prot · G909145 · 1985-12-31 00:00:00 — Låt mig, med anledning av , utnyttja detta tillfälle att i kammaren något mer utförligtredogöra för vår verksamhet på det seismiska verifikationsområdet. Först bör göras klart att något internationelltövervakningssystem för kärnvapenprov inte finns i bruk , har underlång tid, bl, a. i nedrustningskonferensen i och dess vetenskapligaexpertgrupp, arbetat för att utveckla ett sådant för alla parter acceptabeltsystem som skulle kunna ingå som ett element i ett fullständigtprovstoppsavtal. Inom ramen för det s, k, femkontinentsinitiativet har Sverigenyligen tillsammans med de övriga fem staterna som står bakom detta erbjuditsig att bidra till övervakningen av ett provstopp. Inom nedrustningskonferensens vetenskapliga expertgrupp,som skapades på svenskt initiativ och som alltsedan dessstått under svenskt ordförandeskap, har genomförts ett antal tidsbegränsadeexperiment med datautbyte. genomfördes i gruppens regi ettvärldsomspännande tvåmånadersexperiment. Jag förmodar att det är detta AnitaBråkenhielm syftar på i interpellationen. I detta experiment, där 37 länder påalla kontinenter deltog, spelade en central roll. Vi bidrog inte enbartmed mätningar från vårt Hagforsobservatorium, som var en bland drygt 75mätstationer. Vi skötte också en datacentral där alla observationer samlades inoch analyserades. Sådana datacentraler fanns under experimentet inte bara iStockholm utan också i och i , Vår datacentral och vårmätstation fungerade utmärkt under det totalt sett mycket lyckosammaexperimentet. Mätstationen i togs i drift är 1969, efter ettinitiativ av , Den var då världens förmodligen känsligastemätstation vad avser observationer av kärnladdningsexplosioner och jordskalv påden eurasiska kontinenten. Av geofysiska skäl har mätstationer i enlägre förmåga då det gäller att observera motsvarande händelser i ,Detta går inte att kompensera med förbättrad instrumentering, Hagforsstationen har således varit i drift i snart 17 år.Under denna tid har stationen fortlöpande underhållits och automatiserats. Dendrivs nu obemannad och fjärrstyrd från , Mätstationen i äräven en av världens mest kvalificerade stationer. har utvecklingen inomelektronikområdet gjort det möjligt att genomföra mycket känsliga mätningar avhögfrekventa seismiska signaler, vilket ökar upptäcktsförmågan i allmänhet ochsärskilt vad gäller signaler från explosioner som man försöker dölja i storahålrum. Mätstationen i saknar sådan utrustning, FOA studerar förnärvarande vilka åtgärder som krävs för att förse mätstationen med modernutrustning för mätning av dessa högfrekventa signaler och också för attförbättra mätstationensdriftsäkerhet genom att öka möjligheterna att sätta in reservsystem, 74 (); Jag ber att få tacka utrikesministern försvaret, som innehåller en mycket utförlig översikt över de svenska insatserna ifråga om övervakning av ett eventuellt provstoppsavtal. En del av redovisningen borde naturligtvis ha funnits iinterpellationen. Den var så kortfattad att den rent av hade kunnat passera somen fråga, men då hade ju inte utrikesministern fått så god tid på sig attformulera detta mycket uttömmande svar. Jag överlåter åt utrikesministern attklassificera mitt sätt att interpellera som antingen lättja eller artigheteller kanske bådadera. Jag har inget att invända mot innehållet i redogörelsen.Jag tycker kanske att detta att diskutera huruvida vi skall övervaka ettprovstoppsavtal eller övervaka kärnvapenprov är litet grand av ordkineseri.Rent tekniskt handlar det ju om att kunna upptäcka, registrera och analyseradetonationer och kunna säga att det är fråga om kärnvapenprov. Givetvis ärmålsättningen ett provstoppsavtal, men övervakning måste ju finnas även näravtalet ingåtts. Anledningen till interpellationen var omsorg om den högakvaliteten i svenskt nedrustningsarbete, Provstoppsfrågan är ett exempel på ettområde där genom en kombination av alliansfrihet, eget försvarskunnandeoch teknisk kompetens kunnat göra en insats av mycket god kvalitet, som ocksåvunnit uppskattning. Det partiella provstoppsavtalet och icke-spridningsavtaletär ett par av de få avtal på rustningskontrollsområdet som varit tämligenframgångsrika, icke-spridningsavtalet antagligen därför att supermakterna härhar gemensamma intressen, det partiella provstoppsavtalet antagligen delsdärför att man har kunnat krypa ur detta med atmosfäriska prov och dra sigunder jord - man har alltså kunnat fortsätta sina kärnvapenprov utan att störasalltför mycket av avtalet -, dels säkert också därför att det har funnits ettsätt att övervaka att avtalet har efterlevts. Det handlar inte bara om seismiskövervakning. Det handlar naturligtvis också om övervakning av radioaktivitet,men den seismiska har varit viktig. Svårigheten att kontrollera ett avtals efterlevnad har juframför allt från amerikanskt håll framhållits som ett hinder för ettfullständigt provstoppsavtal. torde detta hinder även i amerikanska ögonvara undanröjt, och man är från det hållet kanske mer ärlig än när mansäger att man fortsätter sina prov för att kunna modernisera sinakärnvapenarsenaler. Detta hindrar oss naturligtvis inte från att fortsätta vårtarbete att få slut på kärnvapenproven. Det skulle innebära ett allvarligtavbräck för kärnvapenupprustningen. har fått ett mycket stort förtroende på dettaområde. Det system för övervakning som var i bruk som ettexperiment över hela världen, som utrikesministern nämnde, har utarbetats underordförandeskap av forskningschef vid FOA inom den grupp som påsvenskt initiativ tillsattes av nedrustningskonferensen i . Sverigehar inte bara deltagit i insamlingen av data, utan också i bearbetningen avdata, där centraler för att bearbeta de insamlade uppgifterna har funnits iMoskva, och . Var och en som känner till samman- Om det svenska deltagandet i ett övervakningssystem förkärnvapenprov Om del svenska deltagandet i ett övervakningssystem förkärnvapenprov sättningenav FN;s nedrustningskonferens i förstår hur viktigt det är att Sverigeav politiska och tekniska skäl och av kompetensskäl även i fortsättningen kanspela en roll i den här triangeln. Det är väldigt viktigt att vi även politisktarbetar för att detta experiment - om man så får kalla det -kommer attfortsätta. finns det ett sovjetiskt motstånd mot att fortsättaövervakningsförsöket. Det som är viktigast i interpellationssvaret är attutrikesministern pä slutet säger att FOA nu utreder hur man skall kunna fåmätstationen i att åter vara inte bara en av de mest kvalificerade ivärlden utan i klass med de allra mest kvalificerade, FOA utreder också hur manskall få reservkapacitet på kringutrustningen, datorer osv,, så att händelserliknande den inträffade inte skall upprepas. Det har sagts att mer än en sprängningskulle ha missats. Det har talats om så banala saker som strömavbrott ochliknande. Stationen är från början en forskningsstation och intebyggd för att ingå i ett permanent system. Ändå har vi i nedrustningsarbetet iganska stor utsträckning åkt snålskjuts på försvarsforskningen. avFOA;s forskningsanslag kommer från för just forskningsinsatserför nedrustningsarbetet. Det är 10,9 milj, kr. Merparten av detta äts upp av övervakningsstationen i , Utrikesministern säger till slut:"FOA studerar vilka åtgärder som krävs för att försemätstationen med modern utrustning för mätning av dessa högfrekventa signaleroch också för att förbättra mätstationens driftsäkerhet ," Detta Men den viktiga frågan är: Kommer utrikesministern att ge FOApengarna? Jag vet inte mycket om detta, men jag harändå viss förståelse för det. Jag utgår ändå ifrån att det är artighet som hardikterat sättet att interpellera. Låt mig bara säga att den här lilla debatten visar att vihar exakt samma intresse, nämligen att om får förtroendet att ingå iett världsomspännande system för övervakning av ett provstoppsavtal, då har viett gemensamt intresse av att se till att för sin del ställer upp medden bästa teknik som finns att tillgå. Det svaret kan bara tolkas på ett sätt,förmodar jag, som svar på den sist ställda frågan, 76 (): Jag tackar för detta svar. Det är inte såenkelt att om vi får det internationella förtroendet så skall vi också skaffaoss den bästa utrustningen. Vi måste också ha topputrustning för att fåförtroendet. Jag tror att vi har helt gemensamma önskemål i detta avseende. Överläggningenvar härmed avslutad. 16 §Föredrogs men bordlades åter betänkanden /86:25 och26 betänkanden /86:37, 42, 44 och 48 betänkande 1985/86:28 Trafikutskottetsbetänkande /86:24 betänkanden /86:20 och 23Näringsutskottets betänkanden /86:27 och 28 17 § Anf. På morgondagens föredragningslista upptaskonstitutionsutskottets betänkanden 25 och 26 främst bland två gångerbordlagda ärenden. 18 § Anmäldes och bordlades 1985/86:27Kungl, förvaltning (prop. 1985/86:100 delvis) 1985/86:30 Regional inriktning av löntagarfondstyrelsernasplaceringar 1985/86:13 Regionalpohtiken (prop. 1985/86:100 delvis och 1985/86:125delvis) 19 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1985/86:568 av () tillfinansministern om sambandscentral i : Av skatteutskottets betänkande1985/86:24 och protokoll från (protokoll1985/86:126) framgår det att någon omorganisation vid sambandscentralerna iGryt resp. ej får ske med mindre än att får ta ställningtill det i särskild ordning. Trots detta har en omorganisation vidsambandscentralen i trätt i kraft fr. o. m, innebärande attcentralen är stängd nattefid (kl, 22,00-08,00), Vad ämnar ansvarigt statsråd vidtaför åtgärder för att beslut i nämnda fråga fullföljs av berördmyndighet? 1985/86:569 av () tillkommunikationsministern om användningen av gaffelskydd på gaffeltruckar: inträffade entrafikolycka i med en gaffeltruck inblandad. Den kolliderade i engatukorsning med en personbil. Trucken saknade skydd för gafflarna, varfördessa spetsade bilen med mycket allvarliga personskador som följd. Tyvärr ärdet vanligt att gaffeltruckar framförs utan gaffelskydd i allmän Prot.1985/86:145 trafik. Så är fallet även om man som i enligt uppgifthar 20 maj1986 rekommendationer om skydd intagna ide lokala trafikföreskrifterna. ., ,,, ! ~ Den här typen av olyckor måstesägas vara helt onödig. , ,.-, / ,., , _,j .. ,, , ° det tillrimlig kostnad ohka typer av skydd som avsevart lindrar skadorna vid Det är otillfredsställande att dessa skyddej används. Vilka åtgärder avserkommunikationsministern vidta för att gaffeltruckar fortsättningsvis användersärskilda gaffelskydd utanför arbetsområde? 1985/86:570 av () till jusfitieministernom förbud mot s, k. chocklampor: Försäljningen av olika typer avförsvarsvapen har ökat kraftigt. För att stävja missbruk avdessa har regeringen t. ex. vidtagit åtgärder för att få kontroll överspridningen av s. k. elektriska impulsgivare eller elpistoler. Ett annat försvarsvapen som säljs alltmer är den s, k,chocklampan, som ser ut som en stavlampa och som med hjälp av en knapp kanutlösa ett bhxtljus som är så skarpt att offret kan förlora synen i åttatimmar. Vilka åtgärder ämnar justitieministernvidta för att hindra spridningen av dessa chocklampor? 1985/86:571 av () till statsrådet om tolkhjälp åt asylsökande albanska jugoslaver: Vid polisförhör med flyktingar sombegär att fä uppehållstillstånd i är det såväl för flyktingen som förden beslutande myndigheten viktigt att inte onödiga missförstånd uppstår pågrund av språksvårigheter. Bland dem som begär att få stanna i finns ocksåjugoslaviska medborgare av albansk härkomst. Ofta sker förhör av dessa medhjälp av serbokroatisktalande tolk, som inte förstår albanska. Eftersom de bådaspråken är mycket olika varandra och de albansktalande jugoslaverna i allmänhetinte behärskar det serbokroatiska språket tillräckligt väl, uppstår lättmissförstånd. Medanledning härav vill jag fråga: Vilka åtgärder ämnarinvandrarministern vidta för att ge albansktalande jugoslaver, som begär att fåstanna i , tolkhjälp på deras eget modersmål? 1985/86:572 av () till finansministern omtidpunkten för förslag om ändrade beskattningsregler för realisationsvinster påbostadsrätter: fattade riksdagenbeslut om ändrade beskattningsregler för realisationsvinster på bostadsrätter, I samband med beslutet uttalades att man efter utredning skulle komma med ett nytt förslag, I valrörelsen utlovades en ändring av gällande regler av finansminister , Frågan har också behandlats i bostadskommittén, vars betänkande lades 4 fram . När avser finansministern att förelägga ett förslag ifrågan till ? 1985/86:573av (fp) till justitieministern om den planerade avidentifieringen avmaterialet i det s,k. Många av dem som utan egen vetskapvarit föremål för undersökning i det s, k, har, närprojektet blev offentligt uppmärksammat, begärt registerutdrag enligt 10 §datalagen, I flera fall har de som begärt sådant utdrag funnit att flera väsentligauppgifter inte delgetts dem. Hit hör bl. a. sjukvårds- och socialregisterdata.Inte heller har lämnats uppgifter om den delundersökning som gjorts rörande bl,a. föräldrars politiska uppfattning. Enligt datainspektionens beslut skall hela det materialsom ligger till grund för snart avidentifieras. Deundersökningspersoner som ännu inte fått samtliga de uppgifter de begärt ochenligt lag är berättigade att få rörande dem själva, riskerar då att helleraldrig kunna få klarhet i vad som funnits om dem i materialet. Avser statsrådet vidta sådanaåtgärder att materialet inte avidentifieras förrän samtligaundersökningspersoner som begärt utdrag fått samtliga de uppgifter de enligtlag är berättigade att få? 1985/86:574 av () till statsrådet ,Å, om kollektiva hemförsäkringar: hari överlämnat ett betänkande om reglering av kollektivahemförsäkringar. meddelar emellertid att någonsärskild lagstiftning i frågan inte behövs. Regeringen säger att den utgår frånatt framtida försäkringar kommer att hanteras på ett sätt som ligger i linjemed vad försäkringsverk-samhetskommittén uttalat. Vems ärenden går egentligenregeringen, fackföreningarnas eller de enskilda individernas? Regeringen anser tydligen inte att individens rätt attsjälv avgöra vilken typ av hemförsäkring eller vilket bolag försäkringen skalltecknas i är så viktig att det behövs ett lagstadgat skydd för denna valfrihetsfråga.Tvärtom överlämnas denna frihetsfråga till försäkringsinspektionens avgörandeutan anvisningar i form av lagstiftning. Detta innebär ny myndighetsmakt påbekostnad av individens rätt. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga finansministern: Vad är skälet till att regeringeninte föreslår en lagstiftning på detta område? 1985/86:575av () till statsrådet om ökat skydd förutrotningshotade djurarter; Ett stort antal djurarter ärutrotningshotade till följd av miljögifter, vattenregleringar, ändradmarkanvändning m, m. Ett antal projekt pågår för att bevara några av dessahotade djurarter. Projekten gäller bl, a, uttern, salarna i och denvitryggiga hackspetten. En stor del av finansieringskostnaden täcks avVärldsnaturfonden, Behoven är emellertid mycket stora och ökat stöd erfordrasockså från staten. Prot,1985/86:145 Jag vill därför fråga miljöministern vilka åtgärder hontänker vidta för att öka statens stöd för skydd av utrotningshotade djurarter? 1985/86:576 av () till socialministern omidrottsutövares rätt till ersättning från försäkringskassa: Genom beslut i regeringsrätten ijuni fastslogs att idrottsföreningar skall betraktas somarbetsgivare. Följaktligen avlönar de inte bara sina spelare utan betalar ocksånumera sociala avgifter för dem. Av pressuppgifter framgår dock attfotbollsspelare, som kan arbeta "civilt" trots skada, inte erhållerersättning från försäkringskassa för förlorad idrottslön trots inbetalade arbetsgivaravgifter. Medanledning härav vill jag ställa följande fråga: Avser regeringen vidta åtgärder säatt idrottsutövare, för vilka inbetalats arbetsgivaravgifter, garanterasersättning från försäkringskassa? 1985/86:577 av () till utbildningsministernom den i lärarutbildningen ingående undervisningen om de mänskligarättigheterna; I läroplanen för , Lgr80, understryks vikten av att eleverna engageras för arbetet med att stärka defnänskliga rättigheterna, "Var och en har ett ansvar för att försökaminska andra människors smärta, lidande och förnedring", står det iavsnittet Fostran och utveckling. Också läroplanen för gymnasieskolan, Lgy 70,uttrycker liknande tankar. omvittnas att lärarna inte alltid upplever attde fått en tillräckligt god ämnesteoretisk grund för att undervisa om dettavida och angelägna fält. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga: Vilka åtgärder avser statsrådetvidta för att undervisningen om de mänskliga rättigheterna skall uppmärksammasi den nya lärarutbildning som håller på att utformas? 1985/86:578 av () till statsrådet om skolbiblioteken: beskrevs i entidningsartikel den dåliga standarden på ett antal skolbibliotek i ,Bristerna består i trånga lokaler, slitna och inaktuella bokbestånd samtalltför begränsade öppettider. Tyvärr finns det många liknande skolbibliotekockså i andra kommuner. Enligt skolförordningen är kommunerna skyldiga att haett bibliotek vid varje skolenhet - den enda s, k. bibliotekslag vi har. Men kommunerna avgör själva vilken standard verksamhetenskall ha, även om riktlinjer finns. I Lgr 80 framhålls bibliotekens viktigaroll i all undervisning och i skolan över huvud taget. Det framhålls att"skolbiblioteket bör vara tillgängligt under hela skoldagen" och attdet bl, a. kan utgöra centrum för kulturverksamheten i skolan, Ibesparingstider är skolbiblioteken dock illa ute. Exempelvis skärs oftaanslagen till bokinköp ner. Vilka åtgärder anser statsrådet kanvidtas för att få kommunerna att besinna sitt ansvar för skolbiblioteken? 1985/86:579av () till justitieministern om justitiedepartementetsbefattning med utredningen om mordet på ; inblandningi spaningarna efter mördare ger anledning till frågor, I polisensledningsgrupp ingår en representant för . Dennes uppgiftförefaller att vara att forflöpande rapportera om polisens arbete tillöverordnad inom departementet. Informationer om departementets representantsarbetsuppgifter och arbetssätt har inte lämnats. Justitiedepartementetsstatssekreterare har tagit kontakt med såväl polisledningen som ansvarigåklagare, utan att information lämnats om avsikten med eller resultatet avdenna departementets inblandning i myndigheters arbete. Justitieministern har - uppenbarligen på eget initiativ -föranstaltat om ett möte på departementet med RÅ, ansvarig åklagare polismästare . Detta möte synes ha givit till resultat att åklagareSvensson frånträtt sitt uppdrag. Medanledning av vad som anförts vill jag fråga justitieministern: 1, På vilkagrunder - med utgångspunkt i svensk konstitution och lagstiftning - harjustitieministern fattat beslut om befattning medutredningen om mordet på ? 2, Avserjustitieministern att även låta en representant förjustitiedepartementet ingå i polisens ledningsgrupp för mordutredningen? 1985/86:580av (vpk) till försvarsministern om försvarets utrustning förmätning av radioaktivt nedfall; Vid mätningarna av det radioaktivanedfallet från Tjernobyl har såvitt känt inte försvarets mätresurser vidlänsstyrelsernas försvarsenheter och de militära förbanden och staberna kommittill användning. Från () har det sagts att demätinstrument som står till försvarets förfogande inte är tillräckligt känsligaoch/eller inte tillförlitliga, vidare att berörd personal inom försvaret intehar tillräcklig kompetens för att göra mätningar. Jag villfråga statsrådet: Behöver en översyn av försvaretsmätutrustning och personalutbildning göras med anledning av vad som inträffat? 1985/86:581 av () till civilministern omen utredning om i roll i samband medkärnkraftsolyckan i : Gävleborna har drabbatsallvarligast i vårt land av radioaktivt nedfall efter kärnkraftshaveriet iSovjet, Mot bakgrund av den bristfälliga och motstridande information somlämnats allmänheten i området måste jag konstatera att myndigheterna inteklarat uppgiften att tillräckligt snabbt och konsekvent meddela människor vadsom gäller, Ikatastrofsituationer eller i lägen av allvarliga hot skall enligt instruktion Prot.1985/86:145 ha det samordnande ansvaret för både insatser ochinforma- tion. Meddelande om frågor Jag villdärför fråga civilministern om han avser att utvärdera den roll iGävle haft i samband med informationen rörande nedfall från kärnkraftsolyckan iSovjet, 1985/86:582 av (vpk) tillförsvarsministern om ökat skydd mot radioaktivt nedfall; , ,bedömer risken för ett reaktorhaveri liknande det i Tjernobyl till ett varttionde år, baserat på det antal reaktorer som finns i drift i världen. Detinnebär att alla kommuner i kan drabbas av nedfall lika medeller värre än det som uppmätts i och på andra ställen.Civilförsvarsförbundet har mycket klart deklarerat att det inte finnsresurser för att möta ett sådant hot. Jag villfråga statsrådet: Vilka åtgärder tänker statsrådetvidta inom den kommunala beredskapens område för att öka skyddet för invånarnai de svenska kommunerna? 1985/86:583 av (vpk) till statsrådetBirgitta om mätningen av radioaktivt nedfall; Det radioaktiva nedfallet frånTjernobyl över uppvisar stora lokala variationer. Det gäller specielltNorduppland, delar av och upp mot ,() har inte haft resurser för att göratillräckligt täta mätningar. har meteorologiska ochhydrologiska institut () haft resurser. Dessa har inte utnyttjats. Jag villfråga statsrådet: Varför kopplades inte SMHLsmatställen in direkt när omfattningen av utsläppen blev känd ? 1985/86:584 av (vpk) till statsrådetMats om planerad försäljning till av granatgevär: Förenade Fabriksverken (FFV) harfått en stororder på det nya granatgeväret av den amerikanska armén.Vapnet är lätt att bära med sig och kommer med största sannolikhet att ingå bl,a, i de offensiva s, k, brandkårsstyrkorna som snabbt skall kunna rycka ut föratt försvara amerikanska intressen. riktlinjer förkrigsmaterielexport säger att man i varje exportärende skall väga in "detsätt på vilket materielen kan väntas bli använd". Detta har tolkats somatt endast export för defensiva ändamål kan godkännas. Jag villfråga utrikeshandelsministern; Räknar ni med att kommer attanvända FFV;s granatgevär AT-4 i sina offensiva "brandkårsstyrkor" och anses i så fall exportenförenlig med 58 riktlinjer förkrigsmaterielexport? 1985/86:585av (vpk) till statsrådet om Prot, 1985/86:145indragning av dispenserna för svenska företags investeringar iSydafrika: I de två propositioner om skärpningav Sydafrikalagen som regeringen lagt Meddelande omfrågor fram det senaste årethar frågan om dispenser för svenska företags investeringar i varit enviktig fråga. Såväl regeringen som utrikesutskottet har förutskickat attdispenserna skall kunna dras in om läget i förvärras. Dettaupprepades vid Sydafrikadebatten i . Jag vill med anledning av detta fråga statsrådet: Avser regeringen att dra indispenserna försvenska företags investeringar i med anledning av landetsöverfall på grannstaterna? 20 § Kammaren åtskildes kl, 17,05, In fidem Förteckning över talare 1985/86 (Siffrornaavser sida i protokollet) 245 Tredjevice talmannen 3, 11 ,() 19, 22 ,, utrikesminister 59, 62 ,() 18, 21 Bjelle,() 8, 11 ,, utbildningsminister 13, 15, 16, 17, 20, 22, 24, 27, 30, 32 Bråkenhielm,() 25, 28, 61, 62 Carlshamre,() 43, 47 ,, försvarsminister 11 De ,() 5 ,() 40, 45, 49 ,, finansminister 3, 6, 9 ,() 51, 52, 53 Hulterström,, kommunikationsminister 33, 35 Hyttring,() 17, 21 ,Margö (vpk) 56, 58 ,() 38, 46, 49 ,Inga (vpk) 14, 15, 16, 18 ,() 30 ,() 23 Littmarck,() 54, 58 ,Bo (m) 3, 7, 10 ,() 12, 26, 29 ,, socialminister 37, 44, 48, 50, 52, 53. Skårvik,() 34, 36 ,() 33, 36, 41, 47 Tarschys,() 32