prot · G90974 · 1985-12-31 00:00:00 — "tar inte emot flyktingar längre," Detär det enkla och raka besked som numera ger till de människor somtänkt söka politisk asyl i , I stället för att få gå ombord påTrelleborgsfärjan sätts flyktingarna sedan någon månad tillbaka pä tunnelbanantill , Invandrarminis-tern talar om en lyckad överenskommelse.Polisen i andas ut, I är man inte lika glad över att i panik fäta hand om hundratals desperata människor som flyr undan kaoset i ,Myndigheterna i föser in flyktingarna i baracker under eländigaförhållanden, delvis för att avskräcka nya flyktingströmmar. Sä har Europasparia, flyktingarna, skyfflats vidare fill nästa väntrum, överenskommelse med om att stoppaflyktingar utan visum frän att komma fram till den svenska gränsen inspirerarnu mest hårdnackade och reaktionära kretsar, CDU-politikernLummer i pläderade i massmedia för att manskulle införa samma restriktioner som i , justitieministersvarade då genast att den västtyska grundlagen inte tillät sådana inskränkningari asylrätten som vidtagit. Denna överenskommelse med har regeringenuppenbarligen strävat länge efter. Men inte förrän man skickade ner AndersThunborg för att förhandla med myndigheterna gav ansträngningarna någotresultat. Det gjordes strax efter att det stått klart att inteskulle få posten som FN:s flyktingkommissarie, I stället fick han uppdraget attresa till som antiflyktingkommissarie. lanserades en ny idé frånarbetsmarknadsdepartementet: att företag som transporterade asylsökande somsaknade visum och giltiga inresehandlingar skulle bötfällas. Detta förslagmötte en svidande kritik från de övriga partierna i och många avremissinstanserna - inte minst frän transportföretagen själva, som undanbad sigatt tvingas överta invandrarverkets flyktingskapsprövning. Bland krifikernamärktes bl, a, JO, som lämnade ett mycket kortfattat och skarpt formuleratremissyttrande: "Med anledning av att ombudsmän harberetts tillfälle att yttra sig över promemorian vill jag anföra endast att ettsanktionssystem som det föreslagna medför en överhängande risk för att mångasådana utlänningar som avses i 3, 5 och 6 §§ utlänningslagen inte kommer att fåmöjlighet att söka asyl i och att ett sådant system kan komma attstrida mot de av antagna riktlinjerna för den svenskaflyktingpolitiken," Efter dessa förödande salvor beslöt sig invandrarministernför att dra tillbaka förslaget, men enligt uppgifter i massmedia i går har detnu återuppstått, dock utan att punkten om bötfällning finns medtagen, I ställetskall transportföretag nu tvingas betala returresan för alla de asylsökande somblir avvisade från sin ankomst. Med vetskap om att drygt 3 000av 13 000 asylsökande blir direktavvisade, varav de flesta förmodligen inomdenna tidrymd, kommer förslaget att medföra exakt samma sak som det tidigare,dvs, att flyktingpolitiken överförs på flyg- och Kan någon tro annat än att det kommer att medföra ett totalt stoppför spontanflyktingar? De övriga förslagen i den återuppståndna promemorian ärväl värda att uppmärksammas. Temat är att flykt skall kriminaliseras i alltstörre utsträckning. Polisen skall få rätt att beslagta pass. Polisen skallockså få rätt att ta fingeravtryck och att fotografera de asylsökande. Därvidär att notera att enligt den nuvarande ordningen är det polisen som förhörflyktingen, utifrån de kunskaper som man från polisens sida förvärvat pä kurserom förhörsteknik när det gäller brottslingar. De som sedan bedöms kunna bliavvisade direkt sätts förmodligen som vanligt i förvar - kanske i arrest. Detskapas därför en bild av att regeringen uppenbarligen vill att asylsökandeskall behandlas som bovar. Skillnaden mellan svenska brottslingar och asylsökandebestår dock i att brottslingarna åtminstone har rätt till en offentligförsvarare som slåss för deras rätt, FN;s deklaration om de mänskliga rättigheterna säger:Envar har rätt att i andra länder söka och åtnjuta från förföljelse. Jag skulle vilja höra invandrarministern förklara hur detförhåller sig när det gäller överenstämmelsen mellan förslagen om att begränsaflykfing-strömmen till å ena sidan och FN:s deklaration om de mänskligarättigheterna å andra sidan. Det är krisen i som har åstadkommit desenaste årens ökade flyktingtryck i , Svaret från länder harvarit att flyktvägarna skall täppas till. Informationen om de metoder somdärvid tillämpas sprider sig från land till land, för alla bär på samma skräck.Man är nämligen rädd för att man skall tvingas ta emot fler flyktingar än mantror sig orka med. Jag tror att det är två felbedömningar som ligger bakomregeringens handlande: dels tror man på myten att är utsatt för enständigt ökande flyktingström, som vi inte har resurser att ta emot, delsskulle svenskarna inte tåla att ta emot fler flyktingar än dem vi förtillfället tar emot, I annat fall skulle starka främlingsfientliga stämningarframkallas. För det första vill jag dä framhålla att vi måste slå hälpå myten om flyktingströmmen. Den något större siffra som redovisats för detsenaste året när det gäller antalet asylsökande beror - bortsett från krigen iMellanöstern - till stor del på att totalsiffran över asylsökande sedan någraär tillbaka även inkluderar barnen. Uppskattningsvis skulle antagligen antaletasylsökande, vilket nu uppgår till 13 000 eller något mer, minska med kanske 3000 om barnen inte räknades med. Det är ingen avsevärd skillnad jämfört medföregående är. För det andra vill jag också nämna att vare sig det är 13000 eller 10 000 asylsökande som når fram till gräns är detfråga om en oerhört liten mängd flyktingar. tar, enhgt siffror från1982, emot en flykting pä 229 invånare. Men nästan alla världens flyktingarhamnar i tredje världen. Det lilla fattiga , för att nämna ett exempel,tar emot en flykting på var fionde invånare. I de fatfigaste av jordens länderöppnar man således sina armar och tar emot grannländernas flyende familjer. Därär det inte tal om viseringstvång, fingeravtryck eller bötfällning av transportföretag.Det är en liten rännil av alla världens flyktingar som kommer till , Av dessakommer mindre än några promille till . Talet om den storaflyktingströmmen är alltså inte sant. Sedan vill jag säga något om en annan vanföreställning somman har. Det gäller den oro man hyser för att svenskar skulle varafrämlingsfientliga eller att främlingsfientliga känslor skulle lockas fram aven alltför stor invandring av flyktingar. Denna oro är starkt överdriven. Mängaattitydundersökningar visar nämligen att toleransen gentemot invandrare harökat . Bl, a, diskrimineringsberedningen har gett belägg för detta. Detfinns också utredningar som visar att biståndsviljan och solidariteten harförblivit stark . Den starka uppslutningen när det gäller vår nyastefolkrörelse, "Rör inte min kompis"-rörelsen, tar slutligen död päföreställningen om svenskarnas utlänningshat. "Rör inte minkompis"-rörelsen har fått ett fantastiskt gensvar inte minst häririksdagen, där knappen med den utsträckta handen blänker pä snart sagt varjekavajuppslag och klänningskrage. Enskilda människors solidaritet räcker nog till för flerflyktingar, och det gäller nog också våra resurser - om man nu kan anläggasådana aspekter på flyktingpolitiken. Regeringen gör alltså en missbedömningnär den söker hindra asylsökande frän att nä fram till . Man tillåterju, som sagt, en brutalisering av flyktingpolitiken, och man försöker behandlaasylsökande som kriminella element. Den humanitära ådran i den svenskafolksjälen är dock starkare än så. Den ådran skall värd.as - det gäller alltsåatt inte låta den krympa. Snarare än att försöka blidka eventuellafrämlingsfientliga element borde regeringen söka stöd hos de många människorsom sympatiserar med grundtankarna i "Rör inte min kompis"-rörelsen.Ett sådant handlande skulle visa på en värdigare målsättning för svenskflyktingpolitik. anser att det är humanitära principer ochinternationell solidaritet som skall styra den svenska flykfingpolitiken - intenationell egoism och inhumanitet. Vi kommer bestämt att avvisa alla förslag somsyftar fill att direkt försvåra för asylsökande att komma till , Vikommer dessutom oförtröttligt att resa krav på bättre garantier förrättssäkerhet vid gränsen: ett juridiskt biträde för de asylsökande, enöverflyttning av besluten frän polisen fill invandrarverket, ett införande avbeslutsmotivering vid beslut i asylärenden, m. m. Till dessa saker återkommervi i vär motion om flyktingpolitik. Vi är övertygade om att har råd att vara humantmot de fiotusentals människor som söker asyl i vårt land. Det är vikfigt attbakom den anonyma statisfiken om flyktingar i stället se varje enskildmänniskas öde bakom siffrorna. Flykfingpolifik handlar om enskilda människorslivsöden och deras barns framfid. Jag vill därför uppmana regeringen att dra fillbaka allaförslag som syftar till att hindra människor från att nä gräns elleratt pä olika sätt behandla asylsökande som brottslingar. Regeringen måste också förbättra rättssäkerheten, så attdet blir en större likhet inför lagen mellan svenskar och utlänningar. Jag vill be den socialdemokratiska regeringenatt inte misstro svenskarnas vilja till solidaritet. Det finns säkert enmajoritet bakom kravet pä mer humanitet i flyktingpolitiken. Låt detta ocksåbli en politisk majoritet! 22HANS (); I genomsnitt går det 1 flykting på ca 300invånare i , mot 1 på 30 i många . Flyktingproblemen ute i världen är så pass allvarliga ochomfattande att det inte går att åstadkomma radikalt bättre lösningar utan attde rika länderna väsentligt ökar sitt ansvarstagande och utan attinternafionella överenskommelser kommer till stånd om en rättvisareansvarsfördelning mellan länderna. De mest verksamma flykfinginsatserna gör ute ivärlden genom ekonomiskt stöd till FN;s flyktingkommissarie och fill FN:sorganisafion för Palestinaflyktingar i samt direktflyktingbistånd i , och . Behovet av förstärkta insatseri alla dessa sammanhang är mycket stora, men det finns anledning att särskiltuppmärksamma FN:s flyktingkommissaries behov av bättre ekonomiskt, personelltoch moraliskt stöd för att kunna klara både akuta och längsikfiga behov. Ettutökat svenskt stöd bör därför ges hög prioritet. Dä det gäller ansvarsfördelningen har vissa framsteguppnåtts. Men de är helt ofillräckliga, har ökat sin flykfingkvot frånnågra hundra till 1 200 flyktingar. förbereder enligt uppgift att taemot 150 kvotflyktingar, vilket är mycket blygsamt men ändå ett framsteg. De överläggningar som förekommit på europeisk nivå harinte gett några nämnvärda resultat. Det är angeläget att regeringen tar nyainitiativ för att förstärka och samordna insatserna. En förutsättning för att skall vara framgångsriktär, som fastslagits i ett tidigare riksdagsbeslut, att föregår med gottexempel i sin egen flyktingpolitik. Det är klart att en utlänning vid den svenska gränsenenligt gällande konvention och utlänningslag har rätt att söka asyl, även omvederbörande saknar pass eller visum. Överenskommelsen med DDR kan från denna utgångspunktifrågasättas. Av allt att döma har den lett fill att flyktvägen till Sverigevia DDR i det närmaste har stängts. Följden har också blivit att andra ländergjort liknande överenskommelser med DDR, som beslutat atthörsamma vädjan om ett stopp av flyktingtrafiken från Öst- fillVästtyskland . Däremot gäller inte beslutet , därför att staden enligtDDR:s uppfattning inte är en del av . Mer än 20 000 flyktingarsökte asyl i . Det är oroande att länder pä detta sättövervältrar ansvaret pä andra. Då det gäller brister i möjligheter att söka asyl hänvisasofta fill möjligheten att bli kvotflykting. Regeringen föreslår inte någonutökning av flyktingkvoten, som omfattat ca 1 250 personer.Det är särskilt betänkligt att denna förhållandevis blygsamma flyktingkvot inteens har uppfyllts under vissa år, exempelvis 1984, då endast 1 000 personeröverfördes hit. Av invandrarverket har jag fått upplysningen attanledningen fill detta varit att man haft alltför få sökande. Men detta måste iså fall bero pä att informationen varit alltför dålig och att ansträngningarnaatt uppfylla kvoten genom uttagning varit otillräckliga. Det är viktigt attden beslutade Om så inte sker bör de överskott som finns frän etttidigare år kunna utnyttjas under kommande är. Medel är avsatta för ändamålet,varför det inte borde vara svårt att genomföra en sådan ordning. Med hänsyn till de fakfiska behoven ute i världen behövsen plan för en successiv utökning av flyktingkvoten till det dubbla. Men dettafår inte ske på bekostnad av att 6 § avskaffas, som harpläderat för. Jag noterar dock med en viss tillfredsställelse att, såvitt jagkunnat se, moderata samlingspartiet inte motionerat om detta . Ett stort antal flyktingar kan och vill ta sig hit på egenhand. För dem gäller att de som regel inte kan få sina asylsökningar prövadeannat än vid ankomsten till . Det har uppgetts från invandrarverketssida att visum kan ges informellt om någon tillförlitlig person här i Sverigevill ha hit någon som är förföljd. Frågan är om inte denna möjlighet bordeformaliseras. Det bör utredas och prövas i vilken utsträckning visering kanbeviljas för asylsökande. Det är klart att det finns många asylsökande som inte kanavvakta ett besked om visumansökan på grund av den trängande situation debefinner sig i. Det är infe sällan den alltför restriktiva tillämpningenav avvisningsbe-stämmelserna, främst av polismyndigheten i , harvarit orsaken till att berättigad kritik har kunnat framföras. Men även andramyndigheter har intagit en alltför restriktiv hållning i tillämpningen avbestämmelserna om avvisning och utvisning. Det gäller bl. a. palesfinier,tamiler, pakistanare och iranier. Man kan inte bortse ifrån att det förekommer missbruk avasylrätten. Det är ingenfing nytt, utan har förekommit . Det är ettintresse även för flyktingarna att missbruk beivras. Men detta får inte ske påett sätt som kränker rätten att söka asyl och möjligheten att fä den. Det ärett omistligt värde att upprätthålla en generös och human asylprövning. Det har ställts förbättrade handläggningsresurser tillförfogande i asylärenden, men de är fortfarande otillräckliga. Invandrarverketbegär 9,1 milj. kr. i extra anslag för innevarande budgetår. Anledningen ärökningen av antalet asylsökande, som är betydande, men inte större än vad denhar varit under vissa tidigare perioder. Det måste upprepas att yrkade anslagför förbättrad handläggning leder till minst lika stora besparingar i vadgäller uppehälle, logi, m. m, till de asylsökande. Det är välkommet att åtgärder nu vidtas för attkoncentrera asylutredningarna och söka genomföra dem påmottagningsförläggningarna. Men förkortningen av handläggningstiderna fär inteinnebära inskränkningar i rättssäkerheten eller en utökning av polisensbefogenheter. Det är i stället så att förstärkning av rättssäkerheten ärbehövlig, främst i samband med awis-ningsärenden och tagande i förvar, genomutökade möjligheter att fä juridisk rådgivning och biträde. Det är bra att regeringen nu föreslär attöverklagningsmöjlighet i överensstämmelse med gällande konvention skall finnasockså i verksfällig-hetsärenden samt att invandrarverket skall få möjlighet attompröva sina egna beslut utan att överklagande sker. Generella tvångs- och sanktionsåtgärder som liknar detstraffprocessuella förfarandet och som drabbar asylsökande får vi avstå ifråndå misstanke om brott inte föreligger. En person fär aldrig behandlas sombrottslig, därför att han söker asyl. Sådana ätgärder som att ta fingeravtryckav asylsökande eller att omhänderta pass , utan attbrottsmisstanke föreligger, är farliga ur integritets- ochrättssäkerhetssynpunkt. Det är angeläget att asylutredningen noggrant proveralla dessa frågor och att dess förslag, som bör leda fill förbättringar i frågaom handläggning och rättssäkerhet, ges hög prioritet då det gäller attgenomföra en behövlig reform på området. Erfarenheterna dä det gäller handläggningen avasylutredningar leder emellertid fill att dessa bör skötas av civila organ ochinte av polisen. Det naturliga är att statens invandrarverk självt svarar förutredningarna, eventuellt med hjälp av kommunala eller andra civila organ. Detär bara i samband med verkställighet då besluten inte kan genomföras påfrivillig väg som polisens medverkan behövs. Ökade resurser föreslås i årets budgetproposition fillkommunernas flyktingmottagningar, Alla kommuner bör medverka efter förmåga, såatt ansvaret fördelas på ett rimligt sätt. Fem län har tagit emot färre flyktingar än vad som varitavtalat med invandrarverket. Övriga län har tagit emot fler flyktingar än somvarit avtalat, har fått en extra stor andel. var dettotala antalet 5 429 mot avtalade 2 019, Nya stimulansåtgärder behövs för attuppnå en ökad spridning och ökad ansvarsfördelning vid mottagande avflyktingar. Det är en olägenhet att avtalen mellan och kommunerna endast ärettåriga och fordrar en omständlig förhandlingsprocedur. bör uttalasig om kommunernas ansvar och betydelsen av att avtal ingås. En rättvis och generös flyktingpolitik ärinternationell solidaritet omsatt i praktisk handling. Den har starkt stöd inomvårt land. Men det finns politiska och andra krafter som utnyttjar ochspekulerar i invandrar- och flykfingfientlighet, även om de söker dölja detta. 23GUNNEL () replik: Det är inte obekant att det kommer enutlänningslagsproposition senare , och flera av de frågor som Hans GöranFranck här berört är sådana som förhoppningsvis kommer att tas upp i denpropositionen. Jag för min del har tänkt mig att motionera i de frågorsom jag behandlat tidigare, bl, a, också 6 §, men jag vill vänta till dess attutlänningslagstiftningen ändå aktualiseras. Jag skulle emellertid vilja fråga:Tycker som jurist att det är tillfredsställande attmajoriteten av de flykfingar som tas emot i vårt land tas emot enligt enparagraf vars lydelse börjar med orden"En utlänning, som inte är flykfing men som ändå ", Det naturligavore väl att de flesta togs emot enligt den flyktingparagraf som gäller i helaEuropa i stort sett i enlighet med Genévekonvenfionen, Det pågår just nu en harmonisering via Europarådsöverläggningaroch överläggningar inom av ländernas praxis i utlänningslagstiftningen.Vi moderater hoppas ganska mycket på dessa överläggningar. 24MARIA () replik: Jag noterade med tillfredsställelse aff HansGöran på ett antal punkter instämmer i de förslag som folkpartietframfört i sin partimotion. Det gäller bl, a, en överenskommelse med DDR, detgäller kravet pä en ökad flyktingkvot, ökad humanitet och rättssäkerhet vidhanteringen av asylsökande. Jag hoppas verkligen, , att våra förslagkan ge positiva resultat i kammaren. 25 HANS () replik: Till vill jag säga att i deninvandrarpolitiska kommittén och i den senare behandlingen här i harbred enighet rått om att vi skall behålla 6 § i utlänningslagen. Detta betyder att de som har flyktingliknande skäl som ärtungt vägande kan få kvarstanna här i landet. Det är viktigt att det finns enlegal grund för denna rätt. Det är denna grund som harvelat avskaffa. har sagt att bestämmelsen om att man kan få stannaenbart på humanitära grunder skulle vara tillräcklig. Men om man vill uppnå samma syfte genom att avskaffa 6 §och i stället vill använda sig av en annan bestämmelse, är det obegripligtvarför gör sä stor sak av detta. Anledningen är i själva verket attde vill minska antalet människor med flyktingliknande skäl som kommer hit.Moderaterna vill genomföra denna minskning genom att använda en bestämmelse sominnehåller en hänvisning till humanitära grunder och enligt vilken det bara ärskälighetsprövningar som avgör om de får stanna, dvs, detta kommer att bero påvem som sitter och bestämmer. Man kan då alltså inte hänvisa till en paragrafsom föreskriver vissa skyldigheter och rättigheter. Det finns inte gehör förett avskaffande av 6 §, Det är jag tillfreds med. Moderata samlingspartietkommer i fortsättningen att möta oförändrat motstånd från vårt parti ochförhoppningsvis även frän andra partier här i kammaren. Till vill jag endastsäga att det är viktigt att det råder ett stort intresse kring dessa frågor. Vihar all anledning att inom våra resp, partier på allt sätt verka för att vi fåren så progressiv flyktingpolitik som möjligt och att vi fär en flyktingpolitiksom tillgodoser krav pä rättssäkerhet och rättstrygghet. Det skall vi fortsättaatt verka för. 26GUNNEL () replik: säger att moderaternatidigare har velat avskaffa 6 §, Det har tidigare i utlänningslagskommitténfunnits en stor majoritet tvärs över partigränserna för att man skall avskaffa6 §, Riksdagsmän som har medverkat där sitter fortfarande i denna kammare menhar uppenbarligen ändrat åsikt, uppehåller sig vid det antal flyktingarvi tar emot. Frågan är ju också vdka flyktingar vi tar emot - om det ärflyktingar som har starka skäl eller svaga skäl. Ett upphävande av 6 § skulleförhoppningsvis inte medföra att vi tar emot ett mindre antal flyktingar.Däremot är det möjligt att flyktingar som har starkare skäl kunde föras övertill , 27MARIA () replik; Prot, 1985/86:74 Av de skäl som nämnde bör man över 7 februari 1986huvud taget aldrig överväga att avskaffa 6 §, Avsikten med denna paragraf äratt ge människor som är de facto-flyktingar möjlighet att stanna i ävennär 3 § inte är fillämplig. Däremot pekar på ett aktuellt problem,nämligen , , . 28 TREDJE VICE TALMANNEN: Repliken avser anförande och inteGunnel , 29 HANS () replik: För att man skall fä stanna i enligt6 § krävs det, , att man kan åberopa tungt vägande skäl, 6 § ärsåledes inte av den karaktär som tycks föreställa sig. Jag vill även tillägga att det i ett flertal andra länderi finns bestämmelser av liknande slag. Det finns även länder som haren praxis som svarar emot den som finns i 6 §, När man behandlade denna fråga i utskottet och när manfattade beslut om den i kammaren sade man uttryckligen ifrån att det är viktigtatt behäller 6 § just för att det stärker vårt agerande i internationellaförhandlingar. Jag sade tidigare att en förutsättning för att vi skall bliframgångsrika i dessa förhandlingar är att vi föregår med gott exempel. Skullevi nu avskaffa 6 § skulle det uppfattas som att har slagit om när detgäller flyktingpolitiken. Det skulle betyda att våra partner i Västeuropaskulle kunna säga att om ni kan försämra er flyktingpolitik då kan vi ocksågöra det. Det skulle vara mycket dåligt att göra sä nu då det gäller att ökaansträngningarna för att sprida ansvarsfördelningen. En av de viktigastefrågorna nu är nämligen att ansvarsfördelningen måste spridas till ett störreantal länder, och de måste ta ett ökat ansvar. Det är detta som jag harpläderat för i mitt första inlägg. Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet fä antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare replik. 30BRITTA BJELLE (fp): Den här allmänpolitiska debatten harinnehållit många ämnen och många angelägna frågor. Men en av de allraviktigaste frågorna i en demokrati är ändå rättssäkerheten. Den är enförutsättning för en parlamentarisk demokrafi. Rättssäkerhetens värden måstebevaras och ständigt hållas aktuella. Den här inledningen kan tyckas något högtravande. Men Sverigetillhör ett av de länder i världen som har det högsta skattetrycket. Närskattetrycket stiger finns det många som gör försök att komma undan en del avskatterna. För att hålla efter dessa tar samhället till den ena lagen efter denandra för att utöka sin kontrollapparat och göra det möjligt att hittaskattesmitare. På detsättet har vi fått bevissäkringslagen, betalningssäkringslagen. angiverilagenm.fl, lagar. Vi har också fått ett skattesystem som är så komplicerat att viinte riktigt hittar bra lagregler att fånga in alla som försöker minska sinaskatter genom någon typ av kringgående. Då tar samhället till generalklausuleroch andra kautschukartade bestämmelser för att fylla ut luckorna, Rätfssäkerhetsfrägor såsom förutsebarhet, personligintegritet och likhet inför lagen får ge vika för effektivitet.Kontrollapparaten förstärks på bekostnad av den enskilde individensrättstrygghet. har det i pressen förekommit en del fallsom visar på att kontrollapparaten skördar offer. Offren är de enskildamänniskorna.