prot · G90948 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:48 1 § Justerades protokollet för den 2 innevarande månad. 2 § Föredrogs men bordlades åter Finansutskottetsbetänkanden /86:1-3 betänkanden /86:8-11 och 18Kulturutskottets betänkanden /86:9 och 10 betänkande1985/86:8 betänkanden /86:3-8 1985/86:6om ny skollag m. m. 1985/86:10) och 1985/86:11 om åtgärder motvåldsskildringar i videogram m. m. (prop 1984/85:116). betänkande 6 ochkonstitutionsutskottets betänkande 11 kommer att debatteras i tur och ordning.Voteringarna äger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Förstupptas alltså utbildningsutskottets betänkande 6 om ny skollag m. m. Ny skollag m m. 2 (); I detta betänkande från utbildningsutskottetbehandlas bl. a. regeringens förslag till ny skollag. I fråga om en del avförslagen i propositionen har vi moderater avvikande meningar, som vi framförti motion 1985/86:58. Eftersom vi inte fått gehör för våra förslag i utskottet,har vi tvingats att reservera oss till förmån för dem. Jag skall nu kommenteravåra reservationer. Det är ett faktum att den allmänna skolan har endominerande ställning i dagens samhälle. Därför är det viktigt att elevernasrätt till informationsfri- hetframhålls och säkerställs. Vi anser att det vore värdefullt med en ny paragrafi skollagen, som hänvisar till grundlagens reglerom informationsfrihet i 2kap. Utskottsmajoriteten framhåller att ifrågavarande reglerockså omfattar barn och ungdom och avstyrker motionen. Det är ett märkligtställningstagande, tycker vi. Vårt förslag strider inte mot något annatförslag. Ett sådant tillägg i skollagen skulle inte vara till skada för varesig politiker, skolledare eller lärare, utan tvärtom vara en påminnelse om vadsom gäller i ett dokument som är mer lättillgängligt än grundlagen. Jag yrkar,herr talman, bifall till reservation 1. 1 propositionen föreslås också ändringar isammansättningen av länsskolnämnderna. Förslaget innebär att landstingen,liksom . skall utse fem av ledamöterna och suppleanterna för dem. Därutöverföreslås att länsskolnämnderna skall ha sex ledmöter, av vilka fyra - liksomderas suppleanter -skall utses av regeringen efter förslag av arbetsgivar- ocharbetstagarorganisationer. Övriga två jämte suppleanter skall utses avlänsstyrelsen. är det att märka att länsskolnämnden har uppgifter sominnebär myndighetsutövning. Vi moderater har den bestämda uppfattningen, attdet är olämpligt att nämndens ledamöter utses på ett sådant sätt att deförutsätts i första hand företräda sina uppdragsgivares intressen. Sådanakorporativa inslag hör inte ihop med myndighetsutövning. Av vem skall detpolitiska ansvaret utkrävas med den föreslagna sammansättningen? Vi accepterar inte förslaget att utöka representationenför arbetslivet. Vi anser att representationen för såväl arbetstagare somarbetsgivare helt bör utgå ur länsskolnämnderna. Ett samarbete mellan skolmyndigheter och arbetsliv ärnaturligtvis angeläget, men ett sådant samarbete torde bli långt mer fruktbartgenom informella överläggningar och genom information om arbetsmarknadensförändringar än genom en fast knuten representation av valda representanter ide styrelser där besluten fattas. Jag yrkar bifall till reservation 2, som vi tillsammansmed har fogat till betänkandet. Enligt förslaget till ny skollag tasmöjligheterna till vart-annatårsintagning bort. Som skäl för det anförs attingen elev skall tvingas skjuta upp sin skolgång och därmed gä miste om rättenatt enligt nuvarande lag börja skolan . Utskottet erinrar om att möjligheterna tillvartannatårsintagning härrör års undervisningsplan och attvartannatårsintagningen inte har använts . Därmed menas eftervad jag har förstått de . Vi moderater anser att möjligheten skall finnas kvar. Ävenom vartannatårsintagning inte har tillämpats finns det inteanledning ati avskaffa betämmelsen om möjligheten att tillämpa den. Det är väl ganska naturligt att det i de tider vi har haftmed ökande barnantal inte har varit aktuellt att använda vartannatårsintagning.Men utskottsmajoriteten vet lika väl som vi reservanter att bilden nu arannorlunda. När antalet nybörjare sjunker kan det vara \ ärdefullt för en delkommuner att som en sista utväg för att behålla en skola i glesbygd använda sigav möjligheten till vartannatårsintagning. Utskottsmajoriteten avvisar vårt förslag med hänvisningtill vad som har anförts i propositionen om rätten att börja skolan . Vi anser för vår del att det är ett konservativt synsätt.Varför inte t. ex. låta en kommun få bibehålla en glesbygdsskola genom att ettår ta in både sex-och sjuåringar? Vi anser att man inte centralt skall resanågra hinder för det. Jag yrkar bifall till reservation 5, där vårt förslag äratt barn skall kunna beredas plats i det allmänna skolväsendet ett är tidigareän vad lagen föreskriver om skolpliktens inträdande. Låt mig därefter gå över till den absolutallvarligaste invändning som vi moderater har mot förslaget till ny skollag. 1förslaget sägs att , dvs. även högstadiet, skall innebära "en ihuvudsak gemensam studiegång". 1 det tidigare stadgandet om innehållet igrundskolan finns det inte några sådana målangivelser. Vi moderater motsätter oss bestämt den förändring somregeringen förordar. Det är ju i verkligheten precis tvärtom; det är angelägetatt skolan tillmötesgår eleverna och lämnar större utrymme för personliga val.Vi har i flera parti- och kommittémotioner utvecklat vår syn på hur skolanskall, utformas för att ge varje elev möjlighet att på bästa sätt utveckla sinaegna anlag och intressen. Det är vi senast debatteradedetta i kammaren. Utskottsmajoritetens argumentation för ett bifall tillpropositionens lagtext är faktiskt häpnadsväckande. Först ställer manhelhjärtat upp på den i huvudsak gemensamma studiegången. Men samtidigtargumenterar man för vårt krav genom att framhålla vad som står i läroplanen,jag syftar på det bestämda uttalandet om en individualiserad undervisning. 1utskottsmajoritetens skrivning anförs t.o.rn. på s. 12 som argument för avslagpå vårt motionskrav om att det i skollagen skall skrivas in att"skall utveckla varje elevs egenskaper ochförutsättningar" att det i läroplanen sägs att "individualiseringmåste så långt det är praktiskt möjligt fä prägla arbetet". Förlåt, herr talman, men måste det inte vara så att riksdagensbeslut om skollagen säger samma sak som läroplanen? Det är beklagligt attutskottsmajoriteten ställer upp på regeringens lagförslag, som innebär enförändring i sak i riktning mot en mer likriktad skola, något som definitivtinte ligger i elevernas intresse och något som inte på det bästa sättet gagnarderas utveckling till harmoniska människor och goda samhällsmedborgare. Jag yrkar bifall till reservation 7. Bästa tänkbara utbildning skall erbjudas varje elev. Då ärdet viktigt att den enskilde eleven ges möjlighet att välja skola. Vi har iandra sammanhang framfört hur vi anser att detta skall kunna förverkligas genomett likvärdigt statsbidrag till allmänna och fristående skolor. Elever och föräldrar skall ha rätt att välja skola. Det ären grundläggande fri- och rättighetsprincip som vi i har anslutit osstill. Rätten att välja skola skall emellertid enligt vår mening inte begränsastill en rätt att välja mellan det allmänna skolväsendet och skolor utanfördetta utan också inbegripa rätten att välja skola inom det allmännaskolväsendet. 1 propositionen kan man finna tankegångar som går ut påatt en sådan strävan är angelägen, men statsrådet vill återkomma med närmareföreskrif- Prot.1985/86:48 ter i en kommande skolförordning. Det ger anledning till oro, föringenting sägs i propositionen om i vilken utsträckningregeringen är beredd att ge eleverna valmöjligheter. Det sägs bara attelevernas önskemål skall nämnas som särskild faktor - underförstått bland allaandra - i de föreskrifter som regeringen avser att meddela. Vi moderater anser att elevernas rätt att välja skola uttryckligenskall slås fast. Vart kända krav har stöd i regeringens i höstavgivna regeringsförklaring där det framhålls; "Möjligheterna för denenskilde att påverka innehållet i den offentliga verksamheten bör ökas, liksommöjligheterna att inom den offentliga sektorn välja t. ex. daghem, skola ochläkare," Men när det kommer till ett förverkligande av påståddaintentioner, då ställer socialdemokraterna inte upp! Vi moderater anser att elever och föräldrar skall gesökade möjligheter att själva välja skola även inom det kommunala skolväsendet.Rätten skall kunna begränsas endast av starka skoladministrativa skäl.Utgångspunkten skall vara att sä långt det är möjligt tillgodose föräldrars ochelevers önskemål. Jag yrkar bifall till reservation 11. 3 (); 1 fråga om den nu aktuella propositionen omny skollag vill jag kommentera ett par punkter där har antingenreserverat sig eller avgivit ett särskilt yttrande. Den första punkten gäller sammansättningen avlänsskolnämnderna. I propositionen föreslås att de skall ha elva ledamöter,varav fem skall väljas av , fyra utses av regeringen ochrepresentera arbetsmarknadens parter samt två utses av . Dettaförslag innebär att det korporativa inslaget förstärks med två ledamöter, dvs.att intresseorganisationer som det inte kan utkrävas politiskt ansvar av blirstarkare. 1 likhet med övriga delar av statsförvaltningen harlänsskolnämnden uppgifter som innebär myndighetsutövning. Därför anser vi attdet är olämpligt att nämndens ledamöter utses på ett sådant sätt att deföreträder sina uppdragsgivares intressen i första hand. Det gäller medlemmar iarbetsgivar- eller arbetstagarorganisationer. Enligt mening hör sådanakorporativa inslag inte ihop med myndighetsutövning. Det är självklart och angeläget att skolväsendetsmyndigheter noga följer utvecklingen i arbetslivet både när det gäller desslångsiktiga förändring och när det gäller lokala och regionala inslag, behovoch förändringar. I en skola som ständigt förändras och stärker banden medarbetslivet, där samarbetet ständigt utvidgas och fördjupas, är dettasjälvklart. Det är också naturligt att skolväsendets myndigheter har närakontakter med företrädarna för både arbetstagarnas och arbetsgivarnasorganisationer. Ett sådant samarbete kräver emellertid inte att dessaorganisation är representerade i styrelser där beslut om skolan ochskolväsendet fattas. Vi anser därför att representationen för arbetsmarknadensparter i stället för att utökas, som föreslås i propositionen, helt börupphöra. Nämnderna bör således enligt vår uppfattning bestå av fem ledamöteroch suppleanter som utses av eller i förekommande fall avkommunfullmäktige samt tvåledamöter och suppleanter som utses av . Jag yrkar därför bifalltill reservation 2. som vi har avgivit tillsammans med . Jag vill också yrka bifall till reservation 8, som behandlarelevs önskemål i fråga om högstadieundervisning i en grannkommun. Ett konkretexempel är att grannkommunen anordnar en tillvalskurs som inte finns i elevensegen kommun. 1 ett sådant fall anser vi det vara självklart att elevensönskemål skall kunna tillgodoses, om det inte finns mycket tungt vägandeskoladministrativa skäl emot detta. En sådan ordning är inte nu inskriven ilagförslaget, vilket vi anser vara en brist. har också två särskilda yttranden. Det enaberör skolpliktens inträde. Vi har tagit ställning för ett tidigareläggande avskolplikten till . Skälen härtill utvecklade jag ganska utförligtvid en debatt här i kammaren, och jag skall inte nu upprepa dem. Det andra särskilda yttrandet berör befrielse frånreligionsundervisning. skall befrielse alltid medges från undervisning ireligionskunskap, om eleventillhör ett trossamfund som har regeringenstillstånd att i skolans ställe ordna sådan undervisning och om eleven kan visaatt han eller hon deltar i denna. I vår motion anför vi att sådan befrielseinte längre är nödvändig. Bakgrunden är att religionsundervisningen i dagenligt läroplanen skall vara objektiv och ge eleverna kunskaper om och insikt ialla de stora religionerna. Religionsundervisningen har därmed kommit att bliett led i ansträngningen att genom information i skilda etiska, kulturella ochreligiösa förhållanden öka elevernas förståelse för och tolerans beträffandeföreteelser som kan verka främmande. En sådan förståelse och en sådan tolerans är mycketviktiga i det multikulturella samhälle som finns i . Enreligionsundervisning för alla är också ett sätt att ge de barn som växer upp ilandet en gemensam referensram. En sådan gemensam ram skulle vara ett verksamtinslag i strävandena att överbrygga de kulturskillnader som kommer att vara enrealitet i allt fler kommuner i och med att vårt flyktingmottagande har fått enny organisation. har emellertid ratificerat den europeiskakonventionen om skydd för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, ivilken sägs att vi alltid skall medge befrielse frän religionskunskap. Därförmåste vi konstatera att förutsättningar inte finns för att kräva attgrundskolans undervisning i religionskunskap skall vara ett ämne för samtligaelever. Med detta vill jag alltså yrka bifall tillreservationerna 2 och 8. 4 (): De här debatterna som vi för i kammarenfyller flera viktiga uppgifter, dels att ge partierna tillfälle att redovisasina ståndpunkter, vilket inte är minst viktigt i de fall då vi har skiljaktigameningar, dels att ge oss tillfälle att försöka klara ut en del frågor someljest skulle lämnas obesvarade. Detta är inte minst viktigt för dem som såsmåningom skall tillämpa de beslut som blir följden av de ställningstagandensom vi här gör. Därför är jag särskilt glad över att statsrådet med i kammaren , så att vi Prot,1985/86:48 Ny skollag m. m. kan fåhjälp med att rata ut en del av de frågetecken som det inte har varit möjligtatt få uskottsmajoriteten att ge nöjaktiga förklaringar till. Jag skall börja med att kommentera ett par av vårareservationer och skall först ta upp reservation 6, som handlar om detkommunala uppföljningsim-svaret. Vi har en ordning som innebär attkommunerna, för de ungdomar mellan som av någon anledning väljeratt inte söka till gymnasieskolan eller inte kommer in i gymnasieskolan, ändahar ett uppföljningsansvar. Detta kommunala ansvar har man valt att tillgodosepå litet olika sätt. I vissa kommuner har det byggts upp fristående ungdomscentra,som utöver uppföljningsansvaret har tagit på sig en lång rad andraarbetsmarknadspolitiska uppgifter. Därför h;u- vi från tyckt attdet är viktigt att slå fast att det är skolstyrelsen som har huvudansvaret ochegentligen bör svara för hela den här verksamheten. Vi har nämligen denalldeles bestämda uppfattningen att huvudsyftet rned det kommunalauppföljningsansvaret är att se till att alla ungdomar far en avslutadutbildning i någon form. Jag skulle vilja ställa frågan till statsrådet om han i sin egenskap av skolminister inte ser en viss fara i att detpå det här sättet nära nog byggs upp ett parallellskolesystem till den vanligagymnasieskolan, dar man inte kan vara alldeles övertygad om att syftet är detjag angav. att ge ungdomarna en avslutad utbildning, utan kanskefastmer att sysselsätta dem över en viss åldersgräns, där det är någon annansom tar över ansvaret. Jag skulle gärna vilja ha ett svar på den frågan. Vi hur sedan i reservation 8 tagit upp den fråga som ocksåYlva har kommenterat, dvs. möjligheten för en elev att göra etttillval till sin högstadieundervisning i någon annan kommun. Om det igrannkommunen finns ett tillval som inte finns i den egna kommunen bör det -det sägs också i propositionen - föreligga en viss möjlighet för eleverna attvälja ett sådant ämne. säger man, det skall finnas särskilda skal, och deträcker inte med elevens eget intresse. Dä måste min fråga till statsrådet bli:Vad är det för särskilda skäl därutöver, om inte just elevens eget intresse attskaffa sig de här kunskaperna vilka tillvalskursen kan ge, som är avgörande?Självfallet kan man inte vid alla tillfällen och till varje pris tillgodosesådana önskemål, men det bör åtminstone i första hand vara elevens intresse somär avgörande - och om det är möjligt skall önskemålen också tillgodoses. Här vänder man på det på något konstigt sätt och säger attdet skall finnas särskilda skäl utöver elevens eget intresse. Jag skulle mycketgärna vilja veta vad det i så fall kan vara för särskilda skäl. Sedan skall jag gå över till den allra viktigaste frågan,nämligen den som hänger samman med länsskolnämndernas sammansättning. Det är,som de föregående talarna också har sagt, en mycket viktig principiell fråga.Man vill förstärka det korporativa inslaget i länsskolnämndernas styrelser, istället för att gå motsatta vägen, som vi från har förordat-som ialla andra länsmyndigheter. Vi har helt förtroendevalda styrelser ilänsstyrelsernas lekmannastyrelser. Vi har helt förtroendevalda styrelser iutvecklingsfonderna. Vi tyckeratt det vore naturligt att man också närdetgäller länsskolnämnderna lät landstingen välja samtliga elva ledamöter. Vi haringa invändningar när det gäller antalet ledamöter, men vi tycker att de skallväljas på de grundersom jag nu här har angivit. Vi har naturligtvis ingenting emot att de personer somsedan väljs representerar eller har sin förankring i exempelvis LO. att de ärlärare, skolledareeller direktörer-eller vad de nu kan ha för profession. Detär inte det viktiga, utan det är att de får sina mandat av politiska partier,sa att man sedan också kan utkräva ett politiskt ansvar av styrelsen i fråga.Med den sammansättning som majoriteten nu föreslår och uppenbarligen konmieratt driva igenom kommer partsrepresentanterna att ha majoritet i styrelsen. Detkommer att finnas fem förtroendevalda ledamöter och sex ledamöter som arutsedda på annat sätt. Det kommer alltså fortsättningsvis att vara helt omöjligtatt av länsskolnämndens styrelse utkräva ett politiskt ansvar. När vi reser invändningar mot denna ordning svarar man:Nåja, det är ju numera rätt litet av myndighetsutövning i länsskolnämndernasstyrelse. Dessutom finns det ju jävsregler - dessa ledamöter får alltså intevara med och fatta beslut som de kan påverka i sin egenskap av företrädare fören intresseorganisation. Då kan man fråga sig: Varför skall de då vara med istyrelsen? Kvar finns att vi naturligtvis skall fortsätta att byggaupp den samverkan som vi skall ha med arbetsmarknadens parter. Då använder mansig från utskottsmajoritetens sida av en något konstig argumentation, och detskulle vara intressant att höra vad har att säga om den. Mansäger att det inte är minst viktigt med samråd om utbildningsutbudet mellanutbildningsanordnare i länet. Men de olika utbildningsanordnarna i länet det ärju gymnasieskola, komvux. arbetsmarknadsutbildning, högskola, folkhögskola,och kanske någon ytterligare. Vad är det som gör det speciellt motiverat att haytterligare två partsrepresentanter i länsskolnämndens styrelse för detta? Detsom är viktigt är ju samverkan med arbetslivet, samverkan med parterna påarbetsmarknaden för att utröna vilken typ av utbildningar, vilken omfattning påolika utbildningar man skall ha. Denna samverkan blir inte vare sig radikaltannorlunda eller mer omfattande därför att de två partsrepresentanter som i i styrelsen fortsättningsvis ersätts med fyra partsrepresentanter, om mansamtidigt skrotar de regionala planeringsråden, vilket ju blir en automatiskföljd av detta. Det är vår andra invändning. När utskottsmajoriteten dessutom säger att man införkommande överväganden beträffande den statliga skoladministrationen kan behövagöra en allsidig prövning av länsskolnämndens styrelses sammansättning, kan manfråga sig; Varför har man då så förtvivlat bråttom, att man inte kan avvaktaden tidpunkten utan t. o. m. genomför den här delen av skollagens förändringett halvår tidigare än de andra förändringarna? Det måste finnas något annatskäl bakom än det man här utger sig för att ha. Vi tycker alltså att det är viktigt att länsskolnämndernasstyrelse får den sammansättning som jag har redovisat och att man samtidigtbehåller de regionala planeringsråden. Det är faktiskt där man har ett forumför samverkan med arbetsmarknadens parter. Om majoritetens förslag gar igenom, vilket är ganskauppenbart att det gör, kommer planeringsråden att försvinna. Hur mycket man än.säger att det ankommer på varje länsskolnämnd att själv fatta beslut om detsätt pa vilket Prot,.1985/86:48 Ny skollag m. m. man villorganisera sin verksamhet, så är det ändå alldeles uppenbart attplaneringsråden inte kommer att finnas kvar per . Min frågatill skolministern är; Kommer länsskolnämnderna att få motsvarande resurser ifortsättningen, resurser för utbildning av handledare ute på arbetsplatserna,resurser för fortbildning av sina egna ledamöter, resurser för att ocksåfortsättningsvis ha anställda regionala SSA-sekreterare? Eftersom detta är enförsöksverksamhet som upphör, försvinner naturligtvis resurserna, om maninte fattar beslut i annan ordning. Enligt vår mening-och den har vi ocksåframfört i reservation nr 4 - bör de nuvarande regionala SSA-sekreterarnafortsättningsvis ingå i länsskolnämndens ordinarie organisation. När vi var i färd med att fatta detta beslut fördemajoriteten så sent som vid justeringstillfället in en ny formulering i texten;"I vad gäller planeringsråd för samverkan mellan skola och arbetsliv villutskottet erinra om att det i varje kommun finns lokala planeringsråd och ivarje län försöksvis regionala planeringsräd." Vidare säger man; "Varje kommun och länsskolnämnd börfå utforma sin samverkan med arbetslivet på det sätt som den finnerlämpligast." Då måste jag fråga den som känner sig manad att svara - jagvet inte om det är eller statsrådet: med detta att delokala planeringsråden. som varje kommun enligt skolförordningen ärskyldig att ha, också skall försvinna? I så fall borde man väl frånmajoritetens sida litet klarare ge uttryck för att det här är en formellbeställning till regeringen om en ändring av skolförordningen. Denna fråga äroerhört viktig för kommunerna, som alltså måste få kännedom om hur detförhåller sig. Kommunerna skall ju nominera och välja ledamöter till de lokalaplaneringsråden för den närmaste treårsperioden. Men de vet inte om regeringenhar för avsikt att avskaffa den förordning som säger att det skall finnasplaneringsråd. Vad säger man från moderata samlingspartiets ochfolkpartiets sida?. Även ni har ju aningslöst ställt upp på formuleringen ifråga. Visserligen har ni rest invändningar när det gäller länsskolnämndenssammansättning, men ni säger ingenting om vare sig de regionala eller de lokalaplaneringsräden. Skall vi fortsättningsvis inte ha lokala planeringsräd helleri kommunerna? Leder inte det i sin tur till samma ställningstagande som det somgäller länsskolnämndens styrelse - dvs. för att kompensera bortfallet avplaneringsråden plockas partsrepresentanter in i styrelsen? Skall ävenarbetsmarknadens parter ha partsrepresentanter i de lokala skolstyrelsernafortsättningsvis? Det måste ju bli konsekvensen av ett sådant här resonemang. Än mera motsägelsefullt framstår resonemanget om manstuderar direktiven beträffande översyn av degymnasiala yrkesutbildningarna. Av den skrivelsen framgår att arbetsgruppenhade att pröva ett antal frågor. Bl.a. säger man: "Utifrån tillgängliga redovisningar av erfarenheterav yrkesrådens verksamhet samt från de lokala och regionala samarbetsorganenför skola-arbetslivsfrågor bör arbetsgruppen analysera formerna för samarbetetmellan skolan och arbetslivet och lägga fram de förslag till förändringar sombehövs." Någon gångvid kommer arbetsgruppen att lägga fram sina förslag,men då har en majoritet redan avskaffat de regionala planeringsråden - ochuppenbarligen även de lokala planeringsråden. Då kan man fråga sig; Varför german sådana direktiv, om man inte har djupare avsikter än som framkommit här? Det finns alltså en lång rad frågetecken medanledning av detta betänkande. Jag skall dock avsluta mitt anförande med attgöra en liten liten randanmärkning till det som sade omelevintagning vartannat ar. Jag kan nämligen inte frigöra mig från uppfattningenatt ett sådant resonemang är en intellektuell kullerbytta.