prot · G909108 · 1985-12-31 00:00:00 — Skolan svarar för16-17-åringarna i ungdomsplatser pä heltid, varav ungefär hälften finns inomden privata arbetsmarknaden, 18-19-äringarna finns i ungdomslag på halvtid -nästan bara inom den offenthga sektorn, och dem skall kommunen ansvara för. Ochför de äldre skall arbetsförmedlingen gå in för att ge demarbetsmarknadsutbildning eller beredskapsarbete. Samordningen är dålig ochersättningsvillkoren väldigt olika. Det är verkligen hög tid för en rejäl översynoch utvärdering av vad de olika insatserna förf med sig. Vi vef atf det finns en risk för atf den normalaarbetsmarknaden fungerar sämre för ungdomar, fill följd av en delarbefsmarknadspolitiska insatser eftersom arbetsgivaren kan anställa ungdomardär på eft billigare sätt. Visst har det redan skett en del utvärderingar.Konsultföretaget , som någon nämnde , har t, ex,konstaterat atf ungdomslagen alltför ofta är en förstahandsåtgärd i stället föraff sättas in först när den arbetssökande ungdomen och arbetsförmedlingenprövat olika alternafiv. tror ändå pä ungdomslagen. Vi tror aft de kanbehövas som en resurs under överskådlig fid. Vi vill varna för ochcenterns förslag aft direkt ta bort dem , efter bara - vi var juöverens om atf de skulle införas för så kort fid sedan. Men - och def ärviktigt - vi har pekat på vikten av aft inrätta ungdomslag inom den privatasektorn, där möjligheten till varakfiga jobb är större, och aft ungdomslageninfe får vara en förstahandsåtgärd, I angåendearbetsförmedlingens arbete med ungdomar i ungdomslag kan man utläsa aft en ökadrörlighet uf ur ungdomslagen ägt rum och aff förmedlingens kontaktermed ungdomarna ökat. Men man pekar också på aff def finns många som snabbtlämnar ungdomslagen och aft flera av dessa troligen kunnat få arbete i denöppna marknaden utan ungdomslagsplacering om jobbsökaraktiviteterna varit föreplaceringen och anvisningstiderna varit längre. Det var ocksä mycket intressant aft fa del av AMSpressmeddelande av , där man ifrån styrelsen deklarerar att flerungdomar skall få arbete pä heltid inom näringslivet. Dessa platser skall kommafill stånd genom överenskommelser mellan verket och företagen med hjälp avrekryteringsstöd eller genom atf arbetsmarknadens organisationer träffaravtal. Det sägs också aft om eft avtal kommer fill stånd, bör stöd ges. Härpekar man alltså på vikten av aft aktiv arbetsförmedling, utbildning och arbeteinom näringslivet prövas före placering i ungdomslag. Det är uppenbart aft AMShär går folkparfiet fill mötes i våra krav, och det skulle var intressant afffä höra socialdemokraternas representanter här i bekräfta atfmålsättningen också för dem är att få in fler ungdomar på helfid inäringslivet och att ungdomslagen i den offentliga sektorn skall vara ensisfahandsåtgärd, Def finns alltså all anledning aft vid en helhetssyn dranytta av de rapporter som jag hänvisat till. En möjlighet att komma uf ur arbetslösheten är aff försökastarta egen verksamhet, Def är självfallet stora svårigheter som möter dessaungdomar, och de behöver mycket hjälp med bokföring, marknadsföring och alltannat som har med fri företagsamhet atf göra. Det är bra atf ungdomar nu kan fåbidrag med . för atf driva egen rörelse och aff defta kankompletteras med medel frän barn- och . Men folkpartietanser ändå aff regeringen borde överväga om def inte vore bättre att permanentamöjligheterna till ett för ungdomar anpassat etableringsstöd. SärskildaAMU-starfa-egef-kurser ges , men dessa behöver utvecklas och bör ocksåsamordnas med utvecklingsfondernas utbildningsverksamhet, I en mofion har och några andrafolkpartister tagit upp problemet med att stöd för sfarta-egef-verksamhef gesendast . Ofta är affärsidéerna enkla aff bedöma,medan lönsamheten ofta är svårbedömbar. Def är nästa omöjligt atf få eftnystartat företag att på bli så inarbetat aft def gerinkomster som täcker bäde företagarens lön och alla andra omkostnader,Ufskoffsmajorifeten föreslår skall anvisas för denna verksamhet under nästa budgetär. Detfa skulleräcka till ungefär 1 700 personers bidrag - men bara . Jag har varit i kontakt med vid högskolani , som har regeringens uppdrag att göra en utvärdering av hur stödetslagit uf, Jerreling håller just nu på med slutjusferingen av sitt arbete. Hanhar studerat ett 40-tal företag i och och bedömer atföver hälften har en långsikfig positiv utveckling. Visserligen är det enminoritet av företagsledarna som säger att de inte skulle ha startat om de intefåtf startbidrag, men alla är mycket positiva till det stöd som de har fått, är bidraget ca , i genomsnitt. Det kan knappast sägas vara någotdyrt arbetsmarknadspolifiskt instrument, inte ens om def, som vi i folkpartietföreslår, utgår under eft helt år i stället för . Om man betänkeratt man med detta kanske räddar ytteriigare några fiotal, ja kanske hundratal,företag och dessa kanske rentav växer och anställer människor -då har statensnart tjänat in de pengarna. Bland de förslag som kommer aff föra frami sin rapport finns också förslag om en förlängning av tiden förstarfa-eget-bidraget till . säger socialdemokraterna nej fill ensädan förlängning. Det skall bli intressant aff se vad de tycker när de harläst utvärderingen. Jag menar atf socialdemokraterna skall lita på vad jag härhar framfört och rösta på reservation 58, som jagyrkar bifall till, Slufligen några ord om lärlingsutbildningen, eftersom denaktualiseras i anslutning till en mofion angående lärlingsutbildning ihantverksyrken. Jag tycker att det är angeläget aff här framhålla folkparfietsposifiva syn pä lärlingsutbildningen. Den har vi gett uttryck för också i detfabetänkande, i ett särskilt yttrande, Atf vi infe har reserverat oss beror pä atfvår motion om lärlingsutbildning behandlas i utbildningsutskottet. Trots aff lärlingsutbildningen visat sig vara den avgymnasieskolans utbildningar som i största utsträckning leder till fastanställning, väljer regeringen att också under kommande budgetår hållautbildningen på en alltför låg nivå. Det gäller både antalet platser ochstatsbidraget. Antalet flickor i lärlingsutbildningen är försvinnandelifef, och därför behövs def särskilda stimulansåtgärder för dem, av allasom har påbörjat lärlingsutbildningen har fullföljt den, och av demhar fått fast anställning efter utbildning. Vilken annan utbildning ger så gottresultat? Det är därför beklagligt atf regeringen i så liten utsträckningarbetar för aft denna form av utbildning skall sfimuleras. Jag vill helt kort sammanfatta folkpartiefsställningstagande i vad gäller lärlingsutbildning så här: - Ingen gräns skall sättas förantalet läriingsplafser, - Statsbidragskall ges för alla tre åren, - Speciellabidragssystem enligt modell från anställning med lönebidrag skall införas, - Lärlingsutbildningskall kunna vara eft alternafiv till linjer i gymnasieskolan. Behörigalärare skall krävas för utbildningsanslag. Bättre villkor skall ges förutbildningsanordnarna. Regeringen tog bortfärdigufbildningen ur utbildningen och kringgärdade Arbetsmarknadspoli-inräffandet av lärlingsplatser med en mängd bestämmelser.Regeringen har tiken därför medverkat fill atf antalet platser har minskat,vilket nu används som argument mot utbildningen. Det är ytterst beklagligt.Lärlingsutbildning kunde ha räddat många ungdomar från arbetslöshet. Jag vill sluta med att rikta tvä frågor fill socialdemokraterna: Är det inte vikfigare för er attfler ungdomar får jobb, även om det blir fill lägre lön? Kommer socialdemokraterna attändra sin inställning fill förlängningen av starfa-egef-bidragef om utredningen av stödet föreslår en förlängning? Jag yrkar bifall till folkparfiets reservafioner. Jag villsärskilt peka på reservafion 15, i vilken kräver dels en översyn avdet arbetsmarknadspolifiska åtgärdssystemet för ungdomar, dels särskildaungdomsavtal. Jag vill också framhålla reservafion 20 angåendearbetsmarknadspolifiskt stöd till ungdomsförefagande samt reservafion 58, ivilken kräver en förlängning av tiden för starfa-egef-bidragef fillett år, 148 i Bengfsfors (c); passade strax föremiddagsuppehållet, när ingen replikräft återstod, på atf säga att vi som villavskaffa ungdomslagen och i stället utveckla möjligheterna för ungdomarnagenom att inrätta yrkesprakfikplafser önskar återinföra kontanfprincipen. Mankan fråga sig hur någon på detfa sätt kan misstolka ett seriöst förslag som vihar lagt fram, Alla vet hur ungdomslagen har fungerat under de år som dehar funnits, Def rör sig om ca 30 000 ungdomar, som till befinner sig inomden offentliga sektorn. Är def den bästa möjligheten för ungdomarna atf gåvidare? Jag tror inte def. Därför har vi föreslagit aff man skall omvärderaungdomslagen och inrätta yrkesprakfikplafser. Jag tycker atf man skulle ta merseriöst på dessa förslag. Vi vill infe alls införa någon konfanfprincip igen,utan vi vill utöka ungdomarnas möjligheter atf få inträde på arbetsmarknaden. Arbetslösheten har trots en starkhögkonjunktur legat kvar på en hög nivå. Den socialdemokrafiska politiken hartill stora delar varit misslyckad. Förutsättningar för en bättre polifik harinfe saknats, men däremot viljan och förmågan. Socialdemokraterna möttes av en internationellhögkonjunktur - eft önskeläge för en ny regering. Men hur har de utnyttjatdetta läge? var modeordet den tredje vägens politik.Varthän har dä den tredje vägens politik lett? Vi har en haft en onormalt hög inflation under denna tid.Vi vet aft inflationen var på väg ned 1982, men genom devalveringen, momshöjningenoch en del andra skaftehöjningar satte inflafionen fart igen. Man kan barakonstatera atf def var så. Kostnadsprisindex har ökat med från hösten 1982till just på grund av polifiska beslut och skattehöjningar. Jag skulle tro atf det även för .. vanligalöntagare känns när inflafionen går upp. Vi har eff högt ränteläge, som beror på vår ekonomi. Vihar eff betydligt högre ränteläge än vär omvärld - våra viktigastekonkurrentländer. Vi har fortfarande eft högt budgetunderskott, som givetvispåverkar både räntan och inflationen. Till råga på allt har vi en arbetslöshet som är onormaltsfor i ett för socialdemokraterna gynnsamt läge. sade strax före middagsuppehållef atfarbetslösheten ökade 1982. Sanningen är ju att arbetslösheten var högst 1983,och den ligger fortfarande på en hög nivå. Det är ingen hemlighet - det är baraatt läsa statistiken. Arbetslösheten höjer kostnaderna församhället. Arbetslöshetsförsäkringens konton belastas allt hårdare. Frågan om arbetslöshetsförsäkringen har haft många olikaturer. Först föreslog regeringen aft den högsta dagersättningen skulle utgå med335 kr,/dag. Efter kraffiga protester inom den socialdemokrafiska rörelsenhöjdes det högsta beloppet fill ,/dag, Def var som fick denstora äran att skriva under denna motion, och han fick gå i bräschen för dennahöjning. Det tråkiga är atf höjningen skall betalas genom en höjning avarbetsgivaravgifterna. Den ökade arbetslösheten under senare är har inneburit atfkostnaderna för de kontanta ersättningarna vid arbetslöshet har stigitkraftigt. För innevarande budgetår utgör dessa kostnader avutgifterna för arbefsmarknadspolifiken, En enhällig riksdag beslöt 1976 aff staten skulle svaraför av kostnaderna för arbetslöshetsersättningen. Dessa kostnaderfinansieras dels genom anslagsmedel, dels genom den särskilda arbetsmarknadsavgiften.Den ökade arbetslösheten har dock inneburit aff statens andel av kostnadernahar ökat fill , Def totala ufbefalningsbehovef för kommande bfidgetårberäknas uppgå till 7 miljarder. Den finansiering som utskoffsmajoritefen nu förordar - enhöjning av arbetsmarknadsavgiften - infecknar eft obefintligt löneutrymme ochstrider dessutom mof vad regeringen uttalade i finansplanen, där def utlovadesaft ingen höjning av arbetsgivaravgifterna skulle ske, Def är mof dennabakgrund som avvisar utskotfsmajoritetens finansieringsförslag. En ökad dagpenning bör i stället finansieras genom aft denegna avgiften till A-kassorna ökar. Spännvidden i avgiftsuttaget mellan olikaA-kassor är mycket sfor, Def ökade avgiftsuttaget bör främstbelasta de kassamedlemmar som har en trygg anställning med liten risk förarbetslöshet och som därför har en låg avgift. Regeringen bör ta uppöverläggningar med de fackliga organisationerna och A-kassornas samorganisationi syfte aft fä tillstånd en ökad finansiering av kostnaderna förarbetslöshetsersättningen genom höjda egna avgifter för de försäkrade, LarsUlander sade här atf detta var en felakfig princip. Han menadeaft alla solidariskt skulle bära arbetslöshetens kostnader. Vi centerpartisteranser aft def infe är orimligt att de som har arbete genom ökade avgifter efterförmåga solidariskt bidrar till den ekonomiska tryggheten för dem som ärarbetslösa. finnerLars Ulander helt orimligt. Målsättningenför de av oss förordade överläggningarna bör vara: - De arbetslösaskall hållas skadeslösa i förhällande fill pris- och löneutvecklingen, vilketinnebär atf nivån för den högsta fillförsäkrade dagpenningen bör höjas fill 360kr, per dag, Def är den höjning som även föreslagit i sin motionoch som föresläs i ufskottsbetänkandet, - Höjningen avarbetslöshetsersättningen skall finansieras genom en omfördelning frän dem somhar arbete fill förmån för dem som är arbetslösa - med utgångspunkt iregeringens uttalande i finansplanen om def obefintliga löneutrymmet -och bör fas ut genom ökade avgifter i stället för höjda arbetsmarknadsavgifterför atf inte ytterligare försvåra avtalsförhandlingarna, - Def ökadeavgiftsuttaget av de egna avgifterna måste också fördelas på eff sådant sättaft det verkar utjämnande mellan kassamedlemmer som har låg resp, hög egenavgift, - Statens andelav bidragen fill arbetslöshetsersättningen återställs till den nivå somförutsattes riksdagsbeslut, dvs, , Har glömt bort aff en gång var enigpå denna punkt? 1 reservation 49 tar vi upp krav på enutredning om reformerat sysfem för arbetslöshetsförsäkringen. Nuvarande system för ersättning vid arbetslöshet bygger påprincipen att den arbetslöse skall ersättas för inkomstbortfallet. Utvecklingenpå arbetsmarknaden med en ökad arbetslöshet och allt längreersättningstider för ersäftningstagarna har inneburit att kostnaderna för dekontanta ersättningarna vid arbetslöshet har kommit att utgöra en allt störreandel av utgifterna för arbefsmarknadspolifiken. Samfidigt kan konstateras aft en tredjedel av dearbetssökande inte uppbär vare sig ersättning från arbetslöshetskassa ellerKAS. Regeringen tillsatte en utredning omersättningarna vid arbetslöshet. Från sida anser vi det varapositivt atf regeringen nu startar eff utredningsarbete beträffandearbefslöshetsersäffningarna. Vi anser emellerfid atf regeringen borde ha givitutredningen direktiv som möjliggör eff bredare grepp på ämnet än som blivitfallet. a, synes direkfiven innebära aft regeringen hållerfast vid det nuvarande systemet för ersättningarna med en uppdelning på enfrivillig försäkring och ett kompletterande stöd, KAS, på en väsenfligt lägrenivå för de icke försäkrade. anser att man bör gå över fill enobligatorisk arbetslöshetsförsäkring. När ALF-ufredningen fick i uppdrag aft utformaen sådan försäkring rådde för övrigt en bred politisk enighet om behovet av ensådan reform. Även om reformen infe kunnat genomföras av kostnadsskäl,kvarstår enligt vår mening behovet av reformen. Som inledningsvis nämnts ärdef många som helf saknar ekonomiskt stöd vid arbetslöshet och sålunda ärhänvisade till socialhjälp eller endast har det begränsade skydd som KAS kange, Defta gäller särskilt kvinnor och ungdomar. Vi anseralltså aft tanken pä en allmän arbetslöshetsförsäkring på nytt 8 Riksdagensprotokoll 1985/86:107-108 Prot.1985/86:108 borde ha aktualiserats i samband med det nya utredningsarbetet.En sådan försäkring skulle ge ett grundskydd på en rimlig nivå medmöjlighet atf bygga , , '. ! ~ på med avtalsenliga eller enskilt tecknade försäkringar. Arbetsmarknadspoli- f " " ,, Vi anser slutligen atf formen förutredningsarbetets bedrivande bör ifrågasättas.Regeringen har valt att överlåta det förestående arbetet på en ensamutredare.Med hänsyn fill frågornas i vissa fall kontroversiella natur hade detvarit naturligt att förankra utredningsarbetet och dess resultat i en I budgetproposifionen föreslås aff äterflyttningsbidragetslopas. Utskottet ger dock regeringen bakläxa på denna punkt. Vi i centerparfiet anser aff flyttningsbidragen är en avde främsta sfimulanserna för den pågående koncenfrafionsufvecklingen, och vifann det därför anmärkningsvärt atf den lilla säkerhetsventil som fanns iäterflytt-ningsbidragen skulle fas bort. Utskottet delade denna våruppfattning. Tråkigt nog reserverade sig och yrkade bifall fillbudgetpropositionens förslag. Man kan tycka aff def är litet småaktigt - detgällde ju infe mer än . I betänkandet behandlas frågan om äldrestödeffill tekoindustrin. Tekoindustrin har en betydande roll för sysselsättningen ivissa regioner och på vissa orter. av tekoindustrin återfinns i , ,och kommuner svarar för en tredjedel av landefs helatekoindustri, som totalt sysselsätter drygt 32 000 personer. Våra tekoföretag omsätter ca ochsvarar för av den totala svenska industriproduktionen. Tekovarorexporteras för mer än 5 miljarder och vi importerar för 15 miljarder. Tekonäringen har således en avgörande inverkan dels påsysselsättningen, dels på landefs ekonomi. Trots betydande problem under 1960-och 1970-talen har näringen lyckats bibehålla en betydande produktionsvolym, Lönekosfnadsutvecklingen och 1975 innebar atf defekonomiska läget drasfiskt försämrades i och med en omfattande utslagning avföretag, inte minst i och i , Regeringsskiftet 1976 innebar emellertid aff omfattandeåtgärder sattes in i syfte atf stödja tekoindustrin, och under de tvä sistaåren på 1970-falet stabiliserades förhållandena inom fekobranschen. Dedevalveringar som genomfördes och 1982 stärkte tekoindustrinskonkurrensmöjligheter såväl pä exportmarknaden som på den inhemska marknaden.Kostnadsutvecklingen unde har dock medfört att de fördelar somdevalveringarna gav nu har försvunnit. Kostnadsläget för den svenskatekoindustrin är åter eft av de högsta i världen, I flertalet konkurrentländerär tekoindustrin en låglönebransch. Vår egen tekoindustri behöver därför ävenframöver fortsatt stöd. De förändringar som fekobranschen har genomgått ställeremellertid krav på én förnyelse av stödformerna. Genom äldrestödef har man på eft verksamt och konkurrensneufralt sätt kunnat främja svensk tekoindustri. Vi i har arbetat för atf slå vakt om stödet, och vi har motsatt oss socialdemokraternas urholkning av det generella tekosfödet, Sfrukturom- 114 vandlingen inom fekobranschen haremellerfid medfört aft åldersstrukturen för deanställda inom näringen är på väg att förändras, och en föryngring har Prot.1985/86:108 skett, framför allt inom vissa delar av branschen. Det ärväsentligt för tekoindustrins framtida konkurrenskraft aft denna 7 ~, 'T förnyelsefortsätter och att fler, framför allt ungdomar, upplever det som , aftraktivtoch positivt aff fa jobb inom tekoindustrin. Det stafliga stöd som utgått tilltekonäringen bör därför vara dels ett generellt och konkurrensneufralt stöd,dels ett stöd avsett att stimulera till utveckling och industriell förnyelse.Enligt vår mening bör därför huvuddelen av de ekonomiska resurser som utgåri form av äldrestöd och selektivt rikfat branschstöd sammanföras till en ny typav generellt och konkurrensneufralt stöd för tekoindustrins utveckling. Äldrestödetbör därför omvandlas fill avskrivningslän. Utskottet har sett mycket positivt pä denna nya stödform,och man fastslår atf berörda departement närmare bör bereda förslaget.Regeringen bör därefter återkomma till och presentera resultatet avdetta arbete. yrkar jag bifall fillreservafionerna 40, 44, 47, 49 och 51. 149 (vpk): Svensk arbefsmarknadspolifik byggdes upp medutgångspunkt i antagandet att arbetslösheten var konjunkfurellf betonad,tillfällig fill sin karaktär och eff kortvarigt tillstånd i en människas liv.Ufifrån def antagandet utvecklades också riktlinjerna och målsättningarna förde arbetsmarknadspolifiska åtgärderna. Som övergripande målsättningar förverksamheten fastställdes def sfabiliseringspolifiska målet, deftillväxfpolitis-ka målet och det sociala - eller fördelningspolifiska - målet.Men samfidigt blir arbetsmarknadspolitiken en integrerad del av den allmännaekonomiska politiken. Den har underkastats och anpassats fill ekonomiska ochpolitiska målsättningar. På så sätt blir arbefsmarknadspolifikens mål atf iförsta hand förverkliga den ekonomiska polifiken. Kampen mof arbetslösheten ochför den fulla sysselsättningen kommer i andra hand, Situafionen har förvärrats avsevärt också med tanke på deändrade förutsättningarna för arbetsmarknadspolitiken, nämligen med konstaterandetaft arbetslösheten inte pä samma sätt som tidigare är konjunkfurellfbetingad. Den är i det närmaste opåverkad av kortvariga konjunkturellasvängningar. Den är strukturell fill sin karaktär och är eff kroniskt ochbestående tillstånd i ekonomin. Därför har vi en arbetsmarknadspolitik som infe äravsedd för de nya förutsättningar som finns med avseende på arbetslöshetens artoch omfattning. Dessutom har det skett en kvalitativ förändring avarbefsmarknadspolifiken. Under konjunkturuppgången har arbefsmarknadspolifikenlagts om i syfte atf expansionen av näringslivet skall understödjas och på såsätt medverka fill aft def fillväxtpolifiska målet nås, vilket blir den allomdominerande och överskuggande målsättningen. Omläggningen innebär bl, a, aff ett mer plafsinriktafarbetssätt har tillämpats vid förmedlingarna, atf utbildningen har safts in för atf underlätta rekryteringen, atf rekryteringsstödet har använts för aff tillmötesgå företa- 115 gens kravoch att stödet för geografisk rörlighet har ökat. Man inte bara underlåter atf ifrågasätta den nuvarandemaktstrukturen och dess negativa utvecklingstendenser i vad gällersysselsättningen, utan man strävar fill att genom en intensifieradsatsning pä området stimulera och påskynda den utvecklingen. Man bortser helffrån den industriella strukturomvandlingen och dess negativautvecklingstendenser, som i vissa avseenden inte bara kommer i direktmotsättning till vitala samhällsintressen utan i väsentliga delar också starktbegränsar det politiska handlingsutrymmet, som är en förutsättning för kampenmot arbetslösheten. Jag har blivit förvånad över atf arbetsmarknadsministernår efter är infe bara i största allmänhet har underlåtit atf diskutera denegativa effekterna av den industriella strukturomvandlingen utan har uppfattatdem som positiva. Vi menar från vpk:s sida att def inte går atf föra ettallvarligt resonemang om kampen mot arbetslösheten och för den fullasysselsättningen - eller arbete ät alla, om arbetsmarknadsministern föredrardet - utan atf ta hänsyn fill de negativa effekter som den industriellastrukturomvandlingen har , Def finns nämligen en hel armé av arbetslösa,35 miljoner människor i västvärlden, som är arbetslösa just på grund av denindustriella strukturomvandlingen. Arbetslösheten i , som är ett kronisktfenomen, beror på de strukturella förändringarna inom industrin, harförlorat 20 000 jobb på grund av den industriellastrukturomvandlingen. Det finns undersökningar av fackföreningsrörelsen i bådeEngland, och som visar aff om den industriellastrukturomvandlingen kommer aff fortsätta pä samma sätt som , om mikroelektronikenkommer aff användas i produkfionen i samma utsträckning som hiffills, kommerdef att finnas ytterligare 12 miljoner arbetslösa i . Därför anser vi atf det infe är en försummelse i störstaallmänhet aff man infe vill diskutera strukturomvandlingens negafiva effekterpå sysselsättningen, utan def är ett försök aff dölja arbetslöshetensegentliga orsaker, Def kan bara tolkas som en ovilja atf ingripa, därför atfdet är def kapitalistiska systemets sätt aft fungera. Jag vill säga fill arbetsmarknadsministern atf detta infeär någon teknik-fientlighet, Defta är eft konstaterande av en faktisk situafionsom de svenska arbetslösa hamnar i . Den strukturella omvandlingen i den svenska industrin fårockså andra effekter.