prot · G90943 · 1985-12-31 00:00:00 — Närövervakningsnämnderna 1983 fick sina uppgifter och sin organisation fastslogsäven att det för ledamot i övervakningsnämnd, liksom gäller för nämndemän,skulle krävas svenskt medborgarskap. Vi kan inte se att förhållandena eller förutsättningarna har ändratssedan för mindre än fastslog kravet på svensktmedborgarskap för ledamöter i övervakningsnämnderna. Jag vill dessutom erinraom att gmndlagberedningen hävdade att beslut om den enskildes rättsliga ställningbör fattas av svenska medborgare. Det är alltså med hänsyn till övervakningsnämndemasuppgifter och den principen som vi i ingår bland reservanterna ochanser att kravet på svenskt medborgarskap för ledamöter i övervakningsnämndernaskall bibehållas. Vi behandlar i detta utskottsbetänkande även en motion från allmännamotionstiden av m, fl,, där man tar upp frågan om utlänningarsrätt att förvärva fritidsfastigheter. har vi en lagstiftning enligtvilken restriktivitet skall tillämpas när det gäller att bevilja utländskamedborgare rätt att förvärva fritidsfastigheter inom områden där efterfrågan påfritidsfastigheter är stor. Statistikenvisar att antalet icke svenska medborgare, som önskar köpa fritidsfastigheter iSverige, successivt har ökat och att de allra flesta ansökningarna beviljas.Allt fler utlänningar anses vara berättigade att förvärva fastigheter tack vareatt de uppfyller kravet på särskild anknytning till , För detta krävsexempelvis bara att vederbörande har semestrat i under några år.Utifrån den kraftiga ökningen i län önskade motionärerna en översyn avlagen om utlännings rätt att förvärva fastigheter. Föratt kunna bedöma förhållandena gjorde vårt utskott en studieresa till . Men där erfor vi att varken eller berörda kommuner ansåg attdet fanns anledning till en översyn av lagen. Mot den bakgmnden har utskottetinte funnit anledning att nu begära en översyn av gällande lagstiftning. Jag ber att få yrka bifall till reservation 3 angåendeövervakningsnämndernas sammansättning och kravet på medborgarskap samt i övrigttill utskottets hemställan. 52 (): har visat prov på internationell solidaritetgenom att ta emot ett mycket stort antal flyktingar och invandrare. Vårmålsättning är att här i landet skapa så goda fömtsättningar och förhållandensom möjligt för dessa människor. Detär också vår strävan att invandrarna aktivt skall kunna engagera sig isamhällsarbetet. Deras valbarhet och rösträtt inom primär- och sekundärkommunernaär ett uttryck för detta arbete. Mot den bakgrunden är förslagen i regeringensaktuella proposition helt logiska. Detär av väsentlig betydelse att invandrare och svenskar kan samarbeta i olikasamhällsorgan. Förslaget att i vissa fall slopa kravet på svenskt medborgarskapunderlättar för invandrama att aktivt engagera sig i styrelser och nämnder ochinom olika myndigheter. Tvåavgörande händelser i svenskt samhällsliv har skapat fömtsättningarna för dennu aktuella propositionen. Den första är förslaget att ge invandrarnakommunal rösträtt. Den andra är att ledamötema i övervakningsnämnderna intelängre skall utses av länsstyrelser utan av landsting eller kommunfullmäktige.Till följd av dessa två genomgripande förändringar har partiorganisationerna iprimärkommuner och i landsting fått ett avgörande inflytande över vilkakandidater man vill föra fram till olika poster. Utskottsmajoritetenanser att den rika personkännedom som de lokala partiorganisationerna har ärtillräcklig garanti för att skall kunna bifalla propositionensförslag om att slopa kravet på svenskt medborgarskap. 1985/86:434 december 1985 Närdet gäller ledamöterna i övervakningsnämnderna vill jag också framhållaskillnaden i fråga om arbetsuppgifterna jämfört med det uppdrag nämndemännenhar att fullgöra i en tingsrätt. Jag ber attfå yrka bifall till utskottets hemställan. Anf.53 () replik; Jag vill gärna understryka det sade angående viktenav att svenska medborgare och invandrare samverkar i olika sammanhang. Men jagvill också understryka vad jag sade inledningsvis, att denna strävan inte fårinnebära att vi åsidosätter kravet på rättssäkerhet. Jaghar i och för sig all respekt för de lokala partiorganisationernaspersonkännedom, men jag är inte övertygad om att de alltid kan bedöma humvidaden som man nominerar verkligen har tillräcklig insikt i svensk rätt. Anf.54 () replik: Från vårt håll har vi gått emot propositionen bara då det gäller kravetpå svenskt medborgarskap för ledamöter i övervakningsnämnderna. Med anledningav anförande vill jag säga att övervakningsnämndernasledamöter inte på något sätt får andra uppgifter därför att de nu kommer attutses av kommuner och landsting mot att tidigare ha varit utsedda avlänsstyrelsen. Detär inte vem som skall utse vederbörande som är avgörande för om vi har skäl attställa krav på svenskt medborgarskap, utan det är vilka uppgifter somvederbörande har i det uppdrag han utses till. Vi vet mycket väl attnämndemännen i tingsrätterna utses av kommunfullmäktige och att de i hovrätteroch kammarrätter i de flesta fall utses av landstingen. Men där har vi kravetpå svenskt medborgarskap, trots att man inte behöver vara svensk medborgare föratt bli landstingsledamot resp, kommunfullmäktig. Rentlogiskt finns det inget samband som gör att man nu skulle behöva ändra reglernaom medborgarskap bara för att ledamöterna utses av kommuner och landsting. Medall respekt för de olika partiorganisationerna tycker vi att man med hänsyn tillövervakningsnämndernas uppgifter skall vidhålla kravet på svenskt medborgarskapför deras ledamöter, Anf.55 () replik: Det avgörande måste ju vara verksamheten och inte vem som utserledamöterna. Verksamheten i övervakningsnämnderna är densamma som 1983, ochdärför bör också kraven på ledamöterna vara desamma. Anf.56 () replik: Både när det gäller val av överförmyndare och val av ledamöter iövervakningsnämnderna är jag för min del helt övertygad om att varkenkommunfullmäktigeförsamlingarna eller landstingen väljer ledamöter utan attförst vara säkra på att ledamöterna har de kunskaper som erfordras för detaktuella uppdraget. 57 () replik; Jag tycker att det är ett vanskligt ställningstagande om man utgårifrån att man, om kommunerna eller landstingen utser ledamöter, kan förväntasig att ledamöterna skall vara så redbara att de kan utföra uppdraget på ettannat sätt än om länsstyrelserna utser dem. För min del tror jag att ävenlänsstyrelserna utser ledamöter som är redbara vid utförandet av de ålagdauppgifterna. Jag tycker fortfarande att det är verksamheten som skall styrakraven och inte vem som utser ledamöterna. Anf.58 () replik: Jag vill framhålla för att det här är fråga omprinciper. I vårt samhälle finns det vissa principer som gäller gränsdragningmellan dem som är svenska medborgare och dem som inte är det. Här rör det sigom både rättigheter och skyldigheter. Beträffande övervakningsnämnderna viHjag framhålla att det finns anledning att vidhålla kraven. Om jag minns rättvar också grundlagberedningen enig när den gjorde den bedömningen att beslut avden karaktär som övervakningsnämnderna har att fatta bör fattas av svenskamedborgare, Anf.59 () replik: Man kan inte begära att tjänstemän och de som sitter ilänsstyrelsens styrelse skall ha en så god personkännedom att de känner allaledamöter i hela länet. Men i och med att utser ledamöterna iövervakningsnämnderna har det bHvit en helt annan garanti för att man får framde lämpliga kandidaterna. Inom är det partiorganisationerna somskall nominera. har en särskild valberedning som prövarkandidaterna. Jag tror att det blir en mycket hårdhänt prövning, innan namnenpresenteras för . Jag anser att det här finns en fullgod garanti, Jag vill rikta kammarledamöternas uppmärksamhet påatt meddelande om kvällsplenum nu har anslagits. 61 (): Våra lagar kan ofta inte förstås av sig själva. De måste innehålla ordoch uttryck som är sprungna ur eller relaterade till seder och bruk, tillrättssedvänjor eller - för att citera ur domarregler - tiHallmänneliga ordseder. Valetav lagtextens slutliga innehåll blir därför beroende av värden och värderingarhos den som skall tillämpa, döma efter, lagen. Det är inte möjligt att skarptskilja mellan rätt och moral. Rättsnormerna utgör endast en del avsamhällsnormerna. Andra normtyper är bl. a. de religiösa och de moraliskanormerna. Samhällets normer bildar tillsammans en helhet, vars enskilda delarär beroende av helhetens andra delar. Beskrivningen är inte min egen utan denfinländske professorn i artikeln Värdena och domarreglerna,intagen i festskrift till . Domaren är - för att citeraAarnio - inte någon historiker, sociolog eller filosof, men domaren måste ändock tänkahistoriskt, sociologiskt och filosofiskt. Rättsreglernaär - det blir slutsatsen - uttryck för vår egenart, historia, tradition ochvårt kulturarv, kort sagt för allt det som sedan århundraden tillbakainnefattas i begreppet svenskt, "sen sekler ren det stadgat stått," Det var med dessa kända ord somlandshövdingen lade handen lagbok framför den ryskegeneralen. Detär följaktligen inte möjligt att rätt tolka våra rättsregler utan att känna ochtänka svenskt eller nordiskt. Fråganom medborgarskapets betydelse har, som påpekade i sittanförande, tidigare varit föremål för prövning beträffandeöverförmyndare och ledamot av överförmyndamämnd. Det var , Riksdagenavslog då på lagutskottets hemställan ett regeringsförslag om att utlänningskulle kunna väljas tHl dessa uppdrag. Skälet för bibehållande av svensktmedborgarskap var att överförmyndaren hade en viktig myndighetsutövandefunktion och måste ha goda insikter i svensk rätt och svensk förvaltning.Riksdagsbeslutet är i grunden ett uttryck för samma ståndpunkt som min. Pågrund av det anförda motsätter jag mig bestämt att en utlänning, som vuxit uppi ett annat kulturmönster och som kanske inte ens behärskar vårt modersmål,skall få makt och myndighet över oss svenskar. Att en utlänning här i Sverigeskall kunna beröva en svensk friheten - för att ta ett exempel ur propositionen- är något helt oerhört; det känns på något vis förödmjukande. Och de flestasvenskar tycker och känner säkert som jag. På grund härav yrkar jag, i likhetmed , bifall till reservationerna 1-3, Det är på motsvarande bevekelsegmnder som jag är motståndare till attutlänning fritt skall få förvärva fast egendom i vårt land. Det är helt enkeltuttryck för en djupt rotad nationell värdering, som även den säkerligenomfattas av de flesta svenskar. Den är faktiskt också helt överensstämmande med1982 års fastighetsförvärvslag, som i sin tur ersatt lag i ämnet. Bådadessa lagar bygger på den värderingen att fast egendom skall ägas av svenskar, I1982 års lagstiftningsärenden slog departementschefen fast att "detfortfarande finns ett skyddsbehov när det gäller fast egendom ochgruvrät-tigheter" och att "som grandläggande princip alltså bör gällaatt kontrollsubjekt (utlänning) inte utan tHlstånd får förvärva fast egendomhär i landet". Det saknas all anledning att nu frångå de principiella värderingar somsålunda uppbär gällande lag i ämnet. På grund härav och då den av majoritetenåberopade omständigheten, att lagens krav på tillstånd kan kringgås genom visstförfarande, inte har någon som helst juridisk bärkraft, yrkar jag bifall tillreservation 4, som innebär att gällande ordning skall bestå, dvs, att endastsvenskar fritt skall få förvärva fast egendom i vårt land. 62 (): Den nuvarande lagstiftningen om utländska förvärv av fast egendom ärfrån 1982, Det var alltså en borgerlig regering som lade fram detta lagförslagför . Enligt detta lagförslag fordras tillståndspröv- ning för en utlänningsförvärv. Närman ser tillbaka på de år som har gått kan man konstatera att de allra flestaundersökningar har lett tiH bifaH, Närdet gäller köp av fritidsfastigheter har lagutskottet tidigare gjort ettstudiebesök i . Detta besök föranledde oss inte att föreslå någonändring av lagen, har vi gjort ett studiebesök i län. Vi har kommittiH samma resultat; lagutskottet anser att lagen är till fyllest, nu aktuella propositionen föreslås en förändring, nämligen att en utlänningsom är gift med en svensk medborgare i fortsättningen inte behöver ansöka omförvärvstillstånd. Då vaknar till liv och protesterar. Han anseratt inga utländska förvärv av fast egendom får ske utan tillståndsprövning.Själva tillståndsprövningen måste tydligen vara en betydelsefull symbol förAllan , Jag tycker att den attityden är orealistisk, i en världsom alltmera präglas av internationell integrering. I blir detfortfarande familjeförhållandet och kravet på giftermål som befriarvederbörande från skyldigheten att söka tHlstånd, m, fl, brukar iandra sammanhang säga att familjen är grunden för samhället. Det tycker jag attden kan få vara även i det här fallet. Jag ber att få yrka bifalltill utskottets hemställan på den här punkten. Överläggningenvar härmed avslutad, (Beslutet redovisas efterdebatten om lagutskottets betänkande 11,) Anf.63 'SaCE TALMANNEN: Kammarenövergår nu till att debattera lagutskottets betänkande 6 om vissabokföringsfrågor. 64 (): Det ärende som lagutskottets betänkande 6 handlar om kan väl intepåstås tillhöra de större ärenden som har att behandla. Det handlarom fyra motioner av som åskådliggör insikt och sakkunskap ochsom pekar på problem som behöver en lösning. Motionerna har givits en gmndligbehandling i utskottet genom att de har varit föremål för remissförfarande.Utskottet har inhämtat yttranden från de källor i vårt land där man kan väntasig få insiktsfulla och betydelsefulla synpunkter på sådana här frågor. Jagtänker först, herr talman, tala om de tre första motionerna i ett block ochdärefter beröra den motion som avser ideella föreningars förhåHande för sig. Denförsta av dessa tre motioner berör i all korthet redovisningen av aktieinnehav.Man kan gott hävda att aktiebolagslagens regler beträffande aktieinnehav numerahar blivit sådana att reglernas innehåll går förbi det verkliga syfte som engång förelåg. Denandra motionen handlar om sättet för användning av en s. k. uppskrivningsfond,och den tredje motionen handlar om sättet för redovis- ning av inventarier ibolag. Detär intressant att notera att remissorganen vid behandlingen av motionerna haridentifierat de svårigheter som motionären pekat på såsom varande problem.Remissorganen har tagit fasta på olika delar av problemen och kommit tilldelvis olika ståndpunkt. Men man kan utläsa av remissvaren, och framför alltfrån de organ som representerar näringslivet, att man erkänner att reglernasinnehåll har medfört problem och att det behövs en ändring eller i varje fallen översyn. Detsom är intressant att diskutera här i kammaren är egentiigen inte så mycketinnehåHet i motionerna och remissorganens svar. Det är i stället det faktum attutskottets majoritet - som i det här fallet beklagligtvis består av allapartier utom - ägnat sig åt att skruva sig som masken på fiskarenskrok för att undvika att godta motionärens påstående att vi här har ett antalproblem som behöver lösas. Man försöker på alla möjliga sätt att finna skäl ochargument för att inte behöva konstatera att denne motionär, som tillhör ettoppositionsparti, verkHgen representerar sakkunskap och pekar på verkligaproblem. Det är på sitt sätt det som är det signifikanta med det härbetänkandet - att majoriteten väljer att avstå från att låta tainitiativ, att låta göra egna uttalanden och visa, att ärlagstiftaren, I stället skruvar man sig. Jagskall naturligtvis styrka mitt påstående genom att citera litet ur utskottetsbetänkande. Jag är givetvis medveten om att citat ur betänkanden alltid blirmissvisande, herr talman. Jag är säker på att kommer att gåupp och säga: citerade bara en mening, men utskottets betänkandeinnehåller många fler. Mendessa citat åskådliggör sannerligen ganska väl hur utskottsmajoriteten harskruvat sig. Jag citerar exempelvis på s. 10. Där säger majoriteten: "Detsagda utesluter emellertid inte att det med hänsyn till samhällsutvecklingensedan ABL trädde i kraft kan finnas skäl för en uppmjukningav specifikationskravet." Denuppenbara slutsatsen borde rimligen vara att man biföll motionärens yrkande, menutskottsmajoriteten anstränger sig och går vidare och skriver: "Medhänsyn till vad bokföringsnämnden anfört i sitt remissyttrande" -det endaremissyttrande man väljer här- "anser sig utskottet kunna utgå från attnämnden till närmare överväganden tar upp frågan om en modernisering avspecifikationskravet beträffande aktier och tar de initiativ till lagändringsom kan visa sig erforderliga." Jagtycker att man riktigt ser framför sig hur masken på fiskarens krok slingrarsig för att slippa säga att det är en bra motion. Jag läsersedan från s. 12; "mening bör man dock inte tynga lagstiftningen med särskilda reglerom uppgiftsskyldighet beträffande inhyrda maskiner m. m. Det får ankomma påbokföringsnämnden och revisorsorganisationerna att genom anvisningar ochrekommendationer ge riktHnjer för vad som kan anses utgöra god redovisningssedi förevarande hänseende." Tänkså mycket enklare det hade varit, , att säga: Det här är enbra motion. Vi vill att lagen ändras. Jag skall inte fördjupamig i innantilläsning mer än så. slutligen konstatera, attvi moderater tyvärr blev ensamma om att reservera oss till förmån förmotionärens yrkanden. Jag kan nu ställa en fråga, eftersom både ochfolkpartiets representanter är i kammaren: Vad är det som gör att ni den härgången inte ställer upp på företagandets behov av rationaliseringar ochförtydliganden och förbättringar av lagstiftningen? Är det så att er bekännelsetill stöd för småföretagandet egentiigen bara är en läpparnas bekännelse? Härär det just småföretagandets problem som motionären har tagit upp. Vihar alltså, utan att direkt acceptera motionärens förslag ochstånd-punktstaganden, velat uttrycka att anser att dessa reglerbehöver förtydligas eller förbättras. Det har vi gett uttryck för i vårreservation, som jag nu vill yrka bifall till, herr talman. THlslut har motionären i sina motioner tagit upp en fråga som berör ideella föreningar.Jag viH gärna peka,på det väsentliga i de ideella föreningarnas verksamhet ivårt samhälle. Mycket stora delar av samhäHets företeelser drivs just i ideellaföreningars regi - tänk bara på idrottsrörelsen, som omsätter betydande beloppi rent rörelseliknande verksamheter. Och häri ligger egentligen ett skäl tillatt vi behöver lagstiftning om ideella föreningar -just detta behov avredovisning, som den här lilla motionen pekar mycket tydligt på. Härhar majoriteten - den här gången faktiskt i strid med de två tyngstaremissorganen, nämligen Föreningen revisorer och bokföringsnämnden- sagt att det inte behövs någon förbättring av det regelkomplexet heller. -Detta trots att aHtså de två tyngsta remissorganen klart har pekat på detbetydelsefulla i det som motionären har anfört. Det är beklagligt att manuppenbarligen så till den milda grad styrs av en önskan att aldrig medge attnågon ur oppositionen kan framlägga ett verkligt nyttigt förslag att man ocksåden här gången har sett sig nödsakad att yrka avslag på motionärens förslag. -Jag har redan yrkat bifall till vår reservation på denna punkt. 65 (); Jo, visst kan någon från oppositionen komma med bra förslag, NicGrönvall. Med stort intresse lyssnar jag vid varje utskottssammanträde på vall, likaså varje gång han yttrar sig i kammaren. Jag hoppas att jagskall få uppleva den dag då jag kan få yrka bifall till förslag.Men det beror naturligtvis helt på innehållet i hans förslag. motioner som behandlas i det nu aktuella betänkandet har motionären pekat påen rad frågor som behöver bli föremål för fortsatt uppföljning och bevakning.Men samtliga motioner mynnar ut i ett krav på att lagutskottet skallföreslå en ändring i aktiebolagslagen och utforma en konkret lagtext som skallläggas fram för för godkännande. Utskottsmajoriteten harbedömt det så att det inte finns tillräckligt material för att utskottet i dagskall kunna tillstyrka de krav som finns i motionerna. Dessa problem behöver bhföremål för en betydligt grundligare utredning innan kan fattabeslut. Fleraav de remissinstanser som har yttrat sig har sagt att de är uppmärksamma påproblemen. Då anser vi att det är rimligt att awakta 1985/86:43 ytterligare för att se vilka initiativ dessa instanser tar tillförbättringar har inteägnat själva sakfrågan så stort intresse i sitt inlägg, men desto mer har hantalat om formfrågorna och kritiserat utskottsmajoriteten för att den inte hartillstyrkt motionerna. Jag har redovisat varför vi inte kunde göra detta iutskottet. De moderata ledamöterna i utskottet sade då att vi bör göratillkännagivanden med anledning av motionerna. Den uppmärksamme läsaren avreservationen kan konstatera att reservanterna inte har någon som helst egenidé om hur dessa frågor skall kunna lösas, om det verkligen är berättigat attgöra förändringar i aktiebolagslagen och hur eventuella förändringar skall seut för att vi skall få bästa tänkbara lösning. Jag tror att det är en klokarelinje att awakta resultatet av de olika organens arbete för att sedan avgöra omvi skall göra en samlad översyn av hela aktiebolagslagen. Motionerna ger inteen tillräcklig grund för att framlägga ett yrkande i den riktningen förriksdagen. Jag yrkar bifall till utskottets hemstäHan, Anf.66 () replik: Jag viH gärna ansluta mig till den del av anförandedär han sade att han såg fram emot den dag då han kunde yrka bifall till någotav mina förslag. Även jag ser fram emot den dagen, , Denforminvändning beträffande reservanternas ställningstagande som LennartAndersson framförde tycker jag inte är korrekt. Vi har inte yrkat att utskottetblankt skall tillstyrka motionerna, utan vi har i varje särskilt fall angivitmöjliga vägar för att lösa problem som motionären har pekat på. Jag vill attLennart läser bättre i reservationen, första delen, som avser redovisningsbehovet av aktier, pekar vi på en enkellösning, nämligen att höja beloppsgränsen, I den andra delen, som gällerredovisning av inventarier och framför allt leasingegendom, säger vi att mankanske borde ägna uppmärksamhet åt båda sidorna av redovisning avleasingegendom och också diskutera redovisningen från det utleasande företaget,så att man får en jämförbar redovisningsmetod på bägge ställena. Och vi sägeratt det får ankomma på regeringen att närmare bestämma formerna för hur dettautredningsarbete skall bedrivas. Närdet slutligen gäller den motion som avser användning av uppskrivningsfonderhar vi markerat att ett blankt bifall till motionen skulle innebära attförbudet mot utnyttjande av uppskrivningsfondens medel till utdelning skullefalla, och vi har också pekat på att det måste bestå. ' Dethade således gått alldeles utmärkt, , att ansluta sig till dehär förslagen utan att blankt tillstyrka motionerna. Ett sådant beslut hadenämligen betytt att hävdade sin förmåga att ge direktiv om hurlagstiftningen skall utformas och inte, som blir fallet, att låtersig underkastas de nämnder, myndigheter och organ som utskottsmajoritetenhänvisar till i sitt avstyrkande av motionernas yrkanden. 67 () replik: Jag vill bara erinra om en sak. Om granskarlagutskottets verksamhet skall han finna att utskottetett flertal gånger har tagit initiativ som har lett till att har gettregeringen till känna vilken mening och utskottet har i olika frågor.Jag anser därför inte att har grund för att nu kritisera utskottetför bristande initiativ- och handlingsförmåga. kan väl försvarasin ställning. Det är bara så att vi just när det gäller de nu aktuellaärendena inte har ansett att materialet räckte till för ett sådant tillkännagivande. Anf.68 (): har attackerat för att vi har accepterat detställningstagande som utskottsmajoriteten redovisat i betänkandet. Han draremellertid i högsta grad förhastade slutsatser. Han menar att vi inte skuHeställa upp för företagarna, i synnerhet inte för småföretagarna. Jag villpåstå att detta är en fantastisk anklagelse utan varje stöd i sinnevärlden. Folkpartietsutgångspunkt är glasklar. Vi värnar om marknadsekonomin. Vi ställer upp försmåföretagandet, och det är då, , inte fråga om enbart en läpparnasbekännelse.