommunen och sedan utnyttjarregistret i politiskt syfte. Jag menar att det inte kan ligga inom ramen förett rimligt sekretesskydd. Jag skulle vilja fråga justitieministern; Vad är"enskilds personliga förhållanden"? Det faktum att man får färdtjänstär ju baserat på individuella bedömningar. Jag vet att väldigt många har käntsig kränkta över att det har gått till på det här sättet, människor som anseratt det inte är meningen att ett färdtjänstregister generellt skall lämnas uttill ett politiskt parti. Jag vill än en gång fråga justitieministern; Är det interimligt att ändra lagen? Överläggningen var härmed avslutad. 34 § Svar på fråga1985/86:122 om åtgärder för att minska telefonkostnaderna för handikappade har - med hänvisning till den taxehöjning som harföreslagit - frågat mig om jag har för avsikt att på något sätt lätta bördornaför de handikappade om taxehöjningen genomförs. Regeringensbeslut om teletaxorna innebär att taxorna får höjas knappt hälften så mycketsom begärt. Teletaxornabör enligt min mening vara lika för alla. Några speciella åtgärder för att viateletaxorna tillgodose de särskilda önskemål som handikappade kan ha planerasdärför inte. Däremot bör den nya tele- och datatekniken på olika sätt kunna tastill vara för att underlätta för de handikappade. Ett bra exempel på detta ärtexttelefonen. skall i sitt forsknings- och utvecklingsarbete beaktade handikappades intressen. 105 HANS (): Jag får tackakommunikationsministern för svaret. Som han konstaterat skall taxorna höjas medknappt hälften av vad begärt. Men det är ju inte av omtanke om dehandikappade, utan mera - vad jag förstått av pressen - av omtanke ominflationen och avtalsrörelsen. Man kan väl förmoda att taxorna kommer atthöjas längre fram enligt önskemål, då dessa problem är avklarade. Manfår till svar att taxorna skall vara lika för alla. Det är kanske en braprincip, men det hjälper inte de handikappade, som behöver använda telefonenmycket mer än vad andra människor gör. Det gäller särskilt de rörelsehindrade,därför att de inte kan upprätthålla kontakter på annat vis. Detär bra att statsrådet säger att teletekniken och datatekniken skall användasför att underlätta för de handikappade. Men om man då höjer taxorna i sådantakt att de handikappade av ekonomiska skäl inte har möjlighet att användadenna teknik då är de handikappade inte hjälpta av detta. Många av dem har jusmå inkomster på grund av sitt handikapp. Dethade varit mycket mer tillfredsställande för de handikappade om man fått ettsådant svar att man kunnat lugna deras oro på denna punkt. Överläggningenvar härmed avslutad. Omåtgärderför att minska telefonkostnaderna för handikappade Ommotorvägsbygget på sträckan i 35 § Svar på fråga1985/86:139 om motorvägsbygget på sträckan i Anf.106 Kommunikationsminister : Herr talman! harmot bakgrund av den pågående utbyggnaden av väg E 6 på delen Gunnestorp-Långåsi frågat om regeringen kommer att skyndsamt vidta åtgärder som gör attbygget kan fullföljas enligt nuvarande tidsplan. Finansieringenav motorvägsbygget är löst. Bygget pågår redan och sker medVägverkets ordinarie medel. Några särskilda åtgärder från regeringen behövs ejoch är således inte heller aktuella. Prot,1985/86:22 Om motorvägsbygget på sträckan iHalland 107CHRISTER EIREFELT (fp): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Det var med stor tillfredsställelse som hallänningarna idecember tog emot beskedet om att den aktuella utbyggnaden av mellanVarberg och skulle ske i form av motorväg. Ingen annan fråga hadetidigare engagerat länets invånare så helhjärtat, och politiker, näringsliv,fackföreningar, länsmyndigheter, polis, läkare och kommuner arbetade för sammasak: det måste bli motorväg! Jag har här i kammaren redovisat våraskäl. Det handlade naturligtvis först och främst om trafiksäkerhet men också omvad bra kommunikationer betyder för ett konkurrenskraftigt näringsliv. Detfinns ingen anledning att ta upp argumenteringen på nytt, eftersom vi till slutfick gehör för våra synpunkter. handlar det i stället om att kunna genomföra beslutetpå ett rationellt och ekonomiskt sätt. De ansvariga för bygget, som pågårför fullt, säger att pengarna måste komma snabbt om man skall kunnaundvika en kraftig försening. Finansieringen är alltså inte löst. Man bygger helt enkeltmotorväg för motortrafikledspengar. Det kan man naturligtvis inte fortsätta medhur länge som helst. Då kommer pengarna att ta slut. Man säger alltså att man före månadens utgång måsteha klart hur den fortsatta finansieringen skall kunna ske. Annars kommer manatt få helt ändra planeringen och flytta fram färdigställandet itiden. Jag utgår ifrån att det positiva beslutet hadesin grund i att regeringen äntligen övertygats om det riktiga i att byggamotorväg. Då måste det, menar jag, också ankomma på samma regering att se tillatt planerna kan fullföljas. Som det nu ser ut kan man inte fullfölja den utanen mycket otillfredsställande försening . Det är en fråga för att göra den omfördelning som behövs för att bygget skall kunnafortskrida som planerat. Enligt vad jag inhämtat har man från samtliga berördai sagt att om manfår en motorväg i stället för en motortrafikled betyder inte en eventuellförsening särskilt mycket. 109 (): Då måste jag påminna kommunikationsministernom hur regeringsbeslutet såg ut. Jag läser från pressmeddelandet följande: "Regeringsbeslutet betyder att nu skautarbeta en ny arbetsplan och i samband med detta redovisa hur den fortsattafinansieringen ska läggas upp." Det vore intressant att se hur den redovisningen ser ut.Enligt de uppgifter jag får från i är det så attde helt enkelt fortsätter att bygga med samma pengar. Jag har också gått igenom regeringsbeslutet.Av detta framgår klart att finansieringen av den berörda vägomläggningen skallske genom omprioritering av medel på sedvanligt sätt. 111 (); Kommunikationsministern måste dock varamedveten om att det krävs mycket planering och även långsiktig planering föratt ett sådant här vägbygge skall kunna fortgå på ett rationellt sätt. Det äralltså så, enligt i , att den fortsatta finansieringen i daginte finns helt klar. Man måste alltså, för att kunna fortsätta att beställamaterial och klara hela underentreprenadssidan, ha ett besked om hur det serut. Såvitt jag kan förstå måste det enligt regeringsbeslutet, som jag läste uppdet från pressmeddelandet, ligga på kommunikationsministern att se till attdetta blir klarlagt, om inte annat så mellan kommunikationsministern ochVägverket. Om återupptagande av SJ:spersontrafik vid Överläggningenvar härmed avslutad. 36 §Svar på fråga 1985/86:146 om återupptagande av SJ:s persontrafik vid Vårgårdastation har frågat mig omregeringen ämnar vidtaga åtgärder för att förmå SJ att låta några tåg dagligengöra uppehåll i . EnHgt fastlagda riktlinjer för järnvägen är detSJ själv som bestämmer var tågen skall stanna. Så länge detta riksdagsbeslutgäller har jag följaktligen ingen anledning att ta något initiativ i frågan. 113 (); Jag vill tacka kommunikationsministern såmycket för svaret. Det var kort, och jag är naturligtvis medveten om att det ärformellt riktigt att det är SJ som har att besluta i sina egna ärenden utifrånriksdagsbeslutet att varje affärsdrivande verk skall bära sina kostnader. Menändå är det ju så, att det är regering och riksdag som har det ytterstaansvaret för den totala trafiksituationen i landet och att den är sådan attalla människor har, efter sina förutsättningar, drägliga möjligheter tillkommunikationer. och är de enda större orter utefter västrastambanan som inte har tåguppehåll.' Till grund för indragningen avpersontrafiken 1977 låg bl. a. en resanderäkning . Nämnas kan attredan då hade många tåguppéhåll dragits in, och de återstående tågen gick påtider som inte passade de flesta av resenärerna. Resandeantalet hade därförminskat. har intresset för kollektivtrafik ökat på grundav höga bilkostnader och minskade möjligheter till avdrag för bilresor vidpendling. Arbetspendlingen har ökat. är en utpräglad pendlingskommunmed stor både in- och utpendling. Sist meninte minst har näringslivet i kommunen expanderat kraftigt, vilket 4 protokoll 1985/86:22-25 Om bemanningen vid Idö lotsplats harmedfört ökade krav på järnvägsförbindelser med både och . Förnäringslivet utgör inte de anslutningsbussar till och somnu finns något alternativ. Jag hoppas att kommunikationsministern, som bor iGöteborg, har en känsla även för dem som bor på orter där emellan. SJ;s policyär ju att konkurrera med flyget, vilket gör att de som bor i nuverkligen har fina förbindelser med . Vi som bor på andraorter har inte samma valmöjligheter, och vi har inte heller någon möjlighet attåka tåg utan att först ta oss till andra platser. 114 TREDJE VICE TALMANNEN: Taletiden är slut. Överläggningen var härmed avslutad. 37 § Svar på fråga 1985/86:148 om bemanningen vid Idölotsplats har frågat mig om regeringen ärberedd att vidta sådana åtgärder att bemanningen vid Idö lotsplats kan behållasoförändrad. har begärt i länyttrande angående en planerad omdisposition av båtmanspersonal inom Smålandslotsplatser. Eftersom motsatt sig den planeradeomdispositionen har överlämnat ärendet till regeringen.Sjöfartsverket har därvid begärt regeringens godkännande av den planeradeomdispositionen. Jag är inte bereddatt närmare kommentera den fortsatta beredningen av ärendet. Självfallet skallriksdagens beslutade principer följas. 116AGNE (); Jag tackar kommunikationsministern för svaret. Visserligen säger kommunikationsministern att han inte ärberedd att närmare kommentera den fortsatta beredningen av det här ärendet, menjag tycker ändå att svaret är mycket klart i själva sakfrågan. Kommunikationsministernsäger ju slutligen att de principer som har lagt fast skall följas.Jag kan då inte komma till någon annan slutsats än att regeringen avslårsjöfartsverkets hemställan om att få avbemanna Idö lotsplats. Vad bådedepartementet har anfört och vad har sagt i budgetbeslutetinnebär att besparingarna på sjöfartens område inte får ske på ett sådant sättatt lotsplatser som ligger i det yttre kustbandet avbemannas. Idö lotsplatsligger just i det yttre kustbandet. Jag tycker också det är självklart, mot bakgrund av denåretrunt-bemanning som finns och som på bara har kunnat rädda 40personer i sjönöd, att man utifrån samhällets ansvar för sjösäkerheten inte kanha rätt att lägga ner lotsplatsen. Jag bedömer det alltså så, att om riksdagensprinciper följs vid regeringens behandling av framställning, kommer bemanningen vid Idö lotsplats att fåvara kvar. 1985/86:22 tackar jag för. överläggningen var härmed avslutad. Omstatliga medel till i 38 § Svar på fråga 1985/86:153 om statliga medel tillInstöbron i har frågat mig när pengarna kommer till Enligtflerårsplanen för länsvägar i skall bron byggasunder aren 1991-93. Om dessa planer fullföljs så kommer pengarna 118 (): Det var en kort fråga, herrkommunikationsminister, och det var ett lika kort svar. Dock får jag säga attjag redan visste att denna fråga fanns upptagen i flerårsplanen. Men finns det ingen möjlighet att använda anslagen förberedskapsarbeten? Det var ju på så sätt vi fick bron till engång i tiden. har mer än en gång uttalat att ett brobygge, tillvilket man använder beredskapspengar och som ersätter färjeleder, faktiskt ärlönsamt. I kompletteringspropositionen 1985/86:25 har det underanslagsposten Beredskapsarbeten gjorts en omfördelning, som innebär attregeringen kan använda totalt 487 milj. kr. står bakom förslaget - kommunen har ju också skrivittill kommunikationsministern och begärt medel från staten utöver vad som äranslaget i flerårsplanen för länsvägar i och därför att detviktigt att brobygget kommer i gång. Detta är klart att sättas i gång redan1986; det finns färdiga planer för det. Om skall kunna bevaras som en levande ort - vihar som bekant problem med att skapa arbetstillfällen - bör brobygget komma igång . Jag vill därför fråga kommunikationsministern: anslå medel ur anslagsposten Beredskapsarbeten? Anf.119 TREDJE VICE TALMANNEN; Taletiden är slut. 120Kommunikationsminister.SVEN HULTERSTRÖM: Herr talman! Det är naturligtvis inteuteslutet att den här bron, såsom har skett i en del andra fall, kan komma attbyggas tidigare med hjälp av beredskapsmedel. Men dessa fördelas ju utifrånbehovet av just beredskapsarbeten, och det är svårt för mig att uttala mig omhuruvida man kommer att kunna ta dessa medel i anspråk. Det man kan göra är attbedriva projekteringsarbetet så att projektet är klart om beredskapsmedelskulle tilldelas detta område framöver, och ett sådant projekteringsarbetehåller också på att genomföras. Om SJ:s subventionering av studeranderesor 121SIRI HÄGGMARK (m); Det lät genast litet bättre, herrkommunikationsminister. Projekteringsarbetena är faktiskt så långt framskridnaatt bygget kan sättas i gång . Det är min förhoppning att kommunikationsministern isamband med den kommande fördelningen av beredskapsmedlen verkligen tänker påjust i . Arbetstillfällen står nämligen på spel - jagtänker då på t. ex. Marstrandsverken - och det är därför viktigt attmarstrandsborna får sin broförbindelse. Jag hoppasatt det blir en positiv lösning för det här brobygget redan nästa Överläggningen var härmed avslutad. 39§ Svar på fråga 1985/86:156 om SJ:s subventionering av studeranderesor SJ har ändrat sina rabattregler. Medanledning därav har frågat om utbildningsministern är beredd attmedverka till ökade anslag till SJ för subventionering av studeranderesor såatt rabatterna kan hållas oförändrade. Arbetet iregeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Som bakgrund vill jag nämna att SJ är det endatrafikföretag som får en särskild statlig ersättning för att ge rabatter åtstuderande och pensionärer. Jag vill vidare klargöra att SJ numera helt frittbestämmer sina taxor och rabatter. Enligt järnvägspolitiska beslut i vårasförutsattes att behovet av statligt bidrag till SJ för att ge studerande ochpensionärer rabatter kunde minskas . Mot denna bakgrund anvisades 90milj. i ersättning för innevarande budgetår. Jag har ingenanledning att frångå bedömning. Jag är därför inte beredd attförorda något ökat anslag. 123 BO (vpk): Jag tackar för svaret på min fråga. Jag villinte gärna vara oartig mot vår nye kommunikationsminister, men jag hade ändåhoppats att utbildningsministern skulle svara på frågan, eftersom den är enviktig studiesocial fråga. Det brukar sägas att snålheten i allmänhet bedrarvisheten, och jag tycker att den småsnålhet och gnidighet som både SJ ochsamtliga politiska partier utom vpk har gett uttryck åt i den här frågan ärganska förvånande. SJ skyller på att statens ersättning för rabatterna realthar minskat med något tiotal miljoner. Statsmakterna vägrar att ställa upp medpengarna. Alltihop gäller egentligen bara småsmulor ochfelräkningspengar. Men för våra studenter, som på grund av ett alltmer urholkatstudiemedelssystem lever i små omständigheter- åtminstone många av dem - blirkonsekvenser- na mycket allvarliga. Detblir att dra ner på antalet hemresor och att avstå från umgänge med vänner ochfamilj. Nukan man invända att studenterna inte behöver resa . Menhaken i det resonemanget är att studenterna på grund av dagens bundnastudiegångar tvingas att resa just . De kan inte på samma sätt somstudenterna kanske kunde förr leva loppan och komma och gå till utbildningenlitet hur som helst. Jagtycker att kommunikationsministern och utbildningsministern skulle slå sinakloka huvuden ihop och fundera över det här bidraget till SJ. Jag noterar attSJ;s persontrafikchef säger, vilket är ganska intressant, att om det försämraderabattsystemet leder till att studentresenärernas antal minskar, måste SJkanske återgå till det gamla rabattsystemet. Kanske, , skullevi tillsammans här i uppmana studenterna att bojkotta SJ , så att de kan få tillbaka rabatterna? Ombibehållande av smalspårsbanan mellan och Anf.124 TREDJE VICE TALMANNEN: Taletiden är slut. Överläggningen varhärmed avslutad. 40 § Svar på fråga1985/86:158 om bibehållande av smalspårsbanan mellan och har frågat mig om jag är beredd att medverka till attden smalspåriga banan mellan och kan bibehållas åtminstone förturisttrafik. Regeringenhar genom beslut gett SJ tillstånd att riva upp en sträcka avspåret på linjen , För att pröva om banan kan utnyttjas förturisttrafik föreskrevs i beslutet att rivningen fick ske tidigast den 1oktober och endast under fömtsättning att avtal inte hadeträffats om en överlåtelse av banan. Enligtvad jag erfarit har sedan regeringsbeslutet en allsidig prövning genomförts föratt klargöra om banan kan behållas för turisttrafik. Prövningen har dock intevisat att det finns något samlat intresse för ett kommunalt övertagande avbanan i avsikt att bedriva turisttrafik över hela sträckningen. Däremotfortsätter förhandlingarna mellan berörda parter om olika alternativ förturisttrafik på delsträckan , Jag ser ingen anledning att tanågot initiativ i frågan, Anf.126 S'(vpk); Som trafikfrågedebattör här i vill jag passa på att ta någrasekunder i anspråk och hälsa den nye kommunikationsministern välkommen hit. Vikommer säkert att få mänga tillfällen att diskutera trafikfrågor. Jagvill också tacka för svaret. Naturligtvis är jag inte särskilt glad över det.Förhoppningen var ändå att man från departementets sida skulle kunna Omskyldigheten att använda bilbälten vid skolskjuts medverka till att lösa uppproblematiken kring banan mellan och , Härfinns ett fint initiativ på turistområdet genom föreningen ,som har lokalorgan i varje berörd kommun. Man arbetar för att hela banan skallbibehållas och användas för turisttrafik åtminstone , dvs,. Såväl turistråd som länsorgan och en bredfolkopinion är positiva till de här strävandena. Också kommunerna ärintresserade, men de tycker att SJ skall ha alldeles för mycket betalt förrälsen. NorraEuropas sista kvarvarande smalspårsbana går här genom en genuin Smålandsbygdmed bevarade bruksmiljöer, bl, a, en fin glasbruksmiljö. Man kan i sammanhangetnotera att järnvägsresandet har fått en renässans. Det har bHvit populärt meddet här resandet, som lockar till sig turismen på ett nytt sätt. Detta är baraen början. Vore det ändå inte värt besväret, kommunikationsministern, atthjälpa till så att initiativtagarna känner sig stimulerade att fortsätta attutveckla denna folkliga aktivitet? Den drar sitt strå till stacken också frånnäringslivssynpunkt genom att den får fart på turisttrafiken på den här banan,som ändå ligger där. Anf.127 Kommunikationsminister : Herr talman! Enligt vad jagerfarit håller man fortfarande på att diskutera dessa frågor, men vid desenaste överläggningarna har det inte varit denna handel som varit aktuell.Från de berörda organisationernas och länsorganens sida har förhandlingarnaavsett bandelen mellan och . Jag tror det är felaktigt att sägaatt SJ inte varit berett att ställa upp i diskussionerna. Det har man gjorttidigare, och det gör man också i de diskussioner som fortsätter. Anf.128 (vpk): Varje åtgärd som är ägnad att bevara åtminstone några delar av banan ärnaturligtvis värdefull, men det som åsyftades var att man skulle bevara helabanan intakt och på så sätt få i gång en turisttrafik som skulle kunna visa sigvara till nytta för hela denna region, som är så hårt prövad just i det härområdet. Överläggningenvar härmed avslutad. 41 § Svar på fråga1985/86:159 om skyldigheten att använda bilbälten vid skolskjuts har frågat mig om jag avser att vidta åtgärderför att förverkliga att barn sitter fastspända även vid s, k, skolskjuts-resor. Trafiksäkerhetsverkethar lämnat förslag till regeringen som innebär att bilbälte skall användas avalla som färdas i bil på sittplats som är utrustad med bilbälte. Då det gällersmå barn skall särskilda skyddsanordningar såsom barnstolar användas istället. Därvid påpekade ett flertal remissinstanser att vissapraktiska frågor först borde lösas innan ett obHgatorium införs för barnen. Bl.a. nämndes problemen vid skolskjutsning, där reglerna gör det möjligt attskjutsa fler barn än för vilka det finns bälten i bilen. Idessa fall krävs speciella anordningar - alternativt ändrade regler - för attdet skall vara möjligt för samtliga skjutsade barn att åka fastspända. Vidberedningen inom av trafiksäkerhetsverkets förslag kommer detproblem som har aktualiserat att ägnas särskilduppmärksamhet. Omtidpunkten för tillsättande av utredning om internationella adoptioner Anf.130 (): Jag vill tacka för svaret och löftet om att den här frågan skall ägnassärskild uppmärksamhet när ärendet bereds i . Detär tyvärr så att barnen alltför ofta blir bortglömda när det gällersäkerhetsfrågor. Det är, tvärtemot vad många tror, farligare att inte användabilbälte i baksätet än i framsätet. Passageraren bak riskerar att slå ihjälbåde sig själv och den som sitter framför. Ett skolbarn på t, ex, motsvarar en kroppsvikt på vid hastigheten . Dethär har föräldrarna insett, 1981 satt av 4-7-åringarna fastspända. Tre årsenare var siffran , Utveckhngen har alltså gått mycket snabbt.