prot · G909160 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag ärdärför tacksam för att utskottet ändå i sin skrivning poängterar "att denökade kunskapen om rökningens allvarliga medicinska skadeverkningar självfalletär en omständighet som måste beaktas i programverksamheten, inte minst då detgäller program som riktar sig till ungdomar." vice talmannen och jag har i enmotion under den allmänna motionstiden föreslagit, att när ett nytt avtalmellan staten och skall träffas, borde ingå en passus om atthälsoupplysning och program orn friskvård kontinuerligt skall ingå iprogramutbudet, där särskilt tobakens och alkoholens skadeverkningar påtalas. Eftersom inte tillräcklig varsamhet iakttas i de programsom speglar bruk av alkohol och andra droger, trots att det nuvarande avtaletföreskriver del, skriver vi i motionen att en skärpning borde ske. kan jagemellertid konstatera att utskottet är ganska positivt till en del av desynpunkter och önskemål som vi för fram i vår motion. a. framhållerutskottet att programbolagen på begäran av statlig myndighet skall sända meddelandensom är av vikt för allmänheten. Jag har här i riksdagsdebatten velat förafram de här synpunkterna som jag vet delas av den samlade ,,av många andra ideella organisationer, av föräldrar och ungdomsledare ochmånga andra. 39KARL-GÖSTA (): Jag skall kommentera kulturutskottetsbehandling av min motion Kr305 om ett teckenspråkstolkat nyhetsprogram i TV. har tidigare fastslagit teckenspråkets ställningsom de dövas eget språk. De dövas rätt till tvåspråkighet föreligger därmed. Kommunikation mellan människor är viktig för varje personsutveckling. Att tala med varandra och uttrycka känslor i ord och spontanahandlingar är några förutsättningar för att skapa och nå kontakter. Dövapersoner kan på grund av sitt handikapp inte på ett likvärdigt sätt delta i denvardagliga kontakten människor emellan. De skapar kontakter i första hand genomsitt eget språk, teckenspråket. Men de kan inte genom detta språk nå fram tilloss som har våra hörselorgan i behåll. Vi har nämligen inte lärt oss derasspråk. Vi klarar oss ändå. Men gör vi verkligen det? 1 de flesta fall är svaretja. Men jag tror att många med mig får en känsla av otillräcklighet, osäkerhetoch otillfredsställelse då vi möter en döv person. Vi står handfallna. Vi vetinte hur vi skall bete oss. Vi har svårt att nå och ta kontakt. 1 sådanasituationer skulle det självfallet vara en fördel att kunna kommunicera pä dedövas eget språk. Det är inte enligt min uppfattning nödvändigt alt bli proffspä teckenspråk, men allt fler av oss hörande borde kunna så mycket att man kannå en språklig kontakt. Man kan fråga sig vad det som jag nu talat omhar att göra med motionens innebörd om ett teckenspråkstolkat nyhetsprogram.Jag kommer till detta. Först vill jag poängtera vikten av att dövapersoner ges den möjlighet som det innebär att nyhetsprogram i TV blir föremålför teckenspråkstolkning. Jag är glad över att både departementschefen och ettenigt utskott är positiva till en sådan utveckling. Det är min förhoppning attSveriges Radio skall kunna förverkliga denna målsättning. En sådan förändring iprogramutbudet skulle naturligtvis i första hand bli en klar fördel för alladöva personer, men i synnerhet för döva barn och ungdomar som har svårigheteratt kunna läsa texten i textade program. Det är viktigt att handikappademänniskor inte isoleras utan att de på ett tillfredsställande sätt får del avden viktiga samhälls- och nyhetsinformation som TV förmedlar. Genomteckenspråkstolkning av nyhetsprogram i TV skulle informationsutbytet avsevärtförbättras. Intresset att följa dessa program skulle säkerligen öka från dedövas sida. Jag tror dessutom att de dövas eget språk,genom att man teckenspråkstolkar nyhetsprogram, får en högre status. På så sättkan hörande människor stimuleras till att lära sig detta språk. Det finnssåledes ett samband mellan dels värdet av ett bättre programutbud för dövapersoner, dels värdet av att skapa intresse för hörande människor att lära sigteckenspråk och på så sätt skapa möjlighet till förbättrade kontakter mellanhörande och döva personer. Jag skall avslutningsvis, herr talman, ge ett par exempelpå vad ett framtida teckenspråkstolkat nyhetsprogram i TV kan ge för fördelar.Jag skall försöka teckenspråkstolka slutet i mitt anförande för att visa attdet inte är så svårt att lära sig detta språk. Ett teckenspråkstolkat nyhetsprogram kan stimulera dövabarn och ungdomar att följa med i samhällsdebatten. Det kan stimulera hörandemänniskor att lära sig teckenspråk. 40KURT (): I ett flertal motioner har krävts attledningen för en kommande rikskanal av mediepolitiska och kulturpolitiska skälskall placeras utanför , eftersom denna kanal i stor utsträckningskall baseras på de olika TV-distriktens produktion. I motion 364, som jag harväckt tillsammans med ett antal kamrater, har jag också krävt att riksdagenuttalar sig för att ledningen för denna kanal placeras utanför . Det är tyvärr inte alltid så att riksdagensutskottsskrivningar är kristallklara. Föreliggande betänkande frånkulturutskottet kan hänföras till den skaran. De motioner som jag åberopade ochsom kräver utlokalisering av rikskanalens ledning avstyrks av utskottet medhänvisning till att det bör ankomma på styrelse att fattabeslut i frågan i enlighet med det synsätt som präglar propositionen. Frågan är; Har utskottets majoritet gett någon vägledningför hur detta beslut skall se ut? Har uttalat sig för att ledningen skallplaceras utanför ? Efter att ha läst utskottets betänkande ett flertal gångermycket noga och uppmärksamt lyssnat på utskottets talesman har jag kommittill den slutsatsen att så är fallet - att om kommer attfatta ett beslut som, med den skrivning utskottsmajoriteten har gjort, innebärett klart uttalande från att ledningen för rikskanalen skall placerasutanför . Jag vill därför citera dels vad utskottsmajoritetenskriver i betänkandet, dels vad utskottets talesman har sagt här idebatten. De här uttalandena är, menar jag, klara anvisningar till att ledningen för rikskanalen skall placeras utanför . På s. 21 i betänkandet, där man redovisar olika skäl förlokaliseringen, säger man: "Det är rimligt att ledningen förläggs tillnågot av de distrikt där programproduktionen skall ske. Det är viktigt attrikskanalens programledning kan hämta de direkta dagliga impulserna ochstimulansen från någon annan debatt- och kulturmiljö än huvudstadens för att enverkligt berikande kanalkonkurrens skall uppstå. Nära detta argument liggerargumentet att det är mindre risk för likriktning inom TV om ledningen för debåda TV-kanalerna inte är lokaliserade till samma ort. En utflyttning avledningen för en rikskanal skulle allmänt sett få stor regional- ochkulturpolitisk betydelse." Litet längre fram i betänkandet, där de olika argumentenvärderas, säger utskottets majoritet: "De argument som redovisats i det föregående visarenligt utskottets mening att det finns skäl att - för den händelse beslutfattas om en kanalkonstruktion med Stockholmskanal/rikskanal - förläggaledningen för rikskanalen till en ort utanför , Vid val avförläggningsort bör i så fall hänsyn tas till såväl ekonomiska somkulturpolitiska faktorer. Åven regionalpolitiska skäl bör kunna vägas in isammanhanget." Jag uppfattar denna formulering från utskottsmajoritetensom ett klart uttalande från att styrelse har attfölja detta uttalande, som kommer att anta om utskottsmajoritetensförslag får majoritet i om . För att ytterligareunderstryka detta vill jag återge vad utskottets talesman sade i debatten;Utskottet finner skäl som talar för en utlokalisering och förutsätter attmoderbolaget i sin bedömning tar hänsyn till detta. Utskottet anser dessutomatt regionalpolitiska fördelar uppnås. Jag tycker att det är alldeles klart, efter den debatten,att det beslut som riksdag kommer att fatta är ett beslut som skallvara vägledande för styrelse. Jag har därför inte några somhelst svårigheter att, efter denna debatt och det klargörande den har gett,stödja utskottsmajoritetens förslag. 41MARGARETA () replik: Det var riktigt rörande att lyssna till KurtHugosson, som har kommit fill insikt. Om det inte hade varit för detlilla förargliga uttrycket "för den händelse" beslut om enutlokalisering skulle fattas, skulle jag ha trott på . Men detlilla förargliga "för den händelse" finns där. 42KURT () replik: Om gör en språklig analysav utskottets betänkande, vilket i och för sig inte torde vara erforderligt,skall hon finna att den inskjutna satsen med orden "för den händelse"syftar på om en rikskanal kommer till stånd. Om så inte blir fallet finns detinte heller någon ledning att utlokalisera från . Men eftersom jag haruppfattat utskottets betänkande och dagens debatt så, att det blir ett klartuttalande från att en rikskanal skall komma till stånd, anser jag attskrivningen är entydig och klar, 43 () replik: Utskottsmajoriteten säger inte ett ord om atten rikskanal skall komma till stånd. Däremot förutsätter vi det ireservationen, i och med att vi begär en utlokalisering av rikskanaler. 44 (vpk): Jag tycker fakfiskt att det är något förvånandeatt dagens debatt i så hög grad som fallet är koncentreras kring frågan omutlokalisering av den s. k. rikskanalen utanför - läs . Detär förvånande därför att debatten gäller en mycket omfattande liksomomsorgsfullt utarbetad och viktig proposition om hela Radiosverksamhet. Det är förvånande därför att det råder en total enighet i utskottetom att det finns skäl som talar för en utlokalisering av ledningen för denkommande rikskanalen utanför . Det finns vidare en enighet i utskottet om det nödvändigai att grundligt undersöka de journalistiska, ekonomiska och regionalpolitiskaeffekterna av en utlokalisering av rikskanalen. Var finns då den minimala spik som de borgerliga försökerkoka utlokaliseringens soppa på, speciellt ? Jo, just i denskillnad som finns mellan utskottsmajoritetens skrivning och reservanternas.Utskottsmajoriteten förutsätter att ledning självfallet skallta hänsyn till kulturpolitiska, journalistiska och regionalpolitiska skäl i sinbedömning av en eventuell utlokalisering av ledningen någon annanstans. Varföranser reservanterna att ledning inte har den kapaciteten? Utskottsmajoriteten förutsätter också att Radiosledning har motsvarande förmåga att kunna fatta sådana beslut som härdiskuteras. Därför har vi förtroende för ledningen. Varför anser ni frånreservanternas sida att ledning inte är kapabel att fatta deaktuella besluten? Ni säger i er reservation 4 att det enligt utskottetsmening inte finns något hinder för att självt ta initiativ idenna fråga. Fattas bara att man skulle förhindra att taställning till frågan! Ni fortsätter i reservationen; Men om Radiofattar beslut om att förlägga ledningen för en rikskanal till en ort utanförStockholm skall man återkomma till regering och riksdag. Jo, jag tackar jag.Det finns alltså inget hinder för att ta initiativ, men beslutenskall fattas här. Detta är den minimala spik som ni försökte koka soppa på -och det är inget nytt. De borgerliga partierna har alltid försökt inskränkaSveriges Prot.1985/86:160 Radios möjligheter att kunna fatta sådana här viktiga beslut. Nivill alltid ha en inblandning från politikernassida i frågor som rör De sista raderna i den borgerliga reservationen 4 handlarom ekonomi. Qm nu ledning skulle komma fram till att eneventuell utlokalisering skulle innebära avsevärda kostnader som skulle drabbaradiofonden, måste komma tillbaka till och begärabeslut. Men mig veterligen finns det ingen bestämmelse eller lagstiftning somförhindrar någon myndighet att ta sådana här initiativ. Det finns ingenting somförhindrar att komma tillbaka till och regeringen ochbegära de nödvändiga medlen för en eventuell utlokalisering av ledningen förrikskanalen till . Anser ni att ledning lider av någonobotlig blygsamhet, som skulle förhindra den från att utnyttja den rätt somledningen självfallet har? Det anser inte vi. Med vi menar jag vänsterpartietkommunisterna, som i just denna fråga tillhör utskottsmajoriteten. Vi tyckeratt ledning självfallet skall ha det ansvar som tillkommerledningen, skall ha möjligheter att kunna fatta sådana här beslut. Hela utskottet har dessutom klart uttalat sin vilja, närman har sagt att det finns starka skäl som talar för en lokalisering avledningen för den nya kanalen till en ort utanför , till . Mendet ankommer på ledning att fatta beslutet, inte på . Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till samtligavpk-reservationer och i övrigt till utskottets hemställan. 45 (rn) replik: Jag vill gärna hänvisa till reservation nr 4.Det är inte sant, som sade, att vi i reservationen intebegär någon redovisning. Tvärtom begär reservanterna en ingående redovisning avsåväl de ekonomiska som de medie-, kultur- och regionalpolitiska konsekvensernaav föreliggande alternativ. , som är göteborgare, borde värna omden starka vilja som finns i att få ledningen för rikskanalen förlagddit. Utskottet har dock inte nämnt några geografiska namn i detta avseende. När jag hör redogöra förnödvändigheten av att man i ett sådant här fall måste gå till regering ochriksdag och begära mera medel, finner jag det anmärkningsvärt att han intedirekt kunde stödja reservationen. Den enda skillnaden, enligt honom, är ju attvi öppnar dörrarna för ett framtida agerande som möjliggör ett realiserande avett önskebeslut i styrelse. 46 (vpk) replik: Herr talman! Jag sadei mitt anförande att det råder enighet i utskottet om det nödvändiga i att undersöka de ekonomiska, journalistiska och kulturpoli- fiska effekterna av en eventuell utlokalisering. Skillnaden är att majoriteten, vi och socialdemokraterna, anser att dessa undersökningar skall göras av ledning. Vi anser att det är självklart att den kommer att ta 40 hänsyn till sådana aspekter när dendiskuterar och fattar beslut i frågan. Reservanternadäremot anser att det här är en debatt som i första hand politikerna bör föra.Visserligen föreslår ni att skall göra undersökningarna, men nianser att debatten skall föras av politikerna. Det finns inga hinder förSveriges Radios ledning att ta initiativ i frågan, säger ni. Fattas bara attdet skulle finnas sädana hinder! anser att jag som göteborgare borde ha enannan inställning. Jag är visserligen göteborgare, men jag lider inte, sommånga andra, av något slags lokalpatriotisk röstfiskeriiver, som gör detomöjligt för mig att inta en annan ståndpunkt, som kan innebära att man fårstörre effekter av en eventuell utlokalisering av rikskanalen än om man förladeden till . 47 () replik: Skillnaden är kanskeatt vi reservanter inte tar allting för självklart i samma utsträckning somAlexander Chrisopoulos. Den framtida utvecklingen kommer med all säkerhet attvisa att det inte är alltför bra att ta alltför mycket för självklart. 48ANDERS (): Omen liten stund skall kammaren besluta omdet nya avtalet för . Jag har i olika sammanhangdeltagit i förberedelserna för avtalet och skulle kortfattat vilja säga någraord om dess förhistoria och de lärdomar som kan dras härav. Det var en olyckaatt man inte i vanlig ordning startade med en parlamentarisk beredning, somsedan blev föremål för en normal remissbehandling. Radiosinitiativrättsarbete var föga meningsfullt. Det ledde inte till några konkretaresultat, utan mest till ökad oenighet såväl inom som utom företaget. I vissaavseenden sköttes initiativrättsarbetet på ett sätt som förtjänar stark kritik. Denparlamentariska beredningen kunde däremot arbeta någorlunda effektivt,speciellt i slutskedet. Dess arbete och resultat kontrasterar starkt motinitiativrättsarbetet. Till icke ringa del tillkommer förtjänsten för dettaberedningens ordförande, . Det skall dockinte förnekas att den modell som vi nu enats om och som är en typiskkompromissprodukt kommer att leda till problem vad gäller relationerna mellanmoderbolaget och programbolagen. Det finns här anledning att varna för attmoderbolaget försöker stärka sitt grepp över programbolagen i alla avseenden.Något sådant, herr talman, förutsätter bl. a. att moderbolaget har någontingkonkret att tillföra verksamheten i dotterbolagen. Det ligger inget egenvärde iatt moderbolagets befogenheter ökar- tvärtom. Det finns ingen anledning förprogrambolagen att ge upp den självständighet som de har haft i en radavseenden. Varje tanke t. ex. på att moderbolaget skulle kunna adjungerapersoner till dotterbolagens styrelser måste bestämt avvisas. Genomförandetav de förändringar som förestår kräver omdöme och diplomatisk förmåga fråninblandade personer inom koncernen. signalersom har hissats i massmedia av styrelseordförande främjar intearbetsron inom företaget. Det är i längden inte möjligt att arbeta medpersonmotsättningar av det slag som föreligger inom ledning. Tillräcklig skada har redan tillfogals Radiopå grund av detta. Qm läget förvärras finns det anledning, herr talman, att påkallaextraordinära åtgärder, och då måste krafter såväl inom som utom koncernen -jag syftar i det sistnämnda fallet på regeringen - vidta lämpliga åtgärder. Den klarhet som finns i den parlamentariskaberedningens förslag och därigenom också i regeringens proposition när det gäller TV:s kanalslruktur har i utskottsbetänkandet - jag tänker dä på såväl majoritet som reservanter - förbytts i förvirring när det gäller lokaliseringsfrågorna. Frågan om kanalstrukturen i stort är en fräga för . Genomförandet av beslutet, inklusive lokaliseringen av kanalledningarna, är en sak för det programbolag som enligt beslut och avtal ansvarar för televisionsverksamhelen, nämligen och dess styrelse. Jag vill, herr talman, citera vad som sägs pås. 33 ipropositionen: "Närdet slutligen gäller beslutsnivån inom koncernen är detnaturligtvis rimligt att moderbolaget i stor utsträckning överlåter den närmareutformningen till , där ju också kompetensen finns. "Man har här i debatten utgått från- att det är moderbolaget som fattar den härtypen av beslut, vilket vittnar om föga kunskap om hur arbetet inom koncernenbedrivs. Det finns inget stöd för en sådan uppfattning, vare sig i detnuvarande avtalet eller i det avtalsförslag som föreligger, ej heller ipropositionen, Televisionsverksarnheten är en sak för TV:s programbolag. Det är beklagligt att reklamfrågan inte nu har kunnatlösas. Det är angeläget att något sker snabbt på denna punkt och att alternativ på svenska - dvs. ett fristående - skapas under den avtalsperiod som snart skall påbörjas. På dessa m.fl. punkter väntar ett besvärligt men intressant beredningsarbete, och jag hoppas att är beredd att initiera ett sådant, som självfallet bör bedrivas i lämpliga parlamentariska former. 49CATARINA RÖNNUNG (s) replik: Jag skall kommentera det sadeom dotterbolagens verksamhet. Staten skall ju sluta separata avtal meddotterbolagen, och det är dotterbolagen som fritt och självständigt beslutar omsin programverksamhet. Däremot har vi på 14 olika punkter preciserat moderbolagetsförstärkta roll i den nya massmediesituation som de kommersiellt inriktadesatelliterna för med sig i . Vi tycker i utskottet att vi har full frihet att inför enny avtalsperiod ge riktlinjer till att faktiskt väga inkulturpolitiska konsekvenser när man slutligen tar ställning till enutlokalisering - jag antar att även moderbolaget har någonting att säga till omi en så viktig fråga. Skall inte inför en ny avtalsperiod kunnapoängtera vissa saker, trots att vi vet att har det slutligaavgörandet, tycker jag att det är en svag riksdag. 50ANDERS () replik: Läget är faktiskt att inom en litenstund kommer att besluta om en ny kanalstruktur i enlighet med utskottetshemställan. Så långt är det inga problem. Självfallet har utskottet rätt attanföra synpunkter på t. ex. var ledningen för de båda kanalerna skall ligga.Men så länge inte kommer med ett konkret ställningstagande - ochnågot sådant förslag föreligger inte - är det inom sombeslutet om var kanalledningen skall ligga fattas. Vi har ett programbolag, som enligt avtal är ansvarigt förden här verksamheten, med nästan 3 000 anställda. Det är självklart attstyrelsen för det företaget har det yttersta ansvaret för att verksamhetenbedrivs rationellt och effektivt. Den styrelsen måste naturligtvis pröva varledningen för de båda kanalerna skall ligga. Det måste vara en rimlig ordning.Moderbolaget har inte lagt sig i den typen av frågor, och det finnsinte heller någonting i det nya avtalet som indikerar att den skulle göra det ifortsättningen. Jag vill understryka, herr talman, att man förutomregionalpolitiska och andra synpunkter också måste anläggarationalitetssynpunkter på verksamr heten. Jag kan inte underlåta att erinraCatarina Rönnung om att den borgerliga minoriteten radioutredningföreslog en utlokalisering direkt till ; det var , KjellMattsson och jag som var de borgerliga reservanterna. Detta förslag fick tummenned av regeringen, och när vi här i kammaren fattade beslut varicke en socialdemokrat uppe och talade om någon utlokalisering till Göteborg.Jag vill understryka att det fanns konkreta möjligheter att få till stånd ensådan utlokalisering när vi började den nuvarande avtalsperioden, men då varintresset för det bland socialdemokraterna tydligen minimalt. De har heltbytt fot i den här frågan. 51 () replik: Med tanke på hans förflutna har jag fåttuppfattningen att är positivt inställd till en utlokalisering -han reserverade sig i radioutredningen till förmån för en sådan. Men då, AndersBjörck, var frågan för tidigt väckt, beroende på att den regionala produktionenvar för liten för att man skulle kunna ha en rikskanal och en Stockholmskanal.Nu är situationen den att vi nära nog har nått upp till 40-procentsnivån, ochvi tycker därför att det är rimligt att vi får två kanaler av denna karaktär. Sedan hakade upp sigpå en formell petitess - vilken styrelse som skall ha det yttersta ansvaret fören utlokalisering. både får och skall ha ett ordmed i laget. Jag utgår ifrån att det är moderbolaget som har sista ordet. MenAnders sitter ju i bägge styrelserna och kan, om detta skulle vara ettfelaktigt påstående från min sida, vederlägga det. 52ANDERS () replik: Frågan om en riks- och en Stockholmskanal ärinte ny. Det här är tredje gången vi har att ta ställning till den - tvåtidigare utredningar plus regeringens proposition har föreslagit detta. Förstden här gången ser tanken ut att bli verklighet. Detta aren historia som är15-20 år gammal. Det är möjligt att den har mognat under den tiden. Den praktiska frågan, var ledningarna för de bådakanalerna skall ligga, har ekonomiska konsekvenser på kanske uppemot 100 milj.kr. Det måste därför vara rimligt att programbolaget - och det är ettaktiebolag med det ansvar och de befogenheter som tillkommer ett sådant - fårdet avgörande ordet. Det är helt i enlighet med de regler som aktiebolagslagenställer upp när det gäller ansvaret för verksamheten. Sedan skall det självfallet inte föreligga något hinder -vare sig för regering, riksdag eller moderbolag - att anföra synpunkter påfrågan. Men någonstans måste det formella ansvaret när det gäller investeringarav det här slaget - det handlar om stora pengar - ligga, och det måste varaklart och otvetydigt vem som har det. Det är faktiskt licensbetalarnas pengarsom skall användas i verksamheten. Talmannen anmälde att CatarinaRönnung anhållit att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare replik. 53 (): Jag skall inte blanda mig i denmediepolitiska debatt som senast här har förts. Beträffande deyttrandefrihetsrättsliga aspekter som har anlagt på denhär frågan hänvisar jag till det yttrande som finns intaget i betänkandet. Vad jag vill komma med här är en kort kommentar tillutskottets hemställan under punkt 38. Där görs ett tillkännandegivande tillregeringen rörande regionala TV-organisationer. Detta tillkännagivande har bl.a. som utgångspunkt en motion med mig som första namn och med företrädare förövriga sörmländska riksdagspartier som undertecknare. Vi företräder en kompakt opinion, som vänder sig mot attSörmland har kluvits mitt itu och bevakas delvis av och delvisav Östnytt, vilket medför stora nackdelar då det gäller bl.