prot · G909143 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:143 Förhandlingarna leddes till en början av andre vicetalmannen. 49 §Svar på fråga 1985/86:526 om vägbyggnadsbehoven i skärgårdsområdena har frågat mig om en försämradframkomlighet i bl. a. skärgårdsområden är i enlighet med regeringenstrafikpolitik. Självfallet syftar inte regeringens vägpolitik till enförsämring av de allmänna vägarna. Med de riktade insatser som aviserades i denekonomiskpolitiska propositionen och den därpå följande höjningen avunderhållsnivån har möjligheterna att upprätthålla en god standard på vägnätetförbättrats. Prioriteringen av väganslagen syftar - som framgår avårets budgetproposition - till att förverkliga tre väsentliga mål förväghållningen. Det första målet är att upprätthålla standarden på vägnätet. Detandra målet är att på en 10-till genom särskilda insatseråterställa förslitna delar av vägnätet till en från allmänna synpunkteraccepterad standard. Det tredje målet är att öka serviceåtgärderna på framförallt det lågtrafikerade vägnätet. Vilka åtgärder som bör vidtas i ett enskilt fall och hurdessa åtgärder bör prioriteras skall enligt beslut avgöras inomramen för den decentraliserade planerings- och beslutsprocess som gäller.Riksdagen uttalade sig om detta senast vid behandlingen av väganslagen . är i dåligt skick, och kontrollerardärför kontinuerligt brons tillstånd. Om behovet av en ombyggnad av bron avtekniska skäl blir akut, förutsätter jag att och övriga berördamyndigheter -enligt gällande ordning - gör de omprioriteringar som erfordrasför att möjliggöra en snabb ombyggnad av bron. är upptagen i gällande vägbyggnadsplaner medplanerat byggande , Som upplysning kan jag meddela PärGranstedt att har beslutat att påbörja bygget av en ny bro, 179 (): Jag ber att fä tacka kommunikationsministernför svaret på min fråga. Egentligen fick jag svaret på denna fråga när jag läste . Där framgår att har beslutatatt anslå medel såatt man kan påbörja byggandet av en ny bro som skall ersättaSvartnöbron, vilket föranledde min fråga. Detta refereras i svaret. Det tyckerjag är tillfredsställande. Däremot är det bekymmersamt att det har gått sä långtid innan man beslutade om att vidta några åtgärder. Denna bro har varit i dåligt skick mycket . Sedannågot år tillbaka har ingen tung trafik fått köra över bron. Man har emellertidpä dispens kört skolbussar över bron. Detta väcker naturligtvis lokalt stororo. Man förbjuder all tung trafik med undantag för transport av skolbarn, Iallmänhet tycker man nog att skolbarn är en värdefullare last än det mesta somman kan tänkas transportera. har denna fråga lösts. Men detta reser naturligtvis merprincipiella frågor om hur man skall prioritera vägbyggnadsresurserna - om manskall prioritera stora motorvägsbyggen t, ex,, som är utomordentligtkostnadskrävande, eller om man skall prioritera åtgärder för att hålla detbefintliga vägnätet i rimligt skick. I Roslagen har människor utan tvivel käntsig missgynnade. Med tillfredsställelse noterar jag att just detta problemhar lösts och uttrycker förhoppningen att man fortsättningsvis kommer att ha enhög ambitionsnivå när det gäller att hålla vägstandarden uppe, inte minst ivåra skärgårdsområden. Överläggningen var härmed avslutad. 50 § Svar på fråga 1985/86:522 om standarden på har frågat mig vilka åtgärderregeringen avser att vidta för att skall få en tillfredsställandestandard. Byggandet av statliga vägar sker enligt fastställdaflerårsplaner. Jag vill påminna om att dessa planer tas fram i endecentraliserad planerings- och beslutsprocess, där det lokala och regionalainflytandet är stort. Jag har inte för avsikt att frångå den av riksdagenbeslutade ordningen för vägplaneringen utan förutsätter att behovet av den nuaktuella vägombygg-naden beaktas i samband med påbörjad revidering avflerårsplanerna. Om vägen är i akut dåligt skickförutsätter jag att berörda myndigheter gör erforderliga omprioriteringar inomramen för det gällande planeringssystemet. 181MARTIN (): Tack till kommunikationsministern för svaret.Det är ett svar som tyvärr inte är positivt, Det är nu fjärde gången jag här ikammaren frågar om riksväg 83:s upprustning. Det är fjärdekommunikationsministern jag frågar. Situationen är ju den att har en synnerligenotillfredsställande standard. Trots uppvaktningar och framställningar bäde i deberörda länen, och , och på riksnivå, harerforderliga åtgärder inte vidtagits. Det är tydligen så att inget av de bådaberörda länen hartillräckligt högt prioriterat denna väg, som ju går mellan orter i de bådalänen. Det är fråga om typisk glesbygd. Enligt mitt sätt att se har samhället ett övergripandeansvar för att denna väg, liksom andra vägar, har en tillfredsställandestandard. Det är ett ansvar gentemot de människor som är beroende av vägen, somhar en mycket stor regionalpolitisk betydelse. Det gäller att ha framkomlighetåret om, och det gäller trafiksäkerheten. Det folkliga engagemanget för vägen har varit omfattande.Vi har därvid främst Grupp 83 med företrädare för olikanäringslivsorganisationer och andra som är speciellt intresserade och beroendeav vägen. Sedan till svaret. Statsrådet säger att om vägen är i akutdåligt skick förutsätter han att berörda myndigheter gör erforderligaomprioriteringar. Det är inte fråga om om vägen är i dåligt skick, utan vägenär i dåligt skick och har varit det så länge, höll jag på att säga, som manminns. Vilka åtgärder anser statsrådet att staten har skyldighetatt vidta, eftersom inte åtgärder vidtagits av ansvariga länsmyndigheter? Jagvill dessutom fråga statsrådet om han anser att det är försvarligt gentemot denbefolkning som är beroende av vägen att ha en riksväg med så synnerligen dåligstandard som . Om standarden på ' 182 Kommunikationsminister : Herrtalman! Som jag sade i svaret har vi decentraliserat planeringen förvägbyggandet. När frågar vilka åtgärder som skall vidtas gällerdet i det här fallet att ta upp frågan om en omprioritering. Det är klart attdet då kan vara en komplicerande omständighet att det är två olikalänsstyrelser som är berörda. Det bör dock inte vara så stort avstånd mellandessa länsstyrelser att man inte kan sätta sig ned och diskutera dennagemensamma angelägenhet. Sedan bör det konstateras att manmed hjälp av sysselsättningsmedel har gjort vissa förbättringar på den härvägen. Så sent som i vår. efter en del händelser som inträffat, har man utökatantalet mötesplatser. Men den grundläggande prioriteringen ankommer pålänsmyndigheterna att göra, I det avseendet tycker jag inte att vi skall övergåtill något slags centraliseringsprocess och fatta beslut på central nivå. 183MARTIN (): Talet om decentralisering är i och för sigriktigt. Här har jag konstaterat hur läget är och har varit under en lång tidsamt att åtgärder inte har vidtagits. Jag vet att det i båda länsstyrelsernahar förekommit krav - jag är ju själv ledamot av styrelsen i iVästernorrland, Men man har inte fått gehör för sina synpunkter. Det kan juvara så att man ur allmänna synpunkter i länet anser dels att andra vägar börprioriteras, dels att anslagen är för små. Jag tycker inte ett ansvarigt statsråd alltid kan krypabakom det regionala ansvaret. Staten måste ha ett övergripande ansvar för attvi har ett ur trafiksäkerhetssynpunkt och andra synpunkter tillfredsställandevägnät, och det har vi inte i det här fallet. Deåtgärder som har vidtagits är väl en brandkårsut- Om planerna på att riva upp rälsen på delar avinlandsbanan ryckning.Jag kan erinra om att vägen var i så dåligt skick att Transportarbetareförbundetsskyddsombud försökte förbjuda transporter på vägen eftersom man ansåg att detinnebar fara för chaufförerna att köra den vägen. Det är alltså alldelesextraordinära förhållanden som har gällt. Överläggningen var härmed avslutad. 51 § Svar på fråga 1985/86:548 om planerna på att riva upprälsen på delar av har frågat mig om regeringen avseratt medge SJ:s begäran om att fä riva upp rälsen på sträckan , SJ har kommit in till regeringen med ett antalframställningar med begäran om spårupprivning på 16 kortare eller något längrejärnvägssträckor, där trafiken har upphört. Bland de aktuella banorna ingårsträckorna Vika-Dalasågen och av linjen ,som i olika sammanhang betraktats som en del av . ochregeringen har gjort uttalanden om i vilken utsträckning skallbevaras. Dessa uttalanden ingår givetvis i underlaget för departementetsberedning av SJ:s framställning. 185KARL (): Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret på min fråga. Tyvärr måste jag säga att svaret är glidande ochdelvis undvikande. När det är fråga om att riva upp spår är det ju bättre attvara ute än att komma , för då kan det definitivt sista tåget hagått. Jag tar ett exempel från , När frågan var aktuellatt bevara spåret mellan och Salen, fick inte länet gehör för sin ståndpunkt.Nu resonerar man med stort allvar på olika håll, t, o, m, i , omatt återuppbygga spåret, och det är förenat med stora kostnader att återläggarälsen och att restaurera den banvall som delvis är nedriven. Det vore synnerligen olyckligt om man skulle gå tillverket och göra upprivningar där det kan bli aktuellt attåterställa trafiken för att fä en sammanhållen inlandsbana som en puls genomNorrlands och inland. Jag finner det därför utomordentligt angeläget att fåställa en fråga till kommunikationsministern: det inte ändå rimligt atttills vidare icke medge upprivning av de här aktuella spårdelarna? I sin helhetkommer ju frågan om ett totalt återställande av att bli aktuell,därom har diskuterats åtskilliga gånger i denna kammare. Det skulle varavärdefullt om kommunikationsministern ville ge ett lugnande besked till mänga iDalarna som är mycket intresserade av frågan men oroliga för att det nu kommeratt ske en upprivning. 186Kommunikationsminister : Herr talman! Som jag sade, är detett stort antal framställningar som SJ har inkommit med, och de kom in så sentsom . Vi har alltså inte hunnit ta ställning tillvilka av dem som behöver remissbehandlas. Det är dock inget tvivel om att dedelar som talar ömmaste remissbehandlas, och i remissen kommer säkertde frågor som tar upp att belysas. Prot, 1985/86:143 Ersättning lokal och regional kollektiv per-sontrafik 187 (); Jag ber att få tacka kommunikationsministernför detta kompletterande svar. Det ger ju en viss trygghet i den riktning somjag var ute fråga. Jag vill gärna understryka att det känns litettryggare när länet fär säga sin mening innan någonting sker. Överläggningen var härmed avslutad. 52 § Fortsattes behandlingen av trafikutskottets betänkanden1985/86:17, 18 och 23 (forts, från s. 44). Ersättningtill lokal och regional kollektiv persontrafik (forts. 188OLLE ÖSTRAND (s); Genom länshuvudmannareform, därlänshuvudmännen fick ansvar för kollektivtrafiken, har förutsättningar skapatsför en utökad och förbättrad kollektivtrafik. Införandet av länskort ochsamordnade taxor har också inneburit ett ökat kollektivt resande. Inomexempelvis den regionala busstrafiken har det praktiskt taget skett enfördubbling , mätt i antalet personkilometer. För att fullfölja länshuvudmannareformen beslutade ocksåriksdagen om att länshuvudmännen fär trafikeringsrätten för dentrafik som de har det politiska och ekonomiska ansvaret för. Med detta fårtrafikhuvudmännen möjligheter till en bättre trafikplanering, som mankan upphandla trafiktjänster under mer marknadsmässiga former och slippa denbyråkrati som följde av yrkestrafiklagstiftningen. Förutsättningar har alltsåskapats för en rationellare trafikplanering, vilket i slutändan måste leda tillbetydande besparingar. Den trafikpolitiska målsättningen om att ge entillfredsställande trafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiskakostnader förutsätter att kollektivtrafiken kan tryggas och utvecklas vidare.Med hänsyn till den ansvarsfördelning som råder och till trafikhuvudmännensnumera vidgade möjligheter att utforma trafiken på ett effektivt sätt finns detinte längre samma bärande skäl att ge ett statligt driftsbidrag till den lokalaoch regionala kollektivtrafiken, Statsbidraget har också kommit att spela enallt mindre roll för kollektivtrafikens finansiering. Statsbidraget beräknasnumera täcka endast av trafikhuvudmännens underskott, som kollektivtrafikenhar ökat snabbt . Av detta kan man dra den Prot.1985/86:143 slutsatsen att utvecklingen numera styrs av andra faktorer änstatsbidragsgiv- ningen. Ersättning lokal och regional kollektiv persontrafik Det är mot den bakgrunden som statsbidraget tillersättning till lokal och regional kollektiv persontrafik föreslås bliavvecklat . Men, herr talman, i glesbygden svarar statsbidraget för enbetydande del av underskottet för kollektivtrafiken. Som exempel kan nämnas atti skogslänen och på uppgår statsbidragets andel av underskottet tillnära . Ett slopat bidrag till de här delarna av landet skulle därför fåavsevärda trafikmässiga konsekvenser. Därför är det i högsta grad tillfredsställandeatt man nu i kompletteringspropositionen, för att trygga kollektivtrafiken iglesbygden, där bidraget har störst betydelse, anvisar 70 milj. kr. som ettsärskilt stöd inom ramen för det extra skatteutjämningsbidraget. Därmed kan manutgå ifrån att skogslänen och får full kompensation för det minskadestatsbidraget för glesbygdstrafiken. Med detta vill jag yrka avslag på reservation 1, där jagspeciellt tycker att bedriver ett mycket märkligt dubbelspel. Härsäger man nej till ett borttagande av ett statsbidrag på ca 300 milj. kr. Iandra sammanhang föreslår man nedskärningar av bidragen till kommunerna medhela 8 miljarder. Med andra ord: Man ger med ena handen och tar sedan igenmånga gånger om med den andra. Då är mycket rejälare i sin reservation, därman föreslår en omedelbar avveckling av statsbidraget. Sedan struntar manhögaktningsfullt i hur det går med kollektivtrafiken även i glesbygden, tyckte att det var litet märkligt att dethär bidraget skulle ha regionalpolitisk profil. Bidraget har enregionalpolitisk profil , och i och med att vi återför 70 milj, kr, för attstötta upp kollektivtrafiken i glesbygden, får det även i fortsättningen enregionalpolitisk profil - det är sanningen, var litet ängslig för att man nu i storutsträckning kommer att lägga ned glesbygdstrafik. Är det sä att man märkertendenser till att länshuvudmännen börjar lägga ned glesbygdstrafik, fär mannaturligtvis se över och ändra konstruktionen av reglerna för detta bidrag, såatt det verkligen kommer glesbygdstrafiken till godo - det är ju detta som ärandemeningen. När det gäller krav på en minskadskattefinansiering av den regionala och lokala kollektivtrafiken, vill jagerinra om att vi har lagt det politiska och ekonomiska ansvaret för dennatrafik på länshuvudmännen. Det får naturligtvis ankomma på landsting ochkommuner att avgöra hur man vill finansiera denna trafik. Det skall riksdagengivetvis inte lägga sig i, gjorde ett litet märkligt påstående omatt de län som anhtar privata entreprenörer driver kollektivtrafiken billigareän de län som bedriver den i egen regi. Det finns inga som helst belägg fördetta, , Underskotten beror ju på vilken taxesättning,turtäthet, m, m, som gäller. Kollektivtrafikberedningen har gjort en utredningsom visar att det i stället är precis tvärtom - sä är det i verkligheten,, kräver en utredning av möjligheterna attfinansiera kollektivtrafiken med arbetsgivaravgifter.Transportforskningsberedningen har redan utrett denna fråga. Jag tycker att de borgerliga partierna har en mycketmärklig inställning när det gäller kollektivtrafikens verksamhetsformer. Devill riva upp fjolårets beslut om att slopa koncessionerna och i ställetöverföra trafikeringsrätten till länshuvudmännen. De menar att man dä skulle fäen ökad konkurrens inom den lokala och regionala kollektivtrafiken. Det är ettmycket märkligt påstående. Vad man egentligen vill är att återinföra detmonopol som har rått . Det nuvarande koncessionssystemet bygger ju påatt den som erhållit tillstånd att bedriva linjetrafik också i allmänhet harensamrätten till trafiken på denna sträcka. Det råder alltså ett faktisktmonopol , och det är detta som vi vill skall upphöra. Jag tycker att niskulle tala ur skägget i detta avseende. När det sedan gäller upphandlingsformerna har vi gettlänshuvudmännen det politiska och ekonomiska ansvaret för kollektivtrafiken. Deskall givetvis själva få bestämma vilka upphandlingsformer som skall tillämpas. Med detta vill jag slutligen yrka avslag påsamtliga reservationer och bifall till utskottets hemställan på samtligapunkter. Ersättning till lokal och regional kollektiv persontrafik 189 (vpk) replik: säger att borttagandet avstatsbidraget ger en, skall vi säga, bagatellartad effekt. Men kommunerna, somär vaksamma, och de länsbolag som blir drabbade har ju undersökt vilken effektdet kommer att få, I flera redovisningar har betonats att det har stor effekt,i synnerhet, och det medgav ju , i de områden där det är långtmellan stugorna och där underiaget är svagt. Där drabbas en redan hög taxa av ytteriigarehöjningar om statsbidraget försvinner. Den skatteutjämning som nu talar om är docken tillfällig åtgärd, och det finns inte några garantier för att ersättningenkommer att fortsätta att utgå - jag tänker då på de 70 miljonerna. Ingenstansstår att ersättningen kommer att utgå kontinuerligt, utan det här förefallersnarare vara en åtgärd som är tillkommen för att lugna en mycket besvärandeopinion ute i bygderna. Det här statsbidraget till kommunerna är inte det enda somhar tummats på. Det gör att det pågår en omfattande diskussion ute i landet omhuruvida staten verkligen skall kunna få pressa kommunerna på detta sätt,särskilt kommunerna ute i glesbygderna. Jag skulle vilja ha ett besked omhuruvida det kompenserande stödet skall fortsätta att utgå. Anf.190 () replik: Det är alldeles riktigt, , attfolkpartiet anser att man skall minska expansionen i den kommunala sektorn. Vihar föreslagit ganska långtgående besparingar och faktiskt också kunnat glädjaoss åt att regeringen på flera sätt har börjat följa i våra fotspår och krävaungefär samma besparingar. Regeringen är inte särskilt långt ifrån folkpartieti sina krav på kommunerna i det här fallet. Vi har också den bestämda uppfattningen att kommunalmännenoch landstingsmännen är kapabla att själva besluta var besparingarna skall ske.Statsbidraget har utgått till den lokala och regionala kollektivtrafiken Ersättning tdl lokal och regional kollekliv persontrafik sedan ettantal år. Vi tycker att bidraget bör kunna vara kvar. Om det finns kommuner somhar möjligheter att spara även på det här området, vilket vi tror, skall de självfalletutnyttja den möjligheten och pressa ner de höga kostnader som justkollektivtrafiken drar. Vi tycker emellertid att detta är någonting som kommun-och landstingsfolket själva skall besluta om. Vi vill inte att statsmaktenskall peka ut varje krona som skall sparas, utan vi har föreslagit att manskall begära ett generellt sparande hos kommuner och landsting. 191 () replik: Vad vi opponerade oss mot i beslutet ,, var att man med ett penndrag avlägsnade den rättsliga grund, dvs.trafiktillstånden, med vars stöd de nuvarande tillståndsinnehavarna bedriverlinjetrafiken. Med det beslutet skapades egentligen större risker förmonopolbildning. tog också upp mina synpunkter beträffande denregionalpolitiska profilen på stödet. Det jag sade inledningsvis var attregeringen begärde att man skulle ta bort ett stöd som hade regionalpolitiskprofil för att sedan återinföra det efter . sägeratt detta skall göras inom ramen för skatteutjämningen. Ja, det är vad som ståri betänkandet. Men redan av kompletteringspropositionen har det framgått attdet är fråga om precis samma typ av stöd till kollektivtrafiken som vi har hafttidigare. Det var därför jag funderade över varför i herrans namn man behövdebyta ut ett stöd i en form mot ett som var exakt likadant. sade också att jag har fel när jag talar omkostnaderna för de olika länshuvudmännen och hur dessa påverkas av på vilketsätt trafiken bedrivs. Då skall jag redovisa siffror som transportrådet hartagit fram - ingår ju i det, och det kan kanske vara intressantatt ta del av siffrorna innan man hållit gravöl för transportrådet. Där manskött trafiken med egna driftbolag var kostnaden per kilometer i Stockholm16:87 kr., i , U-län, , i , W-län, , iNorrbotten, BD-län, . I bedrev man trafiken med 82entreprenörer, varav var privata. Om jag, herr talman, får fortsättaatt redovisa siffror, kan jag nämna att underskottet per vagnkilometer för deföretag som hade egna driftbolag i var . och i U-län 6:89kr., medan underskottet per vagnkilometer i var . Kostnaderna var alltså hälften så stora för de huvudmän somhade entreprenörer och privata driftföretag som skötte trafiken. 192OLLE ÖSTRAND (s) replik: frågade om statsbidragetskall behållas i sin nuvarande form, och jag vill svara att detta är enprovisorisk åtgärd. Meningen är ju att detta bidrag skall bakas in iskatteutjämningsbidraget. Man skall som bekant göra en översyn avkonstruktionen för skatteutjämningen. Den översynen är ännu inte klar. Det är att göra det enkelt för sig, , attförsöka inbilla länshuvudmännen att om vi behåller statsbidraget pä 300miljoner så blir det en fördel.Sanningen är den, , att ni vill dra in bidragen tillkommunerna med 8 miljarder. Om kommunerna skall kunna klara denna sänkning avbidragen, mäste det naturligtvis gå ut över kollektivtrafiken. Summan avkardemumman blir att kommunernas kostnader för kollektivtrafiken kommer attbli mycket större än de 300 miljoner i bidrag som ni föreslår skall bibehållas. När det gäller monopol, , är det så attdet finns ett monopol i och med att trafikutövarna har koncessionerna.Länshuvudmännen är i ett klart underläge i förhandlingarna. Förra årets beslutinnebar att vi bröt upp detta monopol och att länshuvudmännen ficktrafikeringsrätt. Då har de möjlighet att upphandla den här trafiken på etthelt annat sätt. Det blir då de företag som är rationella som fär trafikeringsrätten.I slutändan måste det leda till besparingar. Man har kommit fram till att dettai ett första skede kommer att leda till besparingar i storleksordningen 100miljoner , och det är ju ett stort belopp. Det gär inte att påstå att bara därför att kostnaden pervagnkilometer är lägre i ett län, så har det länet billigare trafik och att omman har mindre underskott i ett annat län, så har man där också billigaretrafik. Detta är ju beroende av vilken taxesättning man har. Jagåterkommer, herr talman, till detta i min nästa replik. Ersättning till lokal och regional kollektiv persontrafik 193 (vpk) replik: Det är riktigt att det allmännas kostnaderför kollektivtrafiken är betydande. En undersökning av transportrådetbekräftar att det är fråga om 7 miljarder, varav är skatt,dvs, ca 4 miljarder, 3 miljarder skulle då utgöra avgifter för dem som reser. Detta hänger ihop med en växande bilism, som harundergrävt kollektivtrafikens ekonomiska förutsättningar och gjort attsamhället måste gå in. Det är alltjämt mänga människor som är beroende av attta sig fram och som inte har bil. En undersökning gjord av Norrkommunernas samorganisation isamband med skatteutjämningsutredningen bekräftar att kostnaderna i Norrlandsglesbygder är betydligt högre per person - det bor ju mindre folk där. Det rörsig om . per person och år som de får ta ur sin skatteportmonnä för atthjälpa till att betala denna trafik. Det utlovas nu att man i detkommande skatteutjämningsförslaget skall ta hänsyn till detta, men det vet viingenting om - det är ett talesätt, men vi får inga bekräftelser. Det hadenaturligtvis varit nödvändigt att klart säga att man nu sysslade med frågan omen kompenserande ersättning till kommunerna för detta bortfall av statsbidrag. Anf.194 () replik; Jag sade i min förra replik, ,att det är helt riktigt tolkat att förordar en kraftig besparinggentemot kommunerna, vilket naturligtvis i detta fall även inbegriper dem sombedriver lokaltrafik. Men vi har i vår motion, som åberopas i reservationen,sagt nej till öronmärkta besparingar.