prot · G90981 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:81 1 § Justerades protokollet för den 10 innevarande månad. 2 § Anmäldes och bordlades Förslag 1985/86:18 Fullmäktiges i förslag om ändring i lagen(1934:437) för riksbank 3 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1985/86:118 av () till socialministern omvissa ersättningsfrågor för aidssmitfade: Problematiken runt den livshotandesjukdomen aids är sammansatt. Inte minst det faktum att det första dödsfallet iaids nu inträffat utanför i län gör det nu angeläget attsnabbt sätta in åtgärder som hindrar en fortsatt spridning av denna mycketallvarliga sjukdom. En grupp som råkat särskilt illa uf är de blödarsjuka.Deras sjukdom gör att de oftare än andra behöver blodtransfusion, I sambanddärmed har många blivit smittade av det virus som orsakar aids. Den svenskasjukvården har innan det blev känt använt blodplasma frän som innehållitdetta HTLV-III-virus, De patienter som råkat ut för detta har drabbats dubbelt.De har drabbats oförskyllt. Dels har de blivit smittade av aids vid behandlingför sin i och för sig svåra sjukdom, dels är det inte de själva utan denblodplasma som använts inom sjukvården och godkänts av svenskasjukvårdsmyndigheter som orsakat dem vidare lidande och orsakat dödsfall. Varken grundskyddet eller ersättningsfrågorna är lösta förde blödarsjuka som blir smittade och får aids. De blödarsjuka kan på grund avsin sjukdom inte som andra teckna försäkringar mot skador, olyckor ochdödsfall. Därför blir katastrofen ett faktum för de anhöriga när t. ex. ettdödsfall inträffar i detta sammanhang. För deblödarsjuka som oförskyllt åsamkats skador inom samhällets Prot.1985/86:81 vårdorganisation på detta sätt borde rimligen samhället kännaett ansvar. Det handlar inte bara om dödsfallen. Dethandlar också om människor som Meddelande otn inler pellationer tvingasleva med smittan i ovisshet och inte vet om och när sjukdomen bryter Med hänvisning härtill vill jagfråga sjukvårdsministern: Vilka åtgärder avser regeringenvidta för att grundskyddet och ersättningsfrågorna skall få entillfredsställande lösning för dem som smittats av HTLV-III-virus och som fåttaids genom blodtransfusion på svenska sjukvårdsinrättningar? 1985/86:119av (vpk) till utrikesministern om de politiska förhållandenai ; Koreanska halvön är eff av deområden där politiska spänningar och militära rustningar har hållits vid livunder hela efterkrigstiden. , 1950-1954, lämnade efter sig ett landi ruiner med sönderslagna städer och samhällen och hundratusentals människorhemlösa och på flykt. Ett bestående resultat av kriget blev ocksåuppdelningen av i två stater, med en gräns där militär uppladdning ochmilitära incidenter varit ständigt och ofta återkommande. Kriget lämnade ocksåefter sig det absurda arvet att den ena sidan, med dess bundsförvantUSA, har kunnat göra gällande att står som part på derassida i konflikten. uppträder armé och den relativt storaUSA-konting-enten, ca 40 000 man, under FN:s flagg och emblem vidstilleståndslinjen vid Panmunjom. Detta trots att FN ,1975, uttalade att detta förhållande inte längre skulle få bestå. har emellertid vissa kontakter, samtal ochöverläggningar förekommit mellan de båda statsledningarna i det delade Korea.Frän och fill har dessa överläggningar avbrutits på grund av nya incidenter ochmotsättningar. Sydsidan och har med jämna mellanrum igångsatt storamilitära manövrer, som på den andra sidan uppfattats som hot och bevis påbristande vilja att föra avspänningssträvandena på halvön framåt. Så var falletförra året, då en stor militär övning kallad "Team Spirit 85"genomfördes. Den följs upp av "Team Spirit 86", som skall pågåunder innevarande år. Nordsidan, som föreslagit att storamilitära övningar pä halvön skall undvikas för att en dialog för avspänningskall kunna komma i gång, har i stället erbjudits att skicka observatörer tillUSA:s och Sydsidans "Team Spirit 86". är också en av destater som de flesta bedömare anser står på eller redan stigit över tröskelntill att producera egna kärnvapen. Det har ett ambitiöst kärnkraffsprogram,vilket som alltid är en inkörsport till anskaffning av kärnvapen. , som sedan stilleståndef 1954 haft observatörer vid Panmunjom, bör ha ett särskilt intresse ochansvar för att föra avspänningssträvandena på den koreanska halvön framåt. Detär därför av vikt att reagerar pä åtgärder och händelser, som kantänkas öka i stället för att minska spänningen. Det är också avvikt att Sverigepä intet sätt bidrartill tekniköverföring, av t. ex. kärnkraftsteknik, till kärn- Prot.d985/86:81 kraffsprogram. Medhänvisning till det ovan anförda vill jag fråga utrikesministern: Vilkenståndpunkt intar/har den när det gäller pellationerUSA-truppernas användning av FN:s flagga i efter 1975? Vilkenuppfattning har den om de upprepade stora militärmanövrersom genomförs av och på och utanför den koreanska halvön? Vad kanSverige, som medlem av övervakningskömmissionen i , göra för att befrämjaavspänning och överläggningar mellan de båda statsbildningarna på halvön? På vilket sättoch i vilken omfattning har svenska kärnkraftsföretag, t. ex. Asea-Atom,engagerat sig i kärnkraffsprogram? 1985/86:120 av () till civilministernom ny statlig verksamhet i : Som bekant har enomfattande arbetslöshet. tillhör de län i vårt land som är värstdrabbade. Den mycket höga ungdomsarbetslösheten får till följd att allt flerunga människor flyttar från länet. Det innebär att den sedan mänga årförekommande negativa befolkningsutvecklingen blir svårare och svårare attvända. Jag har från talarstolen i riksdag tolkat länetssituafion på så sätt att "slokar". Den blir inte bättre av att besökandestatsråd anländer tomhänta fill länet. En bidragande orsak till den minskade sysselsättningen ilänet är minskad statlig sysselsättning, företrädesvis inom försvarssektorn.Mellan åren 1975 och 1980 minskade den statliga sysselsättningen i länet , som den ökade i riket som helhet. Det är självklart attstaten lika väl som den privata sektorn skall effektiviseras. Det måste iblandmedföra omorganisation av statlig verksamhet, som får till följd att olikaarbetsuppgifter centraliseras eller regionaliseras. Denna form avomorganisation har varit mycket negafiv för . Steg för steghar den statliga verksamheten minskats i länet. Staten måste ta sift ansvar.Flödet måste vändas. I samband med omorganisation inom statliga förvaltningaroch verk, som till någon del redan är etablerade i , bör alltid utredasom hela eller delar av aktuell organisation kan placeras i . Jag harunder en frågestund med jordbruksministern och under en interpellationsdebattmed arbetsmarknadsministern exemplifierat en inom diskuteradsamordning av kanslifunktionerna i och län medhuvudort i . Dessutom diskuteras en långtgående administrativsamordning med skogsvårdssfyrelsen i . I ett sådant och liknandefall bör, med hänsyn till arbetsmarknadssituation, enligt minuppfattning i första hand diskuteras om en sådan regionalisering kan ske tillBlekinge i stället, utan att någon effektivitetsförlust uppstår. Arbetsmarknadsministern vidimerade att harförlorat arbetstill fällen på den statliga sidan och hänvisade till att uttalat att de områden i landet som i första hand bör komma i fråga när det gäller en 65 -S protokoll 1985/86:78-84 Prot.1985/86:81 kommande statlig utlokalisering är skogslänen och sydöstraSverige. 18februari 1986 sydöstra hör stora delar av Blekinge.Arbetsmarknadsministern ~~~ anförde vidare att regeringen harsom en huvudprincip att försöka decentrali- Meddelandeom frågor r. ,n , , . seraungefar av den statliga verksamheten. iregeringen för denna verksamhet. I budgetpropositionen åberopas den av civildepartementetsarbetsgrupp för decentralisering utarbetade rapporten. Konkreta förslag om decentralisering saknas emellerfid i Med hänsynhärtill och då den statliga verksamheten i successivt minskarfår jag ställa följande frågor till civilministern: Avser regeringen att prioriteraBlekinge när det gäller decentralisering av statlig verksamhet? När tar regeringen sådanainitiativ att den statliga verksamheten i påverkas i positiv riktning? 1985/86:121 av i (m) tillindustriministern om nedläggningen av civila fartygsproduktion: Beslutet om nedläggning av Kockumsi civila handelsfartygstillverkning har medfört att regeringenpresenterat ett "Kockumspaket". I detta paket och kring tillkomstenav detsamma finns ett antal frågeställningar, vilka det vore av stort allmäntintresse att få besvarade. I "Kockumspaketet" ingår en broförbindelsemellan och . På vilket sätt är denna förbindelse nu närmare ettgenomförande än tidigare? Har regeringen eller ledamöter av densamma informerats avSvenska Varv eller av Kockumsledningen om Malmövarvets besvärliga situation,innan Svenska Varvs styrelsesammanträde hölls ? Deltog Svenska Metallindustriarbetareförbundets ordförandeLeif i Svenska Varvs styrelsesammanträde ? Reserverade sig vid nämnda sammanträde motSvenska Varvs uppfattning att inte kunde fortsätta den civilafartygsproduktionen på kommersiellt godtagbara villkor? Kommer huvuddelen av den svenska marinensubåtstillverkning även fortsättningsvis att koncentreras till Varv iMalmö? 4 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1985/86:389av () till industriministern om sysselsättningen iStoruman-Stensele: I samband med nedläggningen av varv i harregeringen gjort ett omfattande investeringspaket. Till paketet hör bl. av Saabsinvesteringsfonder pä . hotas 200 jobb i iVästerbotten i samband med nedläggningen av Mekaniska verkstad (SMV).En nedläggning av SMV i drabbar kommun fem gånger hårdare änvad nedläggning drabbar kommun i minskade sysselsättningstillfällen.Det hade därför varit på sin plats att industriministern tagit upp diskussionmed om aff förlägga legotillverkningen av bildelar fill Storuman-Stenselemotsvarande 200 jobb. Något investeringspaket har emellertid inte aviserats förStoruman-Stensele. Medanledning av detta vill jag fråga industriministern: Är industriministern beredd attmedverka till att motsvarande insatser görs i som i ? 1985/86:390 av () till socialministern omflyktingsjukvård i : Med anledning av att iranskakrigsoffer nu tas emot i och att ca 500 utländska patienter kommerårligen för vård via SwedeHealfh, vill jag ställa följande fråga: Ämnar statsrådet aktivt medverkatill att någon form av flyktingsjukvård kommer att förläggas till Hållnassjukhem i eller i i ? 1985/86:391 av () tillkommunikationsministern om åtgärder för att minska antalet bilolyckor i Kalmarlän; 1 län har under februarisförsta inträffat ett antal bilolyckor med 11 dödsoffer och mångaskadade. Denna siffra kan jämföras med det totala antalet, 17 personer, somdödades i trafiken i län 1985. Orsakerna till den tragiska utvecklingen i februari 1986synes vara flera, men snömodd pä vägbanan och vägkanterna verkar vara en starktbidragande orsak. Jag vill därför frågakommunikationsministern om statsrådet är beredd att låta den höjning avvinterväghållningsstandarden som aviseras i budgetpropositionen påhögtrafikerade vägar komma även län till del. Eller överväger statsrådetHulterström andra åtgärder för att stoppa denna olycksfallsufveckling? 1985/86:392av () till industriministern om villkoren för statligt bidragtill ett regionalt investmentbolag i : I regeringens s. k. Malmöpaket isamband med beslutet om nedläggning av civila farfygsproduktionaviserade industriministern bildandet av ett regionalt investmentbolag, MalmöFinans. Statens bidrag skulle uppgå till 50 milj. kr., men endast underförutsättning att näringslivet ställer upp med 75 milj. kr. Villkoren är härdaoch realismen i förslaget har ifrågasatts av personer med omfattandeerfarenheter av riskkapitalfinansiering. Prot.1985/86:81 Med hänvisning till ovanstående berjag att få ställa följande fråga till Meddelande om frågor Statens högakrav på riskkapital från näringslivet till Finans har bedömts somorealistiska. Avser industriministern att ta fasta på kritiken och ändraförutsättningarna? 1985/86:393 av () till industriministernom statliga medel till investmentbolaget : startades ett regionaltinvestmentbolag. med säte i , för att utvecklaföretagandet i . Detta bolag har sedan starten arbetat med attbygga upp stabila företag med goda utvecklingsmöjligheter och en vettigvinstnivå. Trots begränsade kapitalresurser har lyckats välmed sina satsningar. I regeringens Malmöpaket med anledning av beslutet omnedläggning av civila farfygsproduktion fanns inga medel för att stärkakapitalbasen i . Avser industriministern attkomplettera Malmöpaketet med medel till det regionala investmentbolagetMalmöhus Invest? 1985/86:394 av (fp) till statsrådet om sammansättningen av verksledningen i statliga myndigheter; I pressen förekommer ibland presentationeri annonsform av verksledningar i bl. a. statliga myndigheter. Sådanapresentationer har gjorts av bl. a. och statensarbetsgivarverk. Då sammansättningen av dessaverksledningar inte synes överensstämma med regeringens mål förjämsfälldhetspolitik vill jag fråga statsrådet om regeringen avser att vidtanågra åtgärder. 5 § Kammaren åtskildes .