prot · G909160 · 1985-12-31 00:00:00 — Sedan vill jag säga till att jag är gladöver att och jag kan vara överens om att det är viktigt att vikan få de resurser som vi vill avsätta för att lösa jordbrukets problem i norraSverige och att dessa resurser stannar där. Jag tror att vi kommer att hamöjligheter att diskutera oss fram till lösningar, som är bättre än dem vi harsett . De lösningar vi kan komma fram till behöver i och för sig inte gåut över möjligheterna för andra delar av landet, utan det är fråga om attutnyttja resurserna på ett effektivare och bättre sätt. När det sedan gäller frågan om jag avsåg att det varjordbruk på små ytor i stället för på stora som skulle läggas ner så var vadjag ville ha sagt att målet för den politik vi bedriver i detta avseende ickeär att lägga ner jordbruksmark utan att försöka utnyttja jordbruksmarken påett från ekonomiska och andra synpunkter bättre sätt. Det är därför som denWidénska utredningen har haft sitt uppdrag. Jag är till freds med att man nu -det var icke så tidigare - även från LRF:s sida har full insikt om att detta ären nödvändig debatt att föra. Jag fick använda hela fjolåret för att försökaklara ut huruvida överskotten var ett problem eller ej. Jag är glad över att vinu är överens om att detta är ett viktigt problem som vi gemensamt måsteangripa. behöver väl inte. om han inte avser - ochdet tror jag inte -lägga ner eller begränsa jordbruket i , grubblaöver huruvida jordbruket i norra producerar för mycket eller för liteti förhållande Prot.1985/86:160 till konsumtionen. Det räcker med att vi konstaterar att vivill behålla nuvarande omfattningen påproduktionen i norra . Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Sedan sade någonting om att han var enförsiktig general. Militarismen börjar uppenbarligen sprida sig också inom vpk,men jag kan försäkra att jag har hämtat de siffror jag anfördeom nettobelastningen i jordbruksnämndens statistik. 101 (): Det är med en alldeles särskild glädje somjag går upp i talarstolen i denna jordbrukspolitiska debatt. En motion som jagoch mina moderata kolleger i har lagt fram har i sin helhet vunnitutskottets gillande och blivit en medelproportional kring vilken man enat sig. Det är dock, herr talman, med vemod och inte rninstförvåning som jag noterar att socialdemokraterna inte ställer upp på enupprustning av . Besvikelsen kommer helt klart att vara mycket storbland många av de socialdemokrater som bor i , när detta sedan fogassamman med den lagstiftning mot satsning i nya elintensivaindustriinvesteringar som regeringen utreder och som i allt väsentligt komineratt drabba Norrlandslänen. Då kommer den socialdemokratiska regionalpolitikenatt avslöjas i hela sin nakenhet. Jag gläder mig alltså åt att utskottets majoritet delarmin uppfattning när det gäller jordbruket i och att det framöver skallomfattas av regional- och arbetsmarknadspolitiska stöd. Med detta, herr talman,vill jag för att spara tid bara helt kort yrka bifall till utskottetshemställan vad gäller Norrlandsstödet och till de reservationer bakom vilkamoderata samlingspartiet står. 102 (); I det betänkande från jordbruksutskottet somvi nu debatterar och som gäller priserna på jordbruksprodukter m. m. behandlasmånga motioner, bl. a. en om jordbruket i . Denna har behandlats ganskastyvmoderligt med hänvisning till att i princip inte bör vidta någrasärskilda åtgärder i anledning av motioner som gäller en speciell region ellerett speciellt landskap. I debatten har vi fått höra myckel omNorrlandsproblemen. Självfallet delar jag uppfattningen att Norrlandsproblemenär speciella. Det måste få finnas kvar ett jordbruk i . Men just nuverkar problemen för det norrländska jordbruket vara så stora att dess existensär hotad. Därför behövs det en uppräkning av stödet till det norrländskajordbruket. Men detta, herr talman, får inte leda,till att jordbruketsproblem i övriga delar av landet undanskyms. Förvisso är problemen stora även på andra håll. För sedan framhöll finansminister att man måste lägga ned jordbruksproduktion i - där de bästa jordbruksbetingelserna finns -, och då börjar man undra. Det är inte länge sedan man från socialdemokra ternas sida krävde ökad rationalisering och hög effektivitet. Ändå vänder man nu plötsligt. Men, herr talman, det sker en anpassning av animalieproduktionen genom lantbrukets egen försorg, Pä mjölksidan går 100 ffian mot balans, och mycket talarför att det blir en hygglig balans inom loppet avett par år även när det gäller nöt- och fläskkött. Detta leder emellertid till att spannmålsöverskottet ökar,vilket innebär fortsatta problem för regleringsekonomin. En arbetsgrupp skall lägga fram \ ter, m. m. förslagtill åtgärder för att begränsa spannmålsöverskottet. Det är då 'Regleringav priserna angeläget att man tar till vara de möjligheter som finns när det gäller sådana -' '' ' alternativaverksamheter som kan ha förhållandevis bättre förutsättningar i södra längre norröver. I motion Jo274 har jag och några skånska partikamraterslagit fast vilka särskilda grödor som har stor betydelse i . I detsammanhanget kan jag nämna att sockerbetsodlingen är mycket viktig. Odlingenmåste i fortsättningen ha minst nuvarande omfattning. Fabrikpotatisodlingenmåste bibehållas och utvecklingen av nya produkter - det gäller såvälsockerbetor och potatis som spannmål - måste stimuleras. För att möjliggöradetta måste ren dumpning av produkter från omvärlden förhindras. Stärkelseindustrin befinner sig i ettexpansivt skede. Den svenska marknaden svarar för drygt . Vidmitten av bedöms marknaden ha ökat med . Hälften avstärkelseproduktionen går till pappersindustrin. Man bedömer att nyteknik och ökade krav på papperstillverkningen kommer att innebära att behovetav stärkelse snabbt ökar. Potatisstärkelsens höga kvalitet kan här spela enmycket viktig roll. satsas mycket på forskning och utveckling inom dettaområde. Det är väsentligt, inte minst för jordbruket, att denna forskningfrämjas. Det är också viktigt för framtiden att jordbruket fårstimulanser när det gäller proteingrödor och grödor som är avsedda som råvarorpå energiområdet och inom industrin. Odlingen av spannmål bör i ökad utsträckning inriktas påspecialprodukter av hög kvalitet, vilka är lämpliga för export. Det gällermaltkorn, grynhavre och vete med hög proteinhalt. Behovet av foderprotein bör iökad utsträckning baseras på inhemsk växtråvara. Tillverkningen av industrispritoch etanol från olika jordbruksprodukter är andra exempel i detta sammanhang.Undersökningar måste göras i syfte att utröna om det är möjligt att producerafiberråvara och råvara för biokemisk industri. På kort sikt är det också viktigt att något slagsjordbanks- eller trädessys-tem införs - kanske kombinerat med möjligheter attpröva nya grödor som det av ekonomiska skäl är för dyrt attpröva i . Det kan gälla proteiner och energigrödor men också grödor förindustrin. Andra åtgärder som också är angelägna är att låtadeltidsjordbruket finnas kvar och uppstå. Dessa drivs i allmänhet på sådantsätt att produktionen blir lägre. På dessa små enheter prövas också ofta andraodlingsalternativ, som kan skapa nya möjligheter. De jordiirukare som driverjordbruk av konventionell art och ändå är beroende av den inkomst detta ger harinte råd att gå över till sådana produktionsformer i dagens läge. Med hänsyn till kammarens bristande tidslutar jag här och yrkar bifall till samtliga reservationer som harundertecknats av moderater. Reglering avpriserna pä jordbruksprodukter, m.m. 103KRISTINA (): I motion Jo203, som är undertecknad av migoch Bo Finnkvist, pekar vi bl. a. på de miljökonsekvenser som blir följden avatt små jordbruksenheter i glesbyggd slås ut. Landskapsbilden förändras t. ex. ganska snabbt, och ettvarierat och leende landskap får mörkare och dystrare toner genom igenbuskningoch genom plantering av skog. Det kan befaras att denna för landskapet negativautveckling fortsätter i ökad takt, bl. a. på grund av hög medelålder blandbrukarna. Vad händer när dagens generation av småbrukare slutar?Vilka unga familjer kan ta över de här enheterna? Lönsamheten är fördålig för att ge försörjning, och man blir beroende avkombinationssysselsättningar. Nedläggning av småbruk är inte en fråga av specifiktintresse för brukarna, utan det är en fråga av allmänt intresse. Det ärnämligen ett allmänt intresse att t. ex. kulturlandskapet behålls och att ävenframtida generationer där kan ges tillfälle till avkoppling och rekreation. De gamla odlingarna följde ofta dalgångarna långt in ilandet. I kan vi uppleva hur de här dalgångarna bokstavligt förmörkasför varje småbruk som läggs ner. Parallellt med dessa nedläggningar minskarförutsättningarna för turism. Underlag för service försvinner, och landskapetblir av flera skäl mindre attraktivt för turister. I motionen efterlyser vi en utredning med uppdrag att geförslag om en jordbrukspolitik så att för miljön viktiga jordbruksenheterbevaras. En sådan utredning bör t. ex. belysa effekterna av ett arealbaseratjordbruksstöd. All jordbruksmark i skogsbygderna kan självfallet intebevaras, men det måste vara angeläget att bevara en ur miljösynpunkt viktig del- annars är annan verksamhet, som turism, i fara. Sysselsättningseffekterna är mycket större än vad somberör enbart jordbruksnäringen. En förändring av stödsystemet bör vara möjligatt göra utan att det leder till större kostnader. Totaleffekterna blirförmodligen ekonomiskt fördelaktiga. Jag har inget särskilt yrkande. Utskottetställer sig inte helt avvisande till tankarna i motionen. Jag drar därförslutsatsen att utskottet inser problemen, och jag avser att komma igen ifrågan. 104BERTIL (): Jag har lyssnat på denna debau, och med minmångåriga erfarenhet från måste jag få säga att de förenklingar avett stort problem som här görs är skrämmande. Man frågar sig: Har vi en såoansvarig regering? Denna fråga gäller skogslänens framtid, och den går inteatt avfärda så lätt som den socialdemokratiska regeringen gör. Vi skall hålla i minnet att frågan om skogslänens framtidi huvudsak är beroende av de areella näringarnas möjligheter att överleva.Riksdagen har lagt fast att en oförändradjordbruksproduktion skall upprätthållas i skogslänen. Men produktionen harminskat, och efter livsmedelskommitténs majoritetsförslag har det blivit änvärre. majoritet, som bestod av moderater,socialdemokrater och folkpartister, föreslog en nedskärning avjordbruksproduktio- Dettaser skogslänens jordbrukare med förskräckelse fram mot, därför att det drabbarskogslänen. Jag har sagt - och det visar sig allt klarare att det ärså - att när markarealen skall minskas går det ut över de områden därlönsamheten är sämst. skulle man i viss mån kunna rätta till dettaförhållande. Regeringen har när det gäller stödet till jordbruket i skogslänenföreslagit en höjning med 35 milj. kr. Från sida har vi gåttlängst, eftersom vi inser att behovet är stort. Vi har plussat på med 177 milj.kr. föreslår 140, 65 och vpk 115 milj. kr. Enkompromiss har träffats i utskottet mellan oppositionens fyra parfierinnebärande en höjning med 100 milj. kr. Höjningen är bra och nödvändig, menden räcker inte om vi skall behålla en oförändrad produkfion, som harlagt fast. Men kan vi inte komma längre, och jag har därför intenågot särskilt yrkande. Ett högre anslag, som har föreslagit, skulle, omdet vunnit bifall, ha inneburit den för samhället mest ekonomiskt lönsammasatsningen. När här säger att våra förslag kostar förmycket och att vi handlar oansvarigt, har han helt fel. Räknat rent budgetmässigtkan man säga att våra förslag är oansvariga, men sett till landets ekonomitotalt är det alltså helt fel att påstå detta. Jo, det njugga stödetinnebär att skogslänens folk mister sysselsättningen, småbruk läggs ned ochbygden växer igen. Jordbrukare får kapitulera och blir friställda, men också desom arbetar i jordbruksproduktionens förädlingsled blir arbetslösa och måsteflytta. Vid en hearing som vi hade i jordbruksutskottet förklaradetvå representanter för i ,och , att de, om en uppräkning av stödet intekan ske, antingen får ansöka om förtidspension eller flytta till annan platssöderut - om det nu finns någon sådan plats. Försvinner jordbruk, försvinnerockså vi, var deras besked. Och, mina vänner, vilka blir då samhälletskostnader? Jo, det kostar samhället mer än . och friställd.Det åren mycket större utgift för statskassan än att stimulera skogslänen meden skälig summa. Om vi ser till helheten är det därför fel att säga att vi icentern inte tar ansvaret för ekonomin. förslag är helt försvarligt,hur vi än räknar. Skogslänen behöver producera jordbruksprodukter åt sittfolk, det har slagits fast. Skogslänens människor behövs där de bor. Det är detmest naturliga att de bor kvar. Det har vi från glesbygdsdelegationen ocksåvarit helt överens om. Stödområdesindelningen har ändrats på några punkter, menden är ändå inte till fyllest. Jag har tillsammans med föreslagitvissa förbättringar, framför allt för , som är helt nödvändiga omvi skall kunna upprätthålla produktionen i skogslänen. Men i detta läge har detinte varit möjligt att göra några ändringar. Jag hoppas dock att vårasynpunkter beaktas vid en snar justering av gränserna. Vi har också begärt ett stöd för potatisodlingen även iVärmlands skogsbygder. Detta har också framförts av glesbygdsdelegationen. Ävenhär hoppas jag att våra synpunkter vinner gehör. Utflyttningen från skogslänen måste stoppas. Menar vinågot med detta, måste vi också ta det i beaktande när vi nu går tillomröstning. Reglering avpriserna på jordbruksprodukter, m. m. Prot.1985/86:160 mig till de yrkanden som har framställts av Reglering avpriserna på jordbruksprodukter, m. in. Brunander.De åtgärder som har föreslagits är inte till fyllest, men i del läge vi nubefinner oss är de ändå de bästa att rösta för. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 4 (överläggningar mellan staten ochjordbruksnäringen) Utskottets hemställan bifölls med 177 röster mot 141 förreservation 1 av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 5 (exportkostnader spannmålsskörd) Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot 155 förreservation 2 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 6 b (höjning av livsmedelssubventionerna) Utskottets hemställan bifölls med 304 röster mot 15 förreservation 3 av i motsvarande del. 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 6 c (ersättning för införselavgiftsmedel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avJohn i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 6 d (minskning av livsmedelssubventionerna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avArne i m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 7 (höjning av statens kostnadsandel föröverskotisarealen) Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 40 förreservation 5 av och . Mom. 8 a (avskaffande av mervärdeskatten för livsmedel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avJohn i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 8 b (skattebelastningen på baslivsmedel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avKarl och - bifölls med acklamation. Mom. 9 a (åtgärder för produktionsanpassning påvegetabilieområdet) Utskottets hemställan bifölls med 248 röster mot 71 förreservation 7 av i m. fl. 2 ledamöter avstod från attrösta. 12, 13 och 52 (prisstöd till jordbruket i norraSverige m. Utskottets hemställan bifölls med170 röster rnot 150 för reservation 8 av m. fl. 2 ledamöteravstod från att rösta. Mom. 17och /S (livsmedelsförsörjningen rn.m.) Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 40 förreservation 9 av och . Mom. 19 a (fortsatt giltighet av lagen om förbud mot nybyggnad av djurstallar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avArne i m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 19 b (etableringskontroll inom animalieproduktionen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avKarl och - bifölls med acklamation. Prot, 1985/86:160 Reglering avpriserna på jordbruksprodukter, m. m. Mom. 24 (utredning av det allmännas markinnehav) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avArne i m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 25 (rationaliseringsverksamheten hoslantbruksnämnderna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 26 (tillståndskravet i lagen om skötsel avjordbruksmark) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avArne i m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 29 (kvalitetskrav ochdjurvänliga metoder i animalieproduktionen) Först biträddes reservation 16 avArne i m.fl. med 72 röster mot16 för reservation 17 av . Härefterbiträddes reservation 15 av m. fl. mot reservation 16 av ArneAndersson i m. fl. - genom uppresning. Slutligen bifölls reservation 15av m. fl. mot 150för utskottets hemställan. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 31 och 32 (utbildning i kost- och näringsfrågor m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avKarl och - bifölls med acklamation. Mom. 33 (en heltäckande livsmedelspolitik) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 19 avJohn i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 35 (livsmedelsforskning m.m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 19 avJohn i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 36 (konsumentdelegationer vid statens pris- och kartellnämnd) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 19 av i motsvarande del - bifölls medacklamation. Mom. 38(marknadsanpassat jordbruk m. Utskottets hemställan bifölls med 205 röster mot 116 förreservation 20 av i m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. 8 protokoll 1985/86:160 Prot.1985/86:160 Mom. 39 (inriktningen av jordbrukspolitiken in. Utskottets hemställan bifölls med268 röster mot 52 för reservation 21 av och i motsvarande del. Mom. 40(slam från reningsverken) Reservation 22 av m.fl. bifölls med 169röster mot 152 för utskottets hemställan. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 41 (jordbrukets miljöeffekter m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes möt reservation 23 avKarl m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 42 (åkermarkens långsiktiga produktionsförmåga) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 21 av och i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 43 (fytokemisk produktion) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 21 avKarl och i motsvarande del-bifölls medacklamation. Mom. 44 (export av livsmedel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 24 avKarl m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 47 b (återgång till tidigare regler omkostnadskompensation) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 25 avKarl m.fl. - bifölls med acklamation. 5 §Fortsattes behandlingen av försvarsutskottets betänkande 1985/86:11,socialförsäkringsutskottets betänkande 1985/86:23, trafikutskottets betänkanden1985/86:26 och 27 samt lagutskottets betänkande 1985/86:36 (forts, från prot.159). Utsökningsregisteriag m.m. (forts. LU 36) 105 (): Från sida har vi idatapolitiska motioner krävt att viktigare dataregister skallförfattningsregleras. Det finns flera skäl till detta. a. kan nämnas attdatainspektionen inte beviljar tillstånd för s. k. statsmaktsregister, attriksdagen såsom högsta beslutande organ i riket bör ha del avgörandeinflytandet över dessa register, som ofta på ett genomgripande sätt tränger ini den enskildes vardag! får genom detta förfarande ett brabeslutsunderlag. I granskning av regeringens verksamhethar vi bl. a. påpekat vikten av att det alltidklart skall framgå när ett statsmaktsregister inrättas. fram till regleras ADB-systemet förexekutionsväsendet, det s. k. REX-systemet, i enregeringsförordning. Det är därför tillfredsstäl- lande attregeringen nu lagt fram ett förslag till författningsreglering och att Utsökningsregisteriag fått ärendet för ett definitivt beslut. '"''"' Det råder enighet om att huvudsakligaarbetsområde är allmänna mål för indrivning av skatter, avgifter, böter, m. m.och enskilda mål. Registrets användning därutöver bör däremot diskuteras. Somgrundläggande princip hävdar vi att uppgifter insamlade för ett ändamål inteskall användas för andra ändamål. Register bör avgränsas till den myndighetsverksamhet för vilken registret inrättats. I debatten här i gär redovisades deavgränsningar som reservanterna tagit upp, varför jag inte närmare skall gå inpå detta. Att iaktta dessa principer är viktigt om den enskildemedborgaren över huvud taget skall ha någon chans att sätta sig in i och ha enöverblick över myndigheternas ärendehantering. Det ligger både integritets- ochrättssäkerhetsaspekter i detta synsätt. Datainspektionen har i remissvar till regeringen överskafteindrivningsut-redningens betänkande Utsökningsregisteriag som bilagaredovisat den ytterst komplicerade bild som framträder när REX-systemet sättsin i sitt sammanhang. Som spindeln i ett nät av samkörningar,informationsutbyte och uppgiftsinsamlande befinner sig det register som vi nudiskuterar. Motsvarande bild får man om man sätter skatteregistret ellersocialförsäkringsregistret i centrum. Detta gör det motiverat att diskutera avgränsningar intebara av åtkomst till registret utan också omfattningen av det samt vilkensystemlösning som skall väljas för framtiden. Registerkvalitet och sårbarhet ärandra viktiga frågor som måste uppmärksammas. Med hänsyn till den begränsade tid vi har för debatt villjag bara hänvisa till våra argument i motion 1985/86:541. Vi anser attregeringen har tagit för lätt på dessa avgränsningsfrågor. Ett ADB-system är inte ett för alla tiderbundet system. Enligt uppfattning bör det fortsatta arbetet medregistret drivas med inriktning på decentralisering till länsnivån. Det ärganska kraftigt tilltaget att som utskottsmajoriteten säga att ett centraltsystem är överlägset alla andra alternativ. Det har hänt mycket på dendatatekniska sidan, och det kommer att hända mycket framöver. Utvecklingen ståringalunda still, utan vi kan möta framtiden med en betydligt öppnare attityd änvad majoriteten gör. Jag yrkar bifall till reservation nr 1. Jag beratt få yrka bifall också till reservationerna 2-6. Utöver vad som redan sagts finner jag det angeläget attframhålla några saker. Propositionen talar på ett flertal punkterom maskinellakontroller och uppföljningar. Maskinella kontroller av de enskilda ställerstora krav på registerkvaliteten. I propositionen diskuteras inte dessaproblem, varför vi vill rikta uppmärksamheten på dem. Rättelserutinerna måste också vara perfekta, i synnerhetsom uppgifter snabbt kan spridas vidare i andra register. DOK har i dessa frågor en av sina uppgifter, men enligt vår uppfattning måste vi redan nu kräva effektiva 107 Utsökningsregisteriag m. m. rättelserutiner.I många dataregister har uppgifter registrerats för att "de kan vara braatt ha". I utsökningsregisterlagen finns det en bestämmelse i 10 § somockså har karaktären "bra att ha". Det är när regeringen skallbemyndigas att lämna ut uppgifter för andra ändamål än som har med denexekutiva verksamheten att göra. Från sida finner vi ingenanledning att godta denna regel. Kommer ett legitimt behov av bearbetning förannat ändamål att visa sig bör regeringen återkomma till riksdagenmed uttalade regler för det då aktuella behovet. Vi accepterar utlämnandet tillkreditupplysningsföretagen med hänvisning till den särskilda lagstiftning somreglerar kreditupplysningen. Som jag redan nämnt är den enskilde i dagmånga gånger helt utlämnad till stora komplicerade register där överblicksaknas. Samkörningar ökar, och uppgifter insamlade för ett ändamål används förhelt andra ändamål. Detta har föranlett oss från att kräva ettmoratorium för ytterligare samkörningar. Utskottsmajoriteten hänvisar till attdet är inte lämpligt att låsa utvecklingen. Det är samma argument som använtstidigare i , och gäller egentligen inte våra krav. Vad vi talarom är utökningenav samkörningarna och personnummeranvändningen. DOK:s uppgift är att pröva enbegränsning av personnummeranvändningen. Därutöver har DOK en mängd uppgiftersom gör att utredningen kan betraktas som en alllmänintegritetsskyddsutredning.