prot · G909103 · 1985-12-31 00:00:00 — Dagens energipolitik - den som regeringen sfär för - ger ettklart svar till dessa ungdomar: Flytta fill regioner med inflyftningsöverskott,som Malmö-, Uddevalla- och Göteborgsregionerna, som den socialdemokratiskaregeringen gödslar med pengar! Där kommer ni aff hitta de framtidsindu-striersom har lyckats finna verksamheter som infe kräver så mycket el. 68SVEN (): Den här debatten har blivit något av längdags färd mof natt. Men def är naturligtvis med tillfredsställelse som viNorrlandspolitiker noterar ökat intresse och engagemang i de regionalpolitiskafrågorna . Inte minst, vill jag tillägga, är defglädjande aft industriministern visar def stora engagemang som han verkligengör i dessa frågor. Sedan regionalpolifiken tillkom har den haft betydelse, ivissa fall stor betydelse, för mänga orter och kommuner i skogslänen. Ettexempel är kommun i , där tidigare trä- ochmassaindustrin värden helt dominerande näringen. Genom nedläggningar somdrabbat dessa näringar i har en ny industristruktur byggts uppmed regionalpolitiska insatser, och nya sysselsättningar inom metall- ochelekfro-nikindustriområden har till stora delar ersatt dessa näringar. kvarstår stora regionalaobalanser som regionalpolitiken infe lyckats lösa, Def vill jag ocksåunderstryka i debatten, Def är därför glädjande att regeringen nu aviserarfortsatta och delvis nya åtgärder för att åstadkomma ett bättre sysselsättningslägei skogslänen. Jag vill peka på några av dessa äfgärdersom jag anser kan bli avstor betydelse om de drivs med konsekvens och med en långsiktig inriktning. För det första: En grundläggande och viktig insats ärambitionen atf främja kunskaps- och teknikspridning till stödområdeslänen. För def andra: En viktig insats är också beskedet om enfortsatt decentralisering av arbetsuppgifter frän stafliga verk och myndighetertill länsstyrelserna och till verkens regionala myndigheter. För det tredje: En åtgärd som kan fä betydelse är försökenaft sprida den expanderande privata tjänstesektorn uf frän , För det fjärde är det påbörjade arbetet med aff samordnaregionalpolitiken och aff ha regionalpolitiska utgångspunkter på allapolitikens områden en vikfig förutsättning för att regionalpolitiken skall bliframgångsrik . Likaså är det av stor betydelse aff insatser görs för attutveckla skogslänen, framför allt inlandskommunernas infrastruktur, t, ex,kommunikationerna, som redan påpekats i debatten, utbyggnaden av vägnätet iinlandet och utvecklingen av den industriella miljön, I detta sammanhang vill jag ta upp eff problemområde somhar sin betydelse men också utgör ett stort bekymmer för inlandets industriellamiljö och beredskap, Def är den fortgående uttunningen av inlandetsförsörj-ningsstrukfur genom nedläggningar och centraliseringar av mejerier ochslakterier och genom atf lokala småbagerier släs uf i konkurrensen av de storaindustrierna inom bagerinäringen, Def är också allmänt känt aft den härutvecklingen lett till en kvalitetsförsämring av våra livsmedel genom denstorskaliga hanteringen och produktionen av våra livsmedel. Det skulle vara intressant aff få svar avGörel Thurdin, centerpartisfisk polifiker och nära lierad medbondekooperafionen, på frågan hur hon ser på utvecklingen och om hon avser affmedverka fill att bondekooperafionen tar sitt ansvar för inlandefsförsörjningssfruktur. Det är absolut nödvändigt för inlandefs överlevnad atf vikan uppräffhälla den strukturen. Jag vill fråga industriministern om han genom någrastafliga upphandlingar, t, ex, försvarefs upphandlingar, vill medverka fillaft inlandets försörjningssfruktur kan upprätthällas. , herr falman! är ett fintlän som vi är stolta över. Vi har bra folk och fin ungdom, som vi vill skall fåchansen fill jobb och fill att stanna kvar i länet om den sä vill. Om befolkningsutvecklingen iskogslänen, m. m. Kammarenbeslöt aft förhandlingarna skulle fortsättas ,30, 14 §Anmäldes och bordlades Propositionerna och skrivelsen 1985/86:115 Ändring ikörkorfslagen (1977:477) 1985/86:131Den skattemässiga behandlingen av kostnader vid viss verksamhet i utlandet, m,m, 1985/86:134 Förmåner inom frivilligförsvaret 1985/86:143 Fortsattvalufareglering 1985/86:144 Ändring i vuxenufbildningslagen 1985/86:149Reglering av priserna på fisk m, m. 1985/86:154Kommunal tjänsteexport 1985/86:155Förslag fill utsökningsregisterlag m, m, 1985/86:156Redovisning av åtgärder för atf säkersfälla behovet av civila och militära piloter 1985/86:157 Stämpelskatten på aktier 15 § Anmäldes och bordlades 1985/86:29Vissa folkbokföringsfrägor rn, m. 1985/86:19 Anslag till studieförbunden m,m, (prop,1985/86:100 delvis) 1985/86:10Anslag till m,m, (prop, 1985/86:100 delvis) 1985/86:11 Arbetsmarknadspolitiken (prop, 1985/86:84 och 1985/86:100 1985/86:28Vissa förefagsskaftefrågor m, m, 1985/86:34Vissa mervärdeskaftefrågor m, m, 1985/86:36Tullen pä trädgårdsprodukter m, m, (prop, 1985/86:60 delvis) Efter samråd med skaffeufskottefs ordförande och viceordförande har falmannen beslutat föreslå att skatteutskottets betänkanden28,34 och 36 fär företas till avgörande efter endast en bordläggning. 16 § Meddelande om interpellationer Meddelades atf följandeinterpellationer framställts 1985/86:158av () till finansministern om skattskyldigheten för gåvor: Våra svenska skatteregler tycks hamånga offer. Ett av de senaste i raden är en 64-årig dam från , I ettgåvobrev tillförsäkrades hon 101 aktier i ett värmländskt företag. Aktiernavärderades 1977 fill , Emellerfid kunde givaren inte återfinnaaktierna, så hon fick dem aldrig. För att kunna fullborda gåvan mäste deförsvunna aktierna dödas innan nya utfärdades. Under den fid som gick medan degamla aktierna dödades försattes givaren i konkurs. Eftersom aktierna intehunnit bli överlämnade till damen återkrävdes de till konkursboet. Trotsaff den 64-åriga damen alltsä infe erhållit några akfier betraktas hon Prot. 1985/86:103 som skattskyldig. Hon har inte fått några akfier, men ändåkräver staten henne på omkring 64 000kr, i gåvoskatt - pengar som hon inte har, utan varit ~' ., , 4.»1 u . 1 *ii . . tvungen att låna i bankfor aft kunna betala in till staten. Rentjuridiskt är detta korrekt eftersom det i 36 § i arvs- och gåvoskatfela- P on r gen framgår att skattskyldighet inträder då handling innefattandegilfig utfästelse om gåva överlämnats till mottagaren. Moralisktär def stötande att staten tar uf gåvoskatt på en gåva som rent faktiskt aldrigkommit till stånd. Vårt svenska skattesystem har blivit så krångligt ochoöverskådligt atf få, om ens någon, har en god överblick över dess samladekonsekvenser. Människor försfår infe skattesystemet och är därför helf ihänderna på skattemyndigheterna. Ärendenliknande det om den 64-äriga damen skapar misstro mot systemet. Det är enolycklig utveckling, eftersom den som inte förstår systemet måste ha tilltrotill def för att vara lojal. Varje nytt ärende som pekar pä atf en lagstiftningför den enskilde kan ge en ur allmänhetens synpunkt omoralisk eller orättvisutgång borde föranleda en översyn av just de reglerna. Statens girighet påbekostnad av den enskildes olycka får inte bli en del av den svenskasamhällsbilden. Jag vill därför frågafinansministern; Har finansministern för avsikt aft låta se överbestämmelserna om gåvoskatt ur den aspekt som ovan relaterats? 1985/86:159av () till statsministern om åtgärder för att främja denekonomiska fillväxten: En förutsättning för bibehållen och ökad välfärd ärtillväxt i ekonomin. Det är emellertid inte bara fråga om ekonomiska siffroroch tabeller. Bakom dessa döljs alla de mänskliga beteenden som utgör grundenoch förutsättningarna för tillväxt. Politikers uppgift är att se till att godaförutsättningar finns, men det är de enskilda människorna som skapar tillväxten- inte politikerna. Sverigeär i många avseenden ett bra land. Dess invånare har och genomträget arbete och skaparkraft kunnat bygga en god grund för ett svenskt välfärdssamhälle.På mänga områden har emellerfid de mänskliga drivkrafter som leder tilltillväxt försvagats och omgärdats med hinder. Här skall bara ges några exempel. Skattesystemets utformning och det orimligt högaskattetrycket har medfört att det inte lönar sig med extra arbetsinsatser.Eventuell överfid tas nästan aldrig ut i pengar utan i ledighet. Bättre betaldajobb är sällan så eftertraktade att de stimulerar fill rörlighet påarbetsmarknaden. För mänga går det infe längre aft leva på sin lön, vilket harlett fill den nu tilltagande nyfattigdomen och ökande socialhjälpsköer. Etableringsbegränsning och etableringskontrollförhindrar människor att utöva yrken de har kompefens och intresse för.Regeringen har lagt förslag om utökad etableringskontroll inomrestaurang- och transportbranschen. Finansministern har uttalat aff enbartpraktiska skäl talar mot enutvidgning till fler branscher . Stafliga ochandra monopol innebär begränsning för människor aft utöva de yrken de vill. Detmedför risk för en sämre service till allmänheten än vad som annars skulle havarit fallet. Offentliga bidragssystem har successivt lett fill att enskildaalternafiv har blivit färre eller försvunnit. Medborgarnas sociala skyddsnäthar försvagats. Genom den nödvändiga hårda stafliga utgiffsprövningen har ävenden offentliga servicen försvagats. Medborgarna utsätts därmed för en dubbelsocial nedrustning, I regeringsförklaringen antyds endast atf människornasmöjlighet aft välja daghem, skola och läkare inom den offentliga sektorn skulleöka. Hur anges dock visligen inte, Antagningssystemettill högskolan år utformat så aff def för flertalet är bättre att skaffa sig s,k. arbetslivserfarenhet, vilken t. o. m. kan uppnås under frigång vidfängelsevistelse, än aff förbereda sig för de högre studierna genom ökade ochbättre kunskaper. Värdefull kompetens och initiafivkraft riskerar härmed att gäförlorad, Mänga forskar-och lärartjänster vid våra universitet och högskolor är obesatta ellerupprätthålls av mindre kompetenta lärare och studenter. Lönerna är låga ochutrustningen ofta omodern. Många institutioner är för sin forskning fill störstadelen beroende av externa bidrag. En stor del av forskningen styrs genompolifiska beslut och därmed ofta av det som för dagen anses intressant. Denfria forskning som är en oundgänglig förutsättning för att skall kunnavidareutveckla vår välfärd och hävda sig i den internationella konkurrensenriskerar därmed atf undergrävas. Det skulle föra för långt atf härområde för område ange alla de hinder som finns för människors möjligheter atfskapa nya värden - hinder som omgärdar den enskilde och motverkar strävandenefter dynamik och tillväxt i ekonomin, vilket i sin tur är en förutsättning förbibehållen och ökad välfärd, I regeringsförklaringen finns inte någonstans angivet vadregeringen avser att göra för att sfimulera människors skaparkraft och viljaatt ta ansvar i syfte att värna välfärden och ge förutsättningar för tillväxtoch dynamik. Mot bakgrund av vad som ovan sagts vill jag tillstatsministern ställa följande frågor: Vad avserstatsministern atf göra för aft öka människors möjligheter aft utöva yrke inomden privata servicesektorn? Vad planerarregeringen att konkret göra för aft säkerställa människors möjlighet aft väljabl. a. daghem, skola och läkare? Avserregeringen aff lägga förslag i syfte att underlätta för enskilda människor attav egen kraft ta ansvar för sig själva och sina familjer? Vad planerarregeringen för att sfimulera människor till extra arbetsinsatser och fill attöka sina kunskaper? 1985/86:160 av () fill justitieministernom rättssäkerheten: Den svenska juristkommissionenpublicerade en rapport om rättssäkerheten i , Irapporten varnades för tilltagande tendenser till rättsosäkerhet. Senaredecenniers ymniga och ofta dåligt beredda lagstiftning ansågs ha skapatbetydande missförhållanden. Därför krävde man atf regeringen föranstaltade omen genomgång av svensk lagstiftning. Vilka krav måste då ställas pä lagar, myndighetsutövningoch domstolar för atf rättssäkerheten skall anses vara tillgodosedd? Ettgrundvillkor är förutsebarhefen av en rättshandling. Har medborgarna intemöjligheter aft förutse vilka rättsliga konsekvenser olika åtgärder leder tilläventyras rättssäkerheten. Vidare måste def juridiska systemet i en rättsstat handhasav ojäviga beslutsfattare. Saken som skall bedömas fär infe direkt ellerindirekt beröra beslutsfattarnas intressen. Beslutsfattarna - myndigheter ochdomare -mäste säledes motsvara högt ställda krav pä rationalitet, kunnighet,rättvisa och ojävighef. Irrationalitet, inkompetens och godtycke imyndighetsutövning går tvärs mof rättssamhället i djupaste bemärkelse. Den allomfattande välfärdsstaten, dvs, en stat som infebegränsar sin maktutövning till frågor som i första hand angår alla medborgareutan i stället hävdar atf alla frågor angår alla, kan nå en fröskel - en farligfröskel där statens maktutövning inte går aff förena med rättssäkerhetensgrundläggande krav, I en sådan stat kommer väl försvarbara minoritetsintressenlätt i kläm, eftersom en majoritet får allt större makt aft till allt flerområden utsträcka sitt beslutsfattande. I en sädan stat måste statensregelsystem byggas uf alltmer. Regelsystemet blir till slut sä omfattande affden enskilde fär allt svårare atf förutse följderna av olika handlingar.Samtidigt kräver handhavandet av de omfattande lagregleringarna en så stormyndighetsapparat atf kunnighet, kompetens och ojävighet blir allt svårare atfupprätthålla. Tillväxten av myndighetsutövande uppgifter har ocksåställt eller lett till ökande krav pä effektivitet, I och för sig förståeligaeffektivitetskrav äventyrar dock kärnan i en rättssaker myndighetsutövning,nämligen en tillförlitlig handläggning. Som exempel på konflikter mellan effekfivifetskrav ochrättssäkerhet kan ses en tilltagande tendens, infe minst inom taxeringsområdef,att sträva efter organisatoriska mål exempelvis vid taxeringsrevisioner, somkan uttryckas som "i yrkade skatteintäkter". Dennatyp av organisatoriska målsättningar kan äventyra en ojävighef i vidbemärkelse. Även pä andra områden än skatteområdet har rättssäkerhetenkommit i kläm på grund av svårdefinierbara sociala mål, mål som är färgade avvälfärdsstatens strävan efter likformighet. Uppmärksammade fall gällandeomhändertagande av barn utgör exempel på detfa, liksom det exempel gällande ettansvarsärende som helf kortfattat refereras nedan. Till det nu anförda kommer atf välfärdsstatens allt vidareambitioner helt följdriktigt leder till att rätfsprövningen av en enskildmedborgares rätt Prot.1985/86:103 lapril 1986 tenderaratt ta mycket läng tid. Mäl som äventyrar medborgarens hela ekonomiskaoch/eller sociala existens kan kräva rättslig handläggning pä och längretid. För att belysa de tendenser till ökande rättsosäkerhet,som allt fler högt ansedda observatörer av den svenska ui:vecklingen harvittnat om, vill jag redogöra för två konkreta fall, som jag somriksdagsledamot kommit i kontakt med. Självfallet skall dessa endast uppfattassom konkreta exempel rnot vilka det generella normsystemet skall tas upp tillöverväganden. Det förstaexemplet gäller ett skaftefall, Def andra ett ansvarsärende. Ett företag startades av två kompanjoner inomarbetarskyddsbranschen. 1982 överläts aktiemajoriteten fill ett amerikansktföretag. Den äldre av kompanjonerna sålde hela sitt aktieinnehav direkt, medanden yngre behöll hälften av sina aktier under en övergångstid, då hanfortfarande skulle verka som VD i företaget. Köparen ställde som villkor förtransaktionen att säljarna skulle avsäga sig sina pensionsrättigheter, som ibolaget tryggades genom kostnads- och skuldföring under rubriken . Ett sådant krav kan betecknas som ett standardkrav vidöverlåtelse av fåmansfö-refag. Avtalet verkställdes, och försäljningen av aktiernadeklarerades som inkomst av fillfällig förvärvsverksamhet, ,\tt märka är aff iköpeavtalet fanns en paragraf om bolagets skatter. En särskild anmärkninggällde äterföringen "Avsatt till pensioner". Den skatt som dä uppkomskulle bäras av bolaget. Vid en taxeringsrevision 1985 yrkadetaxeringsmyndigheterna aft kompanjonernas köpeskilling för akfierna skullebefraktas som "intäkt av tjänst". Taxeringsmyndigheterna stödde sinframställan på allmänna synpunkter om att en gång avtalad pensionsrätt alltidmäste utgå, oavsett om annat avtalats mellan de avtalsslutande parterna, Effcivilrättsligt bindande avtal är enligt avtalsrättens grunder föremål för fripartsdisposition, såvida icke tvingande lagregler föreskriver annat. I dettafall saknas lagregler, som gör ändring eller upphävande av pensionsutfästelseromöjliga eller ogiltiga. En civilrätfslig analys ger vid handen att parternahar rätt att själva disponera över utfästelserna och att träffa avtal om attlåta dem upphöra. Ett sådant avtal är civilrättsligt fullt giltigt och skall,om inga särskilda omständigheter är för handen, också äga skatterättsliggiltighet, Avlösen av pensionsskuld kan från ett bolags sida ske anfingen genomköp av pensionsförsäkring eller genom överflyttning till annan vid nedläggningav rörelse. Överflyttningsfallen behandlas både i KL 28 § och i tryggandelagens23, Av dessa lagrum framkommer atf avlösen av pensionsskuld endast är enangelägenhet för det skattesubjekt som gjort pensionsutfästelsen och inte förden pensionsberätti-gade. Rättssäkerhetsproblemet i det här fallet bottnar inteminst i det faktum att taxeringsmyndigheterna som drivit ärendet inte angettvilket lagrum som föranlett taxeringsändringen. Detta har inneburit att denskatfskyldige över huvud faget inte fick information om hur myndigheternaresonerat. Riskernamed en sädan här myndighetshandläggning är av två slag: Den skattskyldige får utomordentligt svårt attförsvara sin rätt. I och med aff skaffemyndigheferna inte tvingas atf med lagrum eller med Prot. 1985/86:103 hjälp av adekvata rättsfall motivera sina ställningstaganden sänks kvali- tetskraven på deras arbete. Ett "allmänt tyckande" ersätter alltför lätt en tillfredsställande analys av lagsfiftningen. Detandra fallet gällde krifiserad förskrivning av vissa läkemedel samthandläggningen i hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd, IMalmö gjordes 1980 av dåvarande stadsläkare en undersökning av läkaresförskrivning av vissa narkotiska preparat. Undersökningen genomfördes bl, a,som stickprovsanalys. Undersökningsresultatetgav vid handen atf läkarna i skrev ut betydligt mer av denna typ avpreparat än genomsnittet för landet. Jämförelser gjordes även med ochGöteborg, Undersökningen inriktades dä på vissa läkare som stod för en stor delav de undersökta recepten. Bl, a, en psykiatriker utsattes för inspektion, ochanmälan gjordes fill . Detta skedde 1980. I samband medinspektionen beslagfogs läkarens journalmaterial, som intestod till den anmälde läkarens förfogande. Defta innebar atf han under dennatid inte kunde upprätthålla sin praktik, till skada både för patienter och förhans yrkesutövning. Efterfre års tid, 1983, kom utslag. Läkarens rätt aft förskrivavissa narkotiska preparat (A 11) drogs in. Ärendet JO-anmäldes bl, a, pågrundval av vissa brister i nämndens handläggning vad gäller protokollföringoch jäv. Även den länga handläggningsfiden påtalades. Ärendetfördes vidare till kammarrätt och regeringsrätt, konstateraderegeringsrätten aft det inte fanns fog för indragning av läkarens rätt tillförskrivning av läkemedel. Denursprungliga utredningen hade en allvarlig brist; Den tog infe hänsyn fillspeciella förhållanden inom sjukvärden i , förhållanden som förklarade attprakfiserande psykiatriker tenderade att ha relafivt stor förskrivning avpsykofarmaka. Denna brist i utredningen hade inte fått de för läkaren ödesdigraföljderna om hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd handlagt ärendet snabbare. Detkan inte frän rättssäkerhetssynpunkt vara acceptabelt aff en läkare hindras attutöva sitt yrke , Atf detta har lett till personliga tragedier är inteförvånande, Iriksdagen skall vi inte diskutera enskilda fall, vilket hänger samman med attlagstiftningen i ett rättssamhälle skall ske utan aff lagstiftarna känner tillpå vilka konkreta fall lagen skall tillämpas. Exemplen här utgör således endasten bakgrund, när jag ber atf få rikta följande frågor till justitieministern: 1, Avser justitieministern att låta göra en översynav det svenska rättssyste met i enlighet med den svenska juristkommissionens förslag samt mof bakgrund av de avgöranden i svenska rättsfall som träffats av domstolen i ? 2, Avser jusfifieministern atf föreslå ettåterinförande av tjänsteansvaret vid försumlig ämbetsutövning? 3, Avser justitieministern att vidta åtgärder för atfminska fidsutdräkfen när def gäller prövning avmyndighetsutövning? Avser justitieministern attvidta ätgärder i de fall myndigheters uppsättande av effekfivitetsmäl mera allmäntkommer i konflikt med rättssäkerheten? 1985/86:161av () till statsministern om ätgärder för aft främja denekonomiska tillväxten: "För det första måste den ekonomiska tillväxten öka, Ensådan utvecklingkan på endast åstadkommas genom atf def svenska näringslivetskonkurrenskraft bevaras och förbättras, Kampen mof inflafionenmäste därför ges hög prioritet. Härutöver behöver en rad insatser för ökad tillväxt göraspå andra områden. Det gäller åtgärder för atf åstadkomma en större flexibilitetpå arbetsmarknaden, förbättra utbildningssystemet, förstärka insatserna förforskning och utveckling, öka effektiviteten inom den offentliga sektorn, skapaökad konkurrens och mindre byråkrati inom en rad sektorer samt förändraskaffesysfemef i en mera tillväxtbefrämjande riktning," (Finansplanen, s,4-5), Ovanstående citat ur finansplanen visar atf regeringen iteorin har insett behovet av ekonomisk tillväxt och ocksä nägot av vad sombehöver göras för atf åstadkomma denna tillväxt, I finansplanen saknadesemellertid konkreta förslag om hur teorin skall omsättas i praktisk handling, Folkparfiet lade i en parfimotion i är fram effantal sädana förslag. Vi angav i fem punkter den inriktning av den ekonomiskapolifiken som bäst befrämjar en högre ekonomisk fillväxt. Vi anser för det första att det är av grundläggandebetydelse aft slå vakt om marknadsekonomin. En ökad tillväxt kan aldrigkommenderas fram genom politiska beslut. Ytterst beror den pä enskildamänniskors initiativ, kreativitet och arbetsvilja. Politiska beslut kan emellerfid både förbättra ochförsämra marknadsekonomins funktionsduglighet. Det är därför angeläget affundanröja sådana institutioner och regleringar som har negativa effekter påmarknadens möjlighet att fungera smidigt. Vi anser att de kollektiva löntagarfonderna bör avskaffasliksom prisregleringen och valutaregleringen. Dessutom måste en rad offentligamonopol avskaffas. Självfallet bör inte heller den "förhandladeinkomstpolitik" som beskriver tillåtas försämra defsignalsystem som en väl fungerande marknadsekonomi med ett decentraliseratbeslutsfattande förutsätter. För det andra måste den ekonomiska polifiken skapaförutsättningar för lägre inflation och lägre kostnadsökningar sä attnäringslivets konkurrenskraft kan stärkas. Detta kräver en stramarebudgetpolitik än vad regeringen föreslagit. Regeringens misslyckande medinflafionsbekämpningen beror fill stor del pä att man inte med tillräckligbeslutsamhet genomfört utgiftsbegränsningar utan i stället tvingats tillplötsliga skattehöjningar. Nödvändigainslag i en politik som skall skapa mera gynnsamma förutsätt- ningar för låga avtal ochlåga prisökningar är enligt vår mening ett Prot. 1985/86:103 automatisktinflationsskydd i skatteskalan och en reformerad arbetslöshets- 1 april1986 försäkring. För det tredje måste man, som finansministern själv skriver,"förändra skaftesysfemefi en mera tillväxtbefrämjande riktning". Eftersom det är ' 'enskilda människors initiativ som skapar fillväxt, måste enligt vår meningskaften på sädana initiativ sänkas, Folkparfiethar föreslagit att marginalskatterna sänks så, aff nästan alla fär behällaåtminstone hälften av en inkomstökning eller ett extrajobb. måstemarginalskattefaket sänkas till , Dessutom mäste förmögenhetsskaften påarbetande kapital avskaffas.