prot · G909153 · 1985-12-31 00:00:00 — Det är vidare en åtgärd som vårt grannlandDanmark redan har vidtagit. Det brukar sägas att en resandetillströmning tillKastrup skulle ske om en höjning genomfördes. Men det torde knappast bliaktuellt, eftersom redan har vidtagit denna åtgärd. Jag beklagar bara att och i vanligordning säger nej till inkomstförstärkningar. Dess bättre finns det en stormajoritet som är för propositionen, vilket innebär att jag yrkar bifall tillhemställan i skatteutskottets betänkande och avslag på reservationen. Jag vill också något kommentera de punktersom räknade upp och som skulle tala mot en höjning avreseskatten. Det är mycket märkligt hur man nu helt plötsligt värnar omdenna hundralapp för låg- och mellaninkomsttagarna. Man säger att denna höjningstrider mot ;s turistdokument. Det är ett utomordentligt svagt argument.Det finns inte några belägg för detta. Det är helt uppenbart. Man säger ocksäatt det argument som framförs i propositionen och i utskottsbe- tänkandetom bytesbalansen haltar. Man tar sedan till det stora argumentet, nämligen attmänniskor kommer att åka bil i stället när denna höjning av reseskattengenomförs. Jag tycker att ni själva borde inse att detta ärutomordentligt svaga argument. Denna lag justeras nu sedan1978. Om jag inte missminner mig skedde det under en borgerlig regering. får man närmast se som en uppräkning av den då beslutadereseskatten. Höjning av skatten på vissa resor 84MARGIT (): Det framgår klart av anförandeatt en höjning av charterskatten sker för att förstärka statsbudgeten. Att mansedan drar in bytesbalansen i sammanhanget är för att man skall ha alibibeträffande QECD:s turistdokument. Att denna höjning skulle påverkabytesbalansen är uteslutet. Sedan har vi olika åsikter. Jag säger att punktskatter påsikt skall avvecklas. Vi har västvärldens högsta skattetryck. Vi har höga direktaskatter och höga indirekta skatter. Vi har inte haft så högt skattetryck vadgäller punktskatter, men börjar det gå den vägen också därvidlag. Det bästasättet att bädda för avveckling är faktiskt att inte höja de här skatterna. Jag anser att våra motiveringar är mycket logiska ochkonsekventa. Sedan kan vi ha olika åsikter om skattepolitik - men det är enannan sak. 85 (): försummade naturligtvis inte atttala om att den här skatten infördes av en borgerlig regering, och det hade jaginte heller väntat mig att han skulle göra. Men i det läget hade vi faktisktgenomlevt en oljechock, och vi fick ytterligare en oljechock. Vi hade av denanledningen ett mycket kraftigt ökat bytesbalansunderskott. upplever vi rakt motsatt förhållande, och det ärnaturligtvis ganska kännbart för dem som drabbas om vi nu höjer skatten tillden tredubbla i förhållande till storleken då den infördes. Det är faktiskt konstigt att inte med ett ordberör det som heller inte berörs i propositionen, nämligen överväganden avhuruvida den här skatten verkligen ger någonting. Han viftar bort det som sägsom att människor kanske tar bilen i stället. Man behöver inte ta bilen. Man kanåka med bussresor, som är ganska populärt att göra, eller åka tåg. För var ochen som i stället för att åka charterflyg väljer exempelvis en bussresa tapparinte staten bara de . som ni nu vill höja skatten med - som skulle ge 100milj. i skatteintäkt - utan staten förlorar faktiskt en skatteintäkt på 300kr. Det slår ganska hårt på inkomsterna. Däremot är det inte allsotänkbart att människor vid en sådan resa i utlandet gör av med mer pengar ände skulle ha gjort på en annan resa. En familj med två barn som åkerut-alltså fyra personer- har. om den väljer bussresan, . mer attspendera i utlandet än om den åker charterflyg. Staten går alltså miste om . Har inte sådana förhållanden någon som helst betydelse?Detta skulle naturligtvis ha vägts in i en bedömning. Sannolikt skulle man dåha funnit att Prot.1985/86:153 vi hade fått ännu en skattehöjning i råden av skattehöjningarsom faktiskt ger Höjning av skatten på vissa resor Det är inte alls otänkbart att det kan bli så. Därför tyckerjag att ni skall ta litet allvarligare på de synpunkter som vi för fram. Dessutom är jag, som sagt, förvånad överalt ni vill ökadenna skatt, som främst drabbar dem som har svårast att spara ihop till enutlandssemester, nämligen låginkomsttagarna och barnfamiljerna, sorn väljercharterresor därför att de ger billigt uppehälle i utlandet. Det vore bra meden förklaring, . 86 BO (): Det är väldigt vad ni gör stort väsen av 100kr. Det förefaller marginellt, när man vet vad charterresor till utlandetkostar - både 3 000 och kanske 4 000 eller . Men helt plötsligt blirhundralappen avgörande för om människor skall resa eller icke! Jag vill säga till att det uppenbarligen ärfråga om en ren inkomstförstärkning. Vi har förhoppningar om en förstärkningmed 100 milj. kr., och det är inte att förakta. Denna kammare visar stora ambitioner när det gäller attlägga fram förslag orn utgifter- som givetvis skall täckas på ett eller annatsätt. Då är det mycket viktigt att man har pengarna i plånboken. Det går inteatt göra som ni gjorde - att undan för undan gröpaur ekonomin! ; Det är tur att vi fick en socialdemokratiskregering. Därigenom har vi fått en bättre bytesbalans och ett mindrebudgetunderskott - men vi har en bit kvar innan vi har kommit till noll. 87 (): Det är bra att vi får inkomstförstärkningarvad gäller statsbudgeten. Men denna skatt överensstämmer inte med vårainternationella åtaganden när det gäller inkomstförstärkningar. Det är socialdemokratisk modell att höja skatter. Vimoderater säger att det är bättre att dra in en del på utgifterna. - Det finnsalltså två vägar att förbättra ekonomin. Ni har sannolikt räknat fel när detgäller effekterna av den här skatten. Beräkningarna har stora likheter med demsom gjordes när ni införde skatten på videokassetter. Det finns stor risk föratt höjningen av reseskatten helt enkelt leder till minskade inkomster elleratt resultatet blir plus minus noll. 88KJELL (): Det är tur att vi har fått ensocialdemokratisk regering som har fått ordning på landets ekonomi, sade BoForslund. Det är ju fantastiskt att ni har det argumentet att gömma er bakom!Tänk om vi för skulle läsa texten i den här tunna propositionen!Jag tar mig faktiskt friheten att göra det: ""Visserligen väntasbytesbalansen i är uppvisa ett smärre överskott"", heter det. ""Förbättringen jämfört med beror dock huvudsakligen på attoljepriset har sjunkit."" Detta säger finansministern, och han ärsocialdemokrat. Det är tur att det finns någon socialdemokrat som i alla fallhar en realistisk syn på vad det är som inverkar på ekonomi. -Det omdetta. förvånar sig över att vi för sådant väsen omen hundralapp och säger att det inte kan vara avgörande för om man gör en resaeller ej. Men det är väl så, , att antingen flyter den härhundralappen in till statskassan eller också gör den det inte. Om höjningeninte har någon inverkan på resandet - hur skall bytesbalansen då kunnaförbättras? Det är ett fullständigt mysterium. Höjningen måste helt enkeltpåverka resandet för att bytesbalansen skall förbättras - annars sker ingenförbättring av bytesbalansen. Och höjningen kommer att påverka resandet, denkommer att ändra folks resvanor. Det handlar inte om en hundralapp, utan dethandlar om . för en enskild, . för ett pensionärspar och, som jagsade, . för en familj - är inte det av betydelse när man avgör om manskall välja flyg eller buss när man planerar en utlandsresa? Alldeles säkert ärdet det. Ni biter er i tummen när ni inte har räknat på vad det här kommer attinnebära. 1985/86:153 , Riktlinjer för industripolitiken på rymdområdet m. m. 89 BO (): Jag vill påstå att utskottsmajoriteten ärmycket realistisk. säger att man med den mindre höjning som detär fråga om kommer att styra över resvanorna från flyg till buss. Jag tror intevidare värst mycket på det argumentet heller. Det skulle innebära att folkskulle bussas ned till , som är ett mycket populärt turistmål -det tror jag inte så mycket på. Låt mig bara säga några ord till ,som bekyller oss för att vara det stora skattehöjarpartiet. Jag vill erinra omde ödesdigra år då ni hade ansvaret för landets finanser - också då skeddeskattehöjningar. Sådana har gjorts successivt , även när detvar en annan etikett på regeringen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om näringsutskottetsbetänkande 29.) Kammaren övergår nu till att debattera näringsutskottetsbetänkande 21 om riktlinjer för industripolitiken på rymdområdet m. m. Riktlinjerför industripolitiken på rymdområdet m. m. 91ERIK HQLMKVIST (m): Vi behandlar nu näringsutskottets betänkande 21. Statens delegation för rymdverksamhet föreslår i sinlångtidsplan en ökning av satsning på ESA:s basprojekt de närmasteåren. Därutöver är det angeläget med en fortsatt satsning på de mindreESA-projekten, bl. a. på telekommunikationsområdet, och en fortsatt satsning påsamarbetet med gällande fjärranalysområdet. Det senare är enförutsättning för att i skall kunna utvecklas. Moderata samlingspartiet delar i huvudsak den här avdelegationen för rymdverksamhet gjorda bedömningen. 7 protokoll 1985/86:153-154 Riktlinjer för industripolitiken på rymdområdet m. m. propositionvalt att bjuda med armbågen när det gäller att i fortsättningen satsa resurseri detta europeiska samarbete. Utskottsmajoriteten föreslår de facto enminskning av anslagen, vilket kommer att innebära risk för att ställersig vid sidan av den fortsatta utvecklingen av ett av de mest intressantahögteknologiområdena. Det är beklagligt att regeringen och även utskottetinte har större ambitioner inom rymdteknologin. Regeringsförslaget ochutskottsförslaget innebär en sänkningfrån nuvarande till realt.Samtliga länder i detta samarbete satsar mer än , trots rollsom basort i verksamheterna. Vi moderater föreslår en höjning av anslaget jämfört medregeringsförslaget med 100 milj. kr. Den ökade satsningenfinansierar vi genom vårt förslag om kommersialisering av Tele-X. Enförsäljning till privata intressenter skulle enligt gjorda beräkningar frigöra800 milj. kr., ett belopp som väl skulle täcka den ökade satsning som viföreslår. Den utvidgning med 100 milj. kr. under en fyraårsperiodsom vi föreslår är försvarbar och alldeles nödvändig. Den nivån är också rimligjämfört med andra länders satsningar. är på väg att ta en onödig risk genomsin nedtrappning av anslaget till detta europeiska samarbetsprojekt, som mertar sikte än . Det är en risk som består i attKiruna ifrågasätts som basort för uppskjutningarna på . Vilkaregionalpolitiska konsekvenser en sådan utveckling kan få förstår var och en,när rymdfolk i talar om hundratals anställda inom bara några fåår. Ur regionalpolitisk synvinkel är det angeläget att vi intetappar tempo i ESA-samarbetet. Satsningarna i betyder alltför inycketför att vi skall sjabbla bort den här möjligheten. Den risken föreligger genomatt vi nu trappar ned insatserna inför den kommande utvecklingen. Kunnande ochkompetens, fortsatt utbyggnad i , hundratals arbetstillfällen nu ochkommande ytterligare hundratals jobb kan hamna i farozonen, om vi njuggtbehandlar anslagsfrågorna på sätt som föreslås. Naturligtvis är det inte enbart en regionalpolitisk fråga.Projekten inom är teknologiskt på allra högsta nivå. Att förlora tempo iden utvecklingen skulle vara allvarligt och ställa utanför ett viktigtutvecklingsområde. Med regeringens politik förlorar vi i betydelse i detframtida europeiska samarbetet inom rymdteknologin. Jag yrkar bifall till samtliga reservationer i detta betänkande. 92GUDRUN (): Rymden är kanske det område inom vilket destörsta teknologiska framstegen gjorts under . harnu alltmer börjat inhämta supermakternas teknologiförsprång. Eftersom ettnationellt rymdprogram hade blivit mycket kostsamt för de västeuropeiskaländerna, har man valt en samarbetsstrategi i . Sedan gick med i 1975 har vårt landsrymdsatsningar fått allt större dimensioner, och framstår som enbåde intressant och trovärdig samarbetspartner i rymdsammanhang. tycksintresset för rymdteknologi öka i , och flera länder förväntasansluta sig till . Det är naturiigtvis viktigt att inte halka efter i denhögteknologiska utvecklingen. Det är så andra länder ser det, och detsammagäller också för . nöjer sig med ett deltagande som äralltför blygsamt. Den ram för verksamheten som föreslås innebär i realiteten ennedtrappning av svensk rymdverksamhet. Man riskerar att spoliera vad somhittills har byggts upp av svenskt kunnande och kompetens på området. Vi i anser att det är angeläget att svenskindustris konkurrenskraft och teknologiska nivå upprätthålls. Därför tycker viatt ambitionsnivån för rymdverksamheten äralltför låg i förslaget. Vi föreslår en höjning av anslaget för Sverigesdeltagande i med 25 milj. kr. - alltså en utvidgningav fyraårsramen med 100 milj. kr. Herr talman!Jag yrkar därmed bifall till reservafionerna nr 1 och 3. När det gäller regionalpolitiska aspekter är detnaturligtvis betydelsefullt att ligger vid . Åven omskälen för den svenska rymdbasens placering inte i första hand är avregionalpolitisk karaktär, betyder ändå en arbetsplats med ett ökandeantal arbetstillfällen -detta i en ort som är hårt drabbad av arbetslöshet. Qm är sparsamt med satsningarna i ESA-samarbetet,drabbar det troligen . har investerat stora pengar iKirunaområdet, och det vore olyckligt om möjligheterna att få ESA-anläggningartill nu skulle minska. De svenska företag som utvecklat en god kompetens inomrymdtekniken drabbas också av för lågt anslag från . Då har somkonvention att varje enskilt medlemsland erhåller industribeställningar iproportion till sina bidrag till organisationen, är också vår egenföretagsutveckling beroende av det intresse och den ambitionsnivå som densvenska här kan uppvisa. Därmed yrkar jag bifall också till reservationerna 2 och 4. Vad gäller anser liksomreservanterna att privata intressen skall få överta äganderätten tillTele-X-satelliten, Detta bör ingå i direktiven för den arbetsgrupp som skalltillsättas för att utreda frågan om Tele-X. Vi anser dock inte att medlen frånen försäljning av Tele-X skall finansiera det årliga rymdprogrammet. Därför harvi nöjt oss med ett särskilt yttrande i den frågan. Riktlinjer för industripolitiken på rymdområdet m. m. 93PER-OLA (): Det här betänkandet behandlar frågor, som harstor betydelse för svensk industri och som kan få ännu större betydelse iframtiden. Det handlar om ny och intressant teknik med stora utvecklingsmöjligheter.Satsningen på rymdverksamheten har dessutom, som tidigare talare varit inne på,en klart regionalpolitisk effekt genom den koppling som finns till ochKiruna. Som och har sagt,innebär regeringens proposition om rymdverksamheten tyvärr att ambitionsnivånskrivs ned ganska ordentligt. Den ekonomiska ram inom vilken rymdverksamhetenskall bedrivas är enligt uppfattning Riktlinjer för industripolitiken på rymdområdet m. m. I realiteten innebär det en successivnedtrappning av svensk rymdverksamhet, och det kan äventyra det kunnande ochden kompetens som byggts upp i på det här området iforskningsinstitutioner och även inom industrin. Rätt utnyttjad kan satsningen på rymdverksamheten innebäraen viktig förnyelse av svensk industri och medverka fill att skapa nysysselsättning och ökad konkurrenskraft. Qm regeringens förslag vinnerkammarens gehör, finns det en uppenbar risk för att kompetensen på detta nyateknologiska område hotas. Därför anser och även ochmoderaterna att ambitionsnivån måste vara betydligt högre än vadregeringen och utskottsmajoriteten har föreslagit. Nuvarande riktlinjer för svensk ryrridverksamhet antogs1979 och var då uttryck för en offensiv satsning på ett nytt och intressantteknikområde. För del innebar det också en välkommen förnyelse avnäringslivet i en region där det tidigare hade varit ganska ensidigt; jagtänker främst på i . Svensk rymdverksamhet bygger i allt väsentligt på deteuropeiska rymdsamarbetet inom ramen för . Därför är det svenska anslagettill inte ointressant. Den anslagsram som regeringen har föreslagit leder dessvärre till att det svenska bidraget till ESA:s totala budget minskar, vilketErik Holmkvist och har varit inne på. Detta ser jag som mycketoroande, och det har också med skärpa framhållits i motioner från centern.Samma oro visas i motion 415 av socialdemokraten , som bor i detaktuella området med svensk rymdteknik i närheten. Jag delar hans uppfattningatt regeringens njugghet kan innebära att svensk industri får färre och enklareuppdrag än annan europeisk industri. I förlängningen kan detta få negativakonsekvenser för en region som , som faktiskt är på väg att utvecklastill ett rymdtekniskt centrum i med betydelse för hela . Det är mot den här bakgrunden har föreslagit enutvidgning av den fyraåriga anslagsramen med 100 milj. kr., fördelade med 25milj. , samt ett ökat anslag till med 25 milj. kr. i förhållandetill regeringens förslag. Tyvärr har utskottsmajoriteten inte gjort sammabedömning utan avstyrkt våra krav. Den högre anslagsnivå som har föreslagits avcentern och andra partier följs upp i de gemensamma reservationerna fråncentern, och . bifall till dem skulleinnebära ett mera meningsfullt svenskt deltagande i rymdverksamheten, och detskulle också på få klara industripolitiska effekter. Regeringens och utskottsmajoritetens förslag kan komma attfå negativa konsekvenser för och det svenska rymdtekniska centrum somhåller på att byggas upp. Eftersom det svenska deltagandet i ESA:s olikaprogram kan komma att ske på en mycket lägre nivå än önskvärt, finns det enrisk att detta i förlängningen går ut över , dä det gäller att ta deolika tjänster i bruk som skulle kunna erbjuda. Bakgrunden till dettaär att 1987 går in som fullvärdig medlem i . I satsar man starktpå utbyggnad av olika rymdtekniska anläggningar i och försöker infogadem lESA-programmen. Qm drar ned på ambitionerna och anslagen till ,är det inte säkert att vi kan vara med och konkurrera . Med sjunkande svenskt bidrag till ökar risken för attorganisationen i större utsträckning använder norska anläggningar med dekonsekvenser detta fär för , för svensk industri och för iKiruna. Jag tycker att regeringen och socialdemokraterna spelar ett mycket högtoch riskfyllt spel på den här punkten. Jag vill fråga , som ärsocialdemokraternas företrädare i den här debatten: Av vilken anledning vill nisocialdemokrater ställa vid sidan om ett så viktigt teknikområde somrymdverksamheten faktiskt utgör och kan utgöra i framfiden? Och av vilkenanledning vill ni vända och ryggen? Det är ju vad ni gör med ertställningstagande i utskottet. Jag vill understryka att inte har rådatt ställa sig utanför det europeiska rymdsamarbetet på det sätt som nuriskerar att ske, om regeringens och utskottsmajoritetens förslag blirriksdagens beslut. Därför bör anslagsnivåerna räknas upp i enlighet med kraveni de reservationer som har undertecknats av , ochmoderaterna. Jag ber att få yrka bifall till reservafionerna 1, 2, 3 och 4. 94 (): har i sitt betänkande 21 attbehandla regeringens proposition 127 om riktlinjer för industripolitiken pårymdområdet. I propositionen föreslås riktlinjer för fyraårsperioden, vilkagår ut på att verksamheten skall kunna ta sikte på att svenskt näringslivsmöjligheter att bli konkurrenskraftigt på rymdområdet skall förbättras.Rymdteknologi skall spridas utanför rymdindustrin. De fördelar somrymdverksamhet i norra erbjuder skall fas fill vara. Den totala ramenför verksamheten skall vara 966 milj. kr. Beräkningarna byggerpå förutsättningen att rymdindustrin skall bidra med 60 milj. kr. som delfinansieringav denna totalram. De nuvarande riktlinjerna för de svenska industripolitiskainsatserna på rymdområdet lades fast 1979 i proposition 1978/79:142.Riktlinjerna, som fastslogs genom riksdagsbeslut, kan sammanfattas påföljande sätt: Svensk rymdindustri borde ges möjlighet att tasystemansvar inom satellitprojekt och därmed beställa delsystem och apparaturhos underleverantörer samt att sätta ihop de olika delarna till fungerandeenheter. Det nationella rymdprogrammet borde kompletteras med ettprojektinrik-tat teknologiprogram i syfte att stärka industrinskonkurrensförmåga. Det nafionella fjärranalyssystemet, som startades under1970-talet, borde byggas ut främst i avsikt att hos potentiella användaredemonstrera fjärranalysteknikens olika möjligheter. har det svenska rymdprogrammet byggts upp medutgångspunkt i de riktlinjer som jag redogjorde för. Industrins kompetenshar breddats avsevärt. Satellitprojekten har spelat enväsentlig roll. Med fick ta system- och leveransansvar fören satellit, som tillförde svensk forskning ett projekt som låg långtframme i den internationella forskningen. Denna satellit sköts framgångsriktupp och placerades i en bana med hjälp av en Arianeraket för . Riktlinjer för industripolitiken på rymdområdet m. m. Riktlinjer för industripolitiken på rymdområdet m. m. Med Tele-X, som utvecklats isamarbete med och , breddas nordisk industrikompetens till attäven omfatta områdena för datakommunikation och direktsända TV-program, ges rymdverksamhetenkommersiella möjligheter. Satelliter svarar för en betydande del avförbindelserna mellan kontinenterna i form av telefontrafik och överföring avdatainforma-fion och televisionsprogram. Det nordiska samarbetet iTele-X-projektet är en del i ett mönster som pekar mot utnyttjandet avsatelliter även för telekommunikationer inom begränsade geografiska områden. kommer fjärranalyssatelliternasförmåga att samla information om jordytan att exploateras affärsmässigt.Sverige deltar här i främsta linje med de resurser som byggts upp i Kiruna.Satellitbild i , som är ett dotterbolag fill Rymdbolaget, ingår i ettfranskt-svenskt-belgiskt samarbete där des. Påen världsomspännande marknad skall man gemensamt marknadsföra kartläggningarav geografi, vegetation, klimat- och miljöförhållanden, bebyggelse och anläggningarbaserade på avancerad fjärranalysteknik. Tre svenska företag- , ochEricsson - har betydande leveranser till rymdtekniskasystem. Leveranserna hade 1985 ett värde av 220 milj. kr. Ett företag som blivit godkänt som leverantör tillrymdsystem anses ha fått en kvalitetsstämpel. Denna står för teknologiskkompetens, systemkunnande, produkfionskvalitet och förmåga att delta iinternationellt samarbete. Ur regionalpolitisk synpunkt har den svenskarymdverksamheten en särskild betydelse för de nordligaste delarna av landet. Såhar varit fallet alltsedan de första sondraketerna sköts upp från skjutfält iNorrbotten. är en centralort i svensk rymdverksamhet. Härifrånhar man de bästa förutsättningarna i för kontroll av och kommunikationmed satelliter i s. k. polära banor. och skall även i framfiden spela en centralroll i svensk och europeisk rymdverksamhet. Detta bedöms för Kirunaområdet ledatill en ökning av antalet sysselsatta i rymdanknuten verksamhet från idagsläget ca 140 till ca 230 personer vid decenniets slut. En ökning och breddning kommer att ske avforskningsverksamheten vid mot områden av betydelseför tillämpad rymdteknologi. Högskoleutbildning inom det rymdteknologiska områdetplaneras starta i . Sex motioner behandlas i detta betänkande. Med vad jag haranfört i mitt inlägg yrkar jag avslag på samtliga dessa motioner och bifalltill näringsutskottets hemställan i betänkande 21. 95PER-OLA () replik: Inledningsvis vill jag påminna BirgittaJohansson om de två frågor jag ställde till henne. För det första: Varför successivt ställa utanför det europeiska rymdsamarbetet genom attdra ned anslagsnivån? För det andra: Varför vill man på det här sättet vändaEsrange och ryggen? Det är nämligen vad som kommer att bli följden avden lägre anslagsnivå som regeringenoch socialdemokraterna i utskottet med stöd av kommunisterna har ställt upp. berörde fjärranalystekniken och den möjlighet som finns att bygga utdenna. Jag kan bara instämma i hennes beskrivning, men det räcker inte attbeskriva att de tekniska möjHgheterna finns, utan som nafion måsteockså ställa upp med de ekonomiska resurser som behövs för att vi skall få varamed i utvecklingen av tekniken.