prot · G909120 · 1985-12-31 00:00:00 — Vidare bör riktpunkten vara att ca125 milj. kr. av utvecklingsfondernas likvida medel skall kunna återföras tillstaten under nästa budgetår. bör kunna utgå ifrån att de regionalahuvudmännen i rådande läge kommer att visa bredvillighet att tillmötesgåstatens önskemål och sålunda lämna ett bidrag till den nödvändiga saneringen avstatsfinanserna. I detta sammanhang bör även utvecklingsfondernas framtidastruktur övervägas. Inte bara besparingsskäl talar för detta. I storstadsregioner med en välutvecklad infrastruktur av konsultbyråer har utvecklingsfonderna ett mindre berättigande. De resurser som frigörs om de statliga anslagen till dessa fonder helt eller delvis avvecklas kan åtminstone delvis överföras till regioner med svåra ekonomiska problem. De nya resurserna kan där inriktas pä att förbättra kvaliteten på snarare än öka kvantiteten av fondernas serviceverksamhet. Kvaliteten behöver höjas för att fonderna i fråga skall 126 kunna ge ett verksamtregionalpolitiskt bidrag. Vi anser att ett bättre resursutnyttjande bör åstadkommasgenom samordning av verksamheten mellan industriverket och styrelsen förteknisk utveckling (STU). En översyn av STU bör komma till stånd och syftatill att STU klart skall skiljas från de frågor som gäller tekniskgrundforskning och att dess roll i förhållande till industrin skall varastödjande-icke styrande. Den nuvarande konstruktionen med ett speciellt organ inomSTU, kallad teknisk forskningsrådsfunktion, bör alltså ersättas med ettsjälvständigt tekniskt forskningsråd inrättat för att i STU :s ställe fördelamedel till teknisk grundforskning. Medel för ändamålet, 70 milj. kr., böranvisas under huvudtitel. En konsekvens av detta bliratt anslaget till STU för teknisk forskning och utveckling bör reduceras imotsvarande mån. Därtill bör det bättre resursutnyttjande som en samordningenligt vårt förslag mellan SIND och STU innebär kunna ge möjlighet tillytterligare besparingar. Vi beräknar således ett i förhållande till regeringensförslag med 100 milj, kr, minskat anslag, vilket innebär en total besparing på30 milj, kr. Frän anslaget F 16, Forskningsbidrag till teknikbaseradesmåföretag, som disponeras av STU, bestrids kostnader för bidrag tillteknikbaserade småföretag. När detta anslag infördes avvisades detfrån vår sida. Enligt vår mening bör statens stöd till dylik verksamhet istället inriktas pä att skapa en gynnsam miljö för berörda företags expansiongenom generellt verkande åtgärder på skatteområdet m. m., som vi framhållit iden näringspolitiska partimotionen. Vi har även i andra sammanhang redovisatvår principiellt negativa inställning till den typ av selektiva stödåtgärdersorn detta bidragssystem utgör ett exempel pä. Dessutom kan erinringar görasfrän praktiska och formella utgångspunkter. Vi föreslär därför att dennabegäran om ett reservationsanslag på 21,7 milj. kr. Den utveckling som har skett på kreditmarknaden undersenare år har inneburit väsentligt bättre möjligheter för företagen att skaffakapital för finansiering av riskfyllda investeringar. Dessutom har företagensbehov av extern finansiering minskat. De motiv som låg bakom bildandet av industrifonden1979 har således försvagats högst väsentligt. Fonden bör enligt vär meningavvecklas genom återbetalningar av statens kapital. I den näringspolitiska partimotionen föreslår viutförsäljning av statliga företag, bl. a. i syfte att öka statens inkomster ochdärigenom ytterligare bidra till att förbättra det statsfinansiella läget. Regeringen bör enligt vår mening arbeta med ambitionen attstatliga företag kan avyttras i en sådan omfattning att det statligauppläningsbehovet minskar med . Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill reservationerna nr 1, 2, 6, 7, 11, 12, 15, 17, 18, 20, 22, 25. 29, 31 och33, Anslag inom industridepartementets område 153GUDRUN (): grundinställning vad gällernäringspolitiken är att den skall utformas så att den skapar förutsättningarför ett utvecklande näringsliv. Svenskt näringsliv skall vara internationelltkonkurrenskraftigt, marknadsekonomiskt format och helst ha en ekonomiskbärkraftighet som gör det oberoende av statligt stöd. Prot.1985/86:120 Det är utgångspunkten. Men vi ärsamtidigt medvetna om att näringslivet 17 april1986 ständigt påverkas av olikabetingelser som ändras i tiden, ändrar karaktär, Anslag inom industridepartementets område ändrasgeografiskt och ändras från en grupp till en annan. Därför har vi målsättningenatt försöka minska det statliga stödet med ena handen, som vi med denandra handen vill ge mer utrymme för egen företagsutveckling och egen expansiongenom mindre styrning och färre pålagor från statens sida. Här har vi uppenbarligen en annan inställning änregeringspartiet, och det resulterar, i näringsutskottets betänkande 14, i ettantal reservationer. näringspolitik i stort kommer säkert ChristerEirefelt att belysa mer i samband med utskottets nästa betänkande omnäringspolitiken. Men jag vill här ta upp några punkter som röranslagsfördelningen. Statliga bidrag i lagom portioner kan vara en stimulanssom företag behöver i speciella skeden. Det är helt klart att det också finnsen stor grupp företag som lever mer på marginalen än andra. Jagsyftar då på de små och medelstora företagen. Livskraften hos småföretagen är oändligt viktig för vårtland. Vi har i mer än 1 miljon människor direkt verksamma i småföretag.Bara om vi tar vara pä utvecklingskraften i redan etablerade mindre företag ochstimulerar till nyföretagande kan vi få nya jobb i olika delar av landet. Vi vill att detta skall ske genom mindre pålagor, färreregleringar, skattelättnader på aktier och arbetande kapital, ökad näringsfrihetoch över huvud taget större förståelse för småföretagandets villkor. Vi troratt det är bättre än riktade stödinsatser och branschutredningar. SIND:s roll som huvudinstrument för en selektiv statligindustripolitik vill vi ompröva för att åstadkomma en bättre arbetsfördelningmellan SIND och STU. Ansvaret för teknikutveckling bör därvid i princip åvilaSTU, Härigenom, och genom de regionala utvecklingsfondernas verksamhet, börindustripolitiken kunna i högre grad inriktas pä de små och medelstoraföretagens behov. Folkpartietär emellertid inte berett att nu förorda en avveckling av SIND, anser att de regionala utvecklingsfondernautgör en viktig del av samhällets stöd till de små och medelstora företagen.Enligt intentionerna skall fonderna främja utvecklingen av ett internationelltkonkurrenskraftigt svenskt näringsliv, både genom vidareutveckling avbefintliga och genom etablering av nya företag. Utvecklingsfondernas kredit- och serviceverksamhet ärsärskilt betydelsefull för de minsta företagen. Fondens resurser - ekonomisktoch personellt -måste fördelas sä, att inte dessa företag blir satta päundantag. Enligt uppfattning bör utvecklingsfondernaskreditverksamhet vara ett komplement till bankernas och huvudsakligen användasdär formella säkerheter inte räcker för bankkredit. Fonderna har också en väsentlig uppgift somkontaktförmedlare mellan mindre företag och olika myndigheter. Även när detgäller serviceverksamheten bör utvecklingsfonderna sträva efter samarbete medt, ex. företagens egna organisationer, inte minst för att undvika dubbelarbete. Denmålgrupp som utvecklingsfonderna vänder sig till anser vi vara alltför snäv.Målgruppen bör vidgas till att omfatta även hantverks- och serviceföretag. Nuvarande regler leder till gränsdragningsproblem, och deter sig alltmer omotiverade i ett läge där efterfrågan på olika tjänster ökarsnabbt, såväl inom den tillverkande industrin som inom samhället i stort. Särskilt kvinnor startar ofta företag inom andra branscherän tillverkningsindustrin. En utvidgning av målgruppen skulle därför innebäraen puff framåt och ett stöd för kvinnliga företagare, liksom också förungdomar. Fondernas styrelser har på vissa håll för fåledamöter med näringslivserfarenhet. anser dock inte att dennuvarande ordningen för utseende av styrelseledamöter börändras. Däremot är det viktigt att de politiska partierna tillser att enlämplig fördelning sker vid valet av fondstyrelser, så att personer medföretagserfarenhet utses i större utsträckning. Regeringen bör möjligt lämna ettunderlag för bedömning av i vad män det vid styrelsevalen har tagits hänsyntill utskottets uttalande i frågan . Vi föreslår att riksdagenriktar en sådan anmodan till regeringen. Villkoren för hantverket har försämrats ivårt land. I takt med industrins framväxt har många hantverk drivits tillbaka.Det är från mänga utgångspunkter en beklaglig utveckling. Ett levande hantverkstår inte i motsatsställning till expansiv och framfidsinriktad industriellproduktion. Tvärtom är det ett viktigt komplement. Hantverk i olika former kange ett väsentligt bidrag till sysselsättningen. Det är vidare av kulturhistoriskaskäl angeläget att vi förvaltar ett genom generationer förvärvat kunnande. Problemet är att hantverkskunnande inte kan stoppas i"malpåsar". Levande hantverk kan bara överleva om det efterfrågas avden verksamma generationen och förs vidare till nästa. Dagens tekniker behöverkänna till den äldre tekniken för att förstå och analysera de tidigasamhällena. Studium av äldre teknik lär oss hur beroende vi är av naturen. Denvidgar med sin mångfald av lösningar teknikbegreppet och stryker undersambanden mellan olika delar av mänskligt liv och kunnande. används dettaerfarenhetsarkiv alltför litet. Hantverkskunnandet - förvärvat genomgenerationers praktik - kan stödja dagens teknik och initiera morgondagens. Som exempel kan nämnas att dagens utbildning avbyggtekniker och byggnadsarbetare inte tar tillräcklig hänsyn till attreparationer och upprustning av äldre hus kommer att bli en betydande del avderas kommande arbetsuppgifter. Hantverksutövarna är beroende av ändamålsenliga och billigalokaler. Ofta rycks marken för deras verksamhet undan när stadsdelar saneras.Det är angeläget att sådan upprustning och sanering sker på ett sådant sätt atthantverkets villkor och önskemål kan beaktas. En expansion av hantverket skulle också kunna ge ettvärdefullt tillskott till sysselsättningen. De flesta hantverk återfinns inomservicesektorn, men även inom industrin finns behov av hantverkskunnande. Jag vill i det här sammanhanget också hänvisa till vad jaghar sagt om utvecklingsfondernas målgrupp. Dessa fonder bör med sina medelkunna ge ett icke oväsentligt stöd till hantverket. Anslag inom industridepartementets område 9 proiokoll 1985/86:119-122 Prot.1985/86:120 Det är viktigt att hålla i minnet att industrin ochhantverket behöver varandra och att en god och stabilutveckling av näringslivet mäste bygga på Anslag inom industridepartementets område Jag har i detta sammanhang inte kunnat gå in på varjereservation och varje del av anslagsfördelningen, men jag vill, herr talman,yrka bifall till reservationerna 1, 3, 7, 10, 12, 13, 14, 15, 18, 20, 29 och33, 154 (): I näringsutskottets betänkande nr 14behandlas vissa anslag inom industridepartementets område. industripolitik bygger på grundvärderingarnadecentralisering, resurshushållning, regional balans och det avgörande värdet iden enskilda människans initiativ och ansvarstagande. När jag nu kortfattat skall redovisa de reservationer somcentern har fogat till detta betänkande är det viktigt att som en bas församtliga reservationer redovisa dessa grundvärderingar. I reservation 4 tar vi upp frågan om medelsanvisning tillStiftelsen . Det är enligt vår meningolyckligt om den av majoriteten föreslagna minskningen av bidragsanslaget /87 skulle försvåra verksamheten medan industriverkets översyn avde statliga insatserna på området pågår. Vi förutsätter att denna utredningskall ge ett bättre underlag för att bedöma statens fortsatta insatser förSIFU:s verksamhet. Vi biträder därför majoritetens förslag ommedelstilldelning, men vi förutsätter att regeringen mycket noga följer fråganoch vid behov anvisar pengar på tilläggsbudget i den omfattningen att SIFU påett tillfredsställande sätt kan fullfölja sina uppgifter inom ramen för denstatliga näringspolitiken. Jag yrkar bifall till reservation 4. Hemslöjden är viktig både ur sysselsättningssynpunkt ochför att föra kulturarv och hantverksskicklighet vidare. yrkar attanslaget ökas med 3,5 milj. kr. Därmed blir detmöjligt att fullfölja riksdagsbeslut om hemslöjden. Det finns då ocksåutrymme för att inrätta en tredje tjänst som samekonsulent. Jag yrkar bifalltill reservation 5. anser det angeläget att industriverkets programför branschfrämjande åtgärder kan utnyttjas som ett aktivt regionalpolitisktinstrument. Vi hävdar att detta bör beaktas vid den förestående översynen avprogrammen. Så bör t, ex, teknikutvecklingen inom den träbearbetande industrinsärskilt stödjas utifrån regionalpolitiska hänsyn. Jag yrkar bifall tillreservation 8. Utvecklingsfondernas verksamhet är av stor betydelse förutvecklingen av och ide mindre företagen. 1 reservation 10 har vi tillsammansmed pekat på vikten av att utvecklingsfonderna ägnar särskilduppmärksamhet åt de minsta företagen. De mindre företagen spelar en viktig roll som idégivarenär det gäller teknisk utveckling och förnyelse i näringslivet. Därför är detangeläget att på olika sätt underlätta och stimulera innovationsverksamheten ivåra småföretag. Jag yrkar bifall till reservation 10. I reservation12 stryker vi tillsammans med moderater och folkpartister underbetydelsen av att till utvecklingsfondernas styrelser utses personer 130 med erfarenhet från företag. Vianser att det är självklart att landstingen skall Men det är vikfigt att de politiskapartierna beaktar att de personer som de nominerar har lämpliga kunskaper ocherfarenhet. Jag yrkar bifall till reservation 12, I reservafion 13 hävdar vi tillsammans med attdet finns övertygande skäl för att utvecklingsfonderna skall utvidga sinfinansieringsverksamhet till att omfatta även sådana hantverks- ochserviceföretag som inte arbetar med särskild inriktning på tillverkningsindustrin.Nuvarande bestämmelser om målgrupp leder till gränsdragningsproblem. De ter siginte motiverade i dagens läge, och regeringen bör därför genom en ändring ifinansieringsofdningen undanröja denna begränsning. Jag yrkar bifalltill reservation 13, 1 reservafion 14 understryks vikten av att staten stöderoch stimulerar hantverksnäringarna. Erfarenheten har visat att hantverketsintressen ofta har fått stått tillbaka för den industriella tillverkningens vidprioriteringar hos SIND och utvecklingsfonderna av olika stödbehov. Vi hävdaratt genom ett uttalande skall stryka under hantverkets betydelse ochdärmed skapa förutsättningar för en högre prioritering av hantverkets intressenvad gäller SIND, utvecklingsfonderna och länsstyrelserna. Vidare föreslår viett anslag om 1,5 miljoner till hantverksnämnden. Jag yrkar bifall tillreservation 14, Regeringens förslag om en minskning av anslaget tillsmåföretagsutveckling visar på ett bristande intresse för småföretagen och enfelaktig prioritering av de näringspolitiska insatserna. hävdar att detär en riktig prioritering att anvisa 22,5 miljoner mer tillsmåföretagsutveckling än vad regeringen föreslår. Vi anser att totalt , skall anvisas för småföretagsutveckling, I detta belopp ingår 10miljoner för särskilda bidrag till utvecklingsfonderna i stödområdeslänen. Jagyrkar bifall till reservation 16, Kooperativ utveckling och ungdomskooperativprojektet ärfrågor som kommer att ta upp. finner det anmärkningsvärt att regeringen i sinaförslag om medelsanvisning till STU inte har tagit hänsyn till att STU fr, o,m, innevarande budgetår har ansvar för det statliga stödet på det miljötekniskaområdet. Det är uppenbart att en väsentlig sänkning av ambitionsnivån på dettaområde har ägt rum. Vi i kan inte acceptera detta. Jag yrkar bifalltill reservation 23, Enligt uppfattning bör STU i sitt arbete för attfrämja teknikspridning ta regional hänsyn. Det bör finnas samma möjlighetertill arbete och boende i alla delar av vårt land. Skall den målsättningenförverkligas, måste den beaktas i samband med att stöd ges till olika projektoch verksamheter. Jag yrkar bifall till reservation 24, vill att STU anvisas 50 miljoner mer än vadregeringen föreslår. Motivet är bl, a, att möjliggöra ökade resurser förutveckling av bättre miljöteknik och en uppräkning av näringsbidraget förinnovatörer samt för ökade insatser för att främja småföretagsutvecklingen. Jagyrkar bifall till reservation 26, Datateknikens betydelse är vi alla medvetna om. För atträtt utnyttja datatekniken måste programvaran utformas med stor omsorg, så attden väl Anslag inom industridepartementets område Prot.1985/86:120 passar såväl verksamhet som brukare. Staten är en storbrukare av programvara. Staten har därmedstora möjligheter att påverka utvecklingen Anslag inom industridepartementets område ochutformningen av programvaran. Det är enligt uppfattning viktigt attstaten tar sitt ansvar vid upphandling av programvara. Jag yrkar bifall tillreservation 27, har yrkat att anslaget för forskningsbidrag tillteknikbaserade småföretag skall höjas med 20 miljoner. Det innebär nästan enfördubbling. Efterfrågan på detta anslag har varit mycket stor. Med hänvisningtill vad jag sagt i mitt anförande om småföretagens stora betydelseför teknikutvecklingen, är det angeläget att denna efterfrågan kantillgodoses. Jag yrkar bifall till reservation 30, I reservationerna 32 och 34 tar vi upp anslaget tillIndustrifonden, Vi anser i att det är som skall besluta ornramar och alternativ användning av anvisade medel. Regeringen har gång efterannan varit benägen att ta saken i egna händer och på sin höjd redovisa iefterhand. Vi anser att detta är ett högst olämpligt förfaringssätt. Jag yrkarbifall till reservationerna 32 och 34, Med denna snabba genomgång av centernsreservationer i näringsutskottets betänkande 14 har jag redovisat riktlinjernai industripolitik, som mycket väl överensstämmer med de grundläggandevärderingar som jag redovisade i början av mitt anförande, 155 (vpk): Vi lever i datoriseringens tidsålder. Vilkaär då de grundläggande tendenserna i den utveckling som präglar datoriseringeni vår tid? Det första är att denna nya teknik är oerhört kunskaps-och forskningsintensiv. Det betyder å andra sidan att det är några få, mycketstora företagsjättar, företagsimperier, som över huvud taget har de resursersom krävs för att utveckla grunderna för denna teknik och dess framsteg. Detbetyder i sin tur att små nationer som , som inte har några egna,nationella datajättar, kommer i ett tillstånd av växande beroende. Sä är detmed - detta trots de ambitiösa tankar som ligger bakom exempelvisregeringens nationella mikroelektronikprogram. De stora internationella datajättarna, bland vilka IBMintar en absolut särställning - jätten bland jättarna, sä att säga - ärnaturligtvis inte bara ekonomiskt verksamma, utan de utgör också viktiga centraför politisk maktutövning. Detta komplicerar naturligtvis läget och för in ensäkerhetspolitisk och neutralitetspolitisk aspekt i detta växande beroende pådataområdet, som en liten neutral nation som håller på att råka utför. Dessa datajättar är mycket svartsjuka i fråga om sinarevir och sina kunder och är mycket angelägna om att binda upp sina avnämarevid den typ av teknik och system som just deras företag framställer. Dettaadderar alltså ytterligare till den politiska maktaspekten. Denna maktspeglas också i den nästan överdrivna beredvillighet och mjukhetmed vilken den går de amerikanska jättarnas önskemåltill mötes när det gäller att lagstifta pä ett sätt som skulle begränsa Sverigeshandlingsfrihet gentemot vissa andra nationer. 1-" Dessa datajättar försätter oss i enlitet tvivelaktig position också därför att datatekniken,och speciellt dess nya steg mikroelektroniken, egentligen har växt fram inte såmycket på grund av de civila behoven som på grund av de militära applikationersom den har kunnat erbjuda. Den är en mycket viktig och tung del avrustningsindustrin. Den har levererat mycket av den utrustning som används förde typer av terrorbombningar som pågick i Medelhavsvärlden. Den utgören bärande del i det stora militärindustriella komplexet. Detta gör att datajättarna inte bara är ekonomiskamaktcentra utan också har en icke-kommersiell koppling, vilket kan innebärafaror om man blir för beroende av dessa jättar. Som vetenskapsmän också har konstaterat, hardenna utveckling pä dataområdet, med en viss koncentration av kunskap, forskningsresurseroch ekonomisk makt, en klar tendens att öka de teknologiska och industriellaklyftorna i världen också i en vidare bemärkelse. Slutligen har denna nya teknologi den egenskapen att den ien utsträckning som saknar historiska motstycken kan slå ut och ersättamänskligt arbete. Den får alltså utomordentligt stora sociala konsekvenser, såstora att ingen officiell utredare här i ens har vågat sig på att mätastorleken av förändringarna. Det har gjorts sådana mätningar i andra länder.Resultaten är ganska häpnadsväckande. Ett exempel som jag brukar anföra isådana här debatter är den västtyska urindustrin som förlorade40 % av sina arbetstillfällen. Om man sammanför alla dessa tendenser talar deutomordentligt starkt för att skall hävda sig på detta område måsteSverige upprätta en rimlig grad av nationellt oberoende, får inte blien satellit till de här jättarna. Är det då över huvud taget praktiskt möjligt att eftersträvaen sådan rimlig grad av oberoende? Inom vpk tror vi att det är möjligt. Vi trordet därför att den nya teknologin också har andra egenskaper, som från svensksynpunkt inte är fullt så dystra som dem som jag inledningsvis pekade på.Tekniken är mycket flexibel. De speciella system och applikationer som mycketstarkt har styrts av de militär-tekniska behoven i vär tid är ingalunda de endaapplikafioner som kan föras över på det civila området. Man kan mycket väl medden flexibilitet som den här tekniken besitter tänka sig helt andra typer avapplikationer, som inte är så bundna vid de militärt motiverade systemen, utansom utgår ifrån det civila samhällets behov. Man kan också tänka sig den nyateknologin förenad med helt olika former av arbetsorganisation. Man löper denrisken nu att man får ökade klyftor i samhället, att det blir en deklasseringav det traditionella yrkesarbetets position. Men det finns också exempel pä att man faktiskt kan skapaökad jämlikhet genom en generell och stark uppskolning av yrkeskunskapen hos demänniskor som befinner sig på de arbetsplatser som är föremål för den härteknologiska omdaningen. Detta ger anledning till en viss optimism, men detförutsätter att man går in och styr denna teknik, att man bryter den tendens somnu dominerar. En annan egenskap hos den nya teknologin som inger en vissoptimism och ger vissa möjligheter är den att utvecklingen går mycket snabbt.Vid återkommande tillfällen i teknologins utveckling sker det kvalitativasprång, där helt nya typer av system och applikationer avlöser de Anslag inom industridepartementets område Prot.1985/86:120 gamla. Då finns det alltså möjlighet för dem som kanske har släpatefter i de gamla applikationerna att gå in ochgenom ett beslutsamt program göra sig Anslag inom industridepartementets område gällandeoch komma i täten i den nya kvalitafiva form som tekniken i det nya stadiettar. Detta är vad vi föreslår att man på en smula sikt skulle kunna tänkas görai , Det har nämligen visat sig att man, när man baserar datateknik påoptik, får en mycket starkt ökad kapacitet. Man kan då få utrustning som kanbehandla data både kvantitativt och kvalitativt i en helt annan utsträckning.Prestanda hos tekniken ökar mycket kraftigt. Och om man medvetet skullebörja att lägga upp ett program för att få fram optikbaserade datorer iSverige, skulle det föra upp, tillsammans med andra mindre nationer somkanske vill samarbeta beträffande projektet, till en mindre beroende och meraledande ställning i detta nya stadium.