prot · G909105 · 1985-12-31 00:00:00 — Det är framför allt aff människor ifrågasätter etablerade sanningar,Def är en erfarenhet som också den svenska arbetarrörelsen har fått göra.Kampen mof arbetslösheten efter 1930-talets kris kunde aldrig ha förts utan affman först ifrågasatt och gjort upp med den klassiska nationalekonomins fördomaroch felaktiga verklighetsuppfattning. Så mycketegendomhgare känns det, när man märker hur den borgerliga nationalekonominfullständigt genomsyrar tänkandet bakom regeringens handelspolitiskaprogramförklaring, 1947 utgav Berfil en kursbok i infernafionellekonomi, en vanemäs-sig upprepning av den klassiska teorins alla plattityder påområdet - som student var man tvungen aff läsa den skriften. Helaporfalavsniffet i regeringsdeklarationen är en mekanisk upprepning och en ännumer ytlig form av defta budskap. Nog borde det väcka funderingar isocialdemokratins led, när gamle får framträda som regeringensideologiske inspiratör. Sä mycket mer förolämpande är detta försocialdemokratins polifiska syn som den ju själv har fostrat en internationelltledande vetenskapsman pä samma område, vars hela tankevärld är raka motsatsentill Ohlins, Men det är uppenbart att namn åtminstone just nuinfe äger burskap i korridorer. Jag menar det vara hög tid atf ifrågasätta och göra uppocksä med den klassiska teorins verklighetsfrämmande bild pä detfa område. Ensådan kritisk granskning får konsekvenser infe bara för def internationellaperspektivet utan också för viktiga inrikespolitiska bedömningar. Jag vill då säga ifrån, för undvikande av allamissförstånd, att en sådan krifik infe kan bedrivas från en principielltprotektionistisk ståndpunkt. Utbyte av varor och tjänster är - särskilt förmindre nafioner -principiellt en stor fördel, en oundgänglighet, åtminstonefill en viss nivå. Under denna optimala nivå kan motsvarande nackdelar uppstå.Men en sädan i princip frihandelsvänlig utgångspunkt måste i nästa steg snabbtmodifieras. Frihandeln är nyttig under vissa bestämda förutsättningar och ivissa bestämda former. Med andra förutsättningar och andra former kan den gedjupt skadliga verkningar pä nationell och internationell ekonomi. Det är dessa negativa förutsättningar som gerfrihandelssysfemet dess skadliga verkningar och dess osunda maktpolitiskakopplingar. Frihandelssystemet liknar på intet sätt de kammarlärdaliberala ekonomernas teorier. Tvärtom strider det mot dem, Frihandelssysfemetär en av de starkast verkande faktorerna bakom de internationella klyftorna,bakom fattigdom och underutveckling i stora delar av tredje världen, bakomsvält och rovdrift. Och än värre: det är en krigsfaktor av stor betydelse. Krigoch väpnade interventioner är dess ständiga förlängning. Hur kan det nu bli så? Den fria handeln skulle ju geömsesidiga fördelar, leda till förbundenhet och fred mellan nafioner. Verklighetens avvikelser från teorin beror på strukturellaegenskaper i den kapitalistiska världsekonomin liksom i de nafionellaekonomierna, Handelsdeklarafionen innehåller de vanliga, stereotypalovsångerna till den s, k, internafionella arbetsfördelningen. Men eninfernafionell arbetsfördelning ger fördelar bara om den grundar sig på enlikställdhet i utgångsläget och en självständighet nationer emellan. Denförutsättningen har aldrig förelegat. Tvärtom har hela grundvalen förinfernafionell handel varit djupa olikheter i utgångsläge. Vissa länder ochmaktcentra har påtvingat andra sina villkor. Stora delar av världen har fåtf enhelf onaturlig arbetsfördelning, styrd inte av ekonomisk rationalitet utan avrena maktförhållanden. Om somliga länder hela fiden fått de tyngsta,smutsigaste och minst betalda arbetsuppgifterna, inser alla att en frihandelbyggd på den förutsättningenvarken kan vara rationell eller leda till ömsesidiga fördelar. Som en svenskekonom av internationell klass, , redan för 40 år sedankonstaterade: Förlorarna får betalt, en allt dyrare import med en allt sämrebetald export, och denna tendens är på något sätt inneboende och kronisk isystemet, Detfa system befästs dag för dag i en maktpolitiskprocess. Det sker när föreskriver atf Boliviaskall skära ned sin offentliga ekonomi - säledes inte därför atf villeller behöver göra det, utan därför aft det föreskrivs av krafter verkandeutanför som är starkare. Det sker när de stora industriländernaförbjuder atf beskatta multinationella företags hemtagning avvinster. Det sker när utrustar terrorgrupperna i för att de skalldesfabilisera landet och föra in det i kommersiella sfär. Det sker i formav de över hundra statskupper som iscensatts mot regimeri tredje världen, vilka inte funnit sig i sina länders underordnade ochberoende roll i världsekonomin. En annan vikfig faktor bakom frihandehsystemefs nuvarandedestruktivitet är den allt påtagligare störningen i maiknadsmekanismerna.Frihandelssystemet verkar positivt under den förutsättningen att marknadsmekanismernaförmår fördela produktionsresurserna rationellt och rättvist. Man kan på ettmer teoretiskt plan naturligtvis diskutera huruvida de klassiskamarknadsmekanismerna i och för sig förmår göra defta. Men man kan ju å andrasidan inte fränkänna de klassiska marknadsmekanismerna en förmåga aftåstadkomma en, kan man säga, strävan efter åtminstone kortsiktig balans isystemet, därest de får verka i enlighet med sina grundläggande förutsättningar,Aff de får verka enligt sina grundläggande förutsättningar innebär bl, a, vissarelationer mellan priser och kostnader, en känslighet i förhållandet mellanefterfrågan, priser och produktion, är marknadsmekanismerna i allt högre grad utslagnaoch ersatta med olika mer eller mindre monopolistiska mekanismer. På t, ex,nästan varje viktigt rävaruområde dominerar ett eller ett par storamultinationella företag marknaden och dess villkor. Inom flertalet industriellabranscher råder halvmonopolisfiska förhållanden - eff sådant exempel är deninternafionella elektriska kartellen. Och inom def vikfiga dataområdet är ettpar ledande storföretags styrande roll så enorm, atf de avgör hela deninternationella strukturen och arbetsfördelningen pä området. Det är bl, a,detta som gör det så falskt, när man hävdar, aff frihandeln under deförhållanden som råder skulle utjämnas mellan olika regioner i världen.Romklubben - eff internationellt seminarium av vetenskapsmän med, vad jag harkunnat förstå, i huvudsak borgerlig åskådning i botten - konstaterar i sinrapport om mikroelektronik och samhälle , aff dataindustrins tendensär att kraftigt öka de internationella klyftorna pä det industriella ochkunskapsmäs-siga området. En ekonomi som är präglad av höggradig monopolism, ochmycket stora, styrande företag, som etablerar sig över nationsgränserna, fårbestämda effekter på frihandeln och dess utformning. Prisnivåer och vinsterreagerar inte längre logiskt på marknadens förhållanden. De frigör sig pä nägotsätt frän marknaden, frän efterfrågan, och de stelnar, I stället för anpassning sörjer dei verkligheten för en sorts protektionistiskt försvar mot tendenserna Prot.1985/86:105 på niarknaden. De styr därmed efterfrågan och marknad i stället föratf styras Deväljer aft distribuera kapital och fillverkning pä eff sätt som helt , -1 r " j . 1 M r o .... , , , , Handelspolitisk deban kan avvikaträn det monster som skulle framgå vid öppen konkurrens och den speciellatyp av rationalitet som en sådan nu skulle skapa, Slufligen hotas frihandelssysfemets rationalitet av en annan modem faktor,nämligen rustningarnas allt större inflytande på världsekonomin. Rustningarnastyrs inte av ekonomisk rationalitet - man kan säga atf marknadsförhållandenainom denna sektor är mer eller mindre fullständigt upphävda -utan av föregivna maktpolitiska behov. De ingriper pä ett djupgåendesätt i fördelning och användning av kapital och arbete. stortinflytande över den internationella handeln - så är ju f,ex, den amerikanskabetalningsbalansen i hög grad en produkt av resursöverföringarpå grund av olika militära åtaganden och militärt bistånd. Rustningsindustrinsstarka inflytande är i sig självt också en faktor som accentuerargraden av monopolism. Men om nufrihandelssysfemet som det framträder leder fill obalans ochorättvisor, tjänar inte åtminstone på det. som ju är ett avancerat industrilandmed multinationellt orienterad exportindustri och finansvärld? ocksäi den aspekten kan man -delvis beväpnad med - ställasig skeptisk. Handelsdeklarationen påstår t, ex,, pä ett mycket allmäntoch rundhänt sätt, aft vi har fördel av att renodla våra speciellakonkurrensfördelar, dvs, specialisera oss mer, Def är klart aft en viss sanningalltid ligger i en sådan fes - återigenupp fill en viss nivå, till en viss grad. Men redan här möter vi ocksä fvivelakfighefer i denna tes. Den är ogenomtänkt och ytligt formulerad. En sådan renodling av exporfspecialiteter har nämligen ända sedan 1880-falet faktiskt varit en tung faktor bakom de utdragna kriserna under vår moderna ekonomiska historia. Och redan nu varnar en del bedömare, också på borgerligt håll, för vad som sker när den så dominerande bilindustrin fär sina förutsättningar rubbade. Men en långt driven specialisering har ocksä nackdelar päeff djupare plan. Specialiseringen vinns, när den drivs över en viss nivå,alltid fill priset av aft andra delar av det industriella schemat slås ut. Detuppstår luckor i eff lands industriella kompetens. Detta inte bara görstrukturförändringar, när sädana måste komma, smärtsammare än de behöver vara,utan def försvårar ocksä kunskapsspridning, eftersom en sädan bäst utnyttjas iett ekonomiskt schema med nära och mångsidiga beröringspunkter. Ochallvarligast av allt: en långt driven specialisering skadar den i nutidaindusfri kanske allra viktigaste faktorn i fräga om slagkraft, nämligen kombinerandetav olika tillverkningar fill sysfem. Landet riskerar alltså vid en accentueradexportinriktning aff få samma problem som från helt andra utgångspunkterstuderat i tredje världen, dvs, att vara eff system av ensidiga industriellaenklaver, I själva verket är bilindustrins dominerande roll i svenskekonomi i sig själv ett exempel just pä bristande rationalitet och pä faran av en överdriven specialisering - detta sä mycket mer som bilismen i ett större perspekfiv och är ett orationellt system, ett transportsystem med en mängd uppenbara nackdelar. Framtidens transportsystem kommer aff byggas pä 29 Prot.1985/86:105 helt annan grund. Bilismen kommer där atf ha en mer underordnad och kompletterande roll. Men ändåenvisas den officiella ekonomiska ideologin med aftförhärliga bilindustrin och den särskilda typ av specialisering som denrepresenterar. Än farligare och otidsenligare tycker jag affhandelsdeklarafionens aningslösa lovsång till strukturomvandling, omställningaroch geografisk rörlighet är. Också på denna punkt häller det vetenskapligatänkandet pä atl revidera gamla trossatser. är det infe samhällskritiker somMyrdal eller marxister som t, ex, Sweezy som talar, utan solitt borgerligaamerikanska företagsekonomer, I allt högre grad rikfas dagens diskussion in påde faktiska fördelar som kontinuitet och långsiktigt breddad yrkesskicklighet innebär.Alltmer blir man kritisk fill finansherrarnas benägenhet atf förslösa mänskligkompetens genom aff ständigt kräva ny, färsk, ung arbetskraft utan bredd ochdjup i kunnandet. Alltmer tycks man l'å upp ögonen för atf anställningstrygghetoch verkligt medinflytande är viktigare fördelar än marknadsföring och ensidig,kortsiktig vinstmaximering, Def är värt aft notera hur denna diskussion heltundgått att influera den handelspolitiska deklarationen, som i stället fallerfillbaka pä def Ohlinska snusförnuffet av är 1947, Det finns en annan fara i aft låta exporten bli drivhjuleti ekonomin, Def är den roll som exporfsträvandena och exporffilosofin spelar iden svenska klasskampen, Exporffilosofin har av sforf(')refag och finansvärldhär i landet gjorts till ett mäktigt redskap för aft tränga tillbakalöntagarnas sociala och politiska positioner. Vi vef alla - om jag sä får uttrycka det - hur valsernagär. Det är fill exporten man hänvisar när man skall motiverareallönesänkningar och när man skall framställa lönekrav som samhällsfarliga.Det är till exporten man hänvisar när man skall skära ner den offentligasektorn, Def är exportens intressen man åberopar när man förespråkar inbördeskonkurrens mellan arbetare, större lönespridning, uppbrytande av kollektivavtalssyslemoch nedrivande av facklig solidaritet. Den högljudda exportpropagandan är den ideologiska skyltbakom vilken finansinfressena avancerar när de vill slä mof de arbetande. Det är därför som detta intresse måste a'vslöjas. inomramen för en kritisk diskussion, Def är därför man måste självständigt ochkritiskt formulera en ekonomisk strategi av annat slag: en strategi som utgårifrån en rimlig mångsidighet i ekonomin, som ser till aff exportberoendet infegär utöver den optimala nivån och som inser aff den nafionella marknadensfillväxt ur en rad synvinklar kan te sig viktigare än exportmarknadens. måste man, tror jag, i arbetarrörelsen förmåsätta de härskande ekonomiska fördomarna åsido. Man bör diskutera om def som ärbra för . och el-Sayed egentligen är särskilt braför alla oss andra, ifrågasatte om inte våra inhemska regleringar hämmartillväxten i i förhällande till tillväxten i andra länder. nämndeframför allt värt skattesystem. Förvisso har vi interna tekniska hinder för vär handel, I handelsdeklarationentar vi upp bl, a, dessa och diskuterar hur vi måste anpassa oss fill andraländers regelsystem, självfallet utan aff därmed avstå från våra viktiga målnär det gäller hälsa och miljö. Vid en genomgäng av olika länders tekniskaregleringar-def må nu gälla EG, EFTA eller , där vi gär igenom de härfrågorna infe minst pä tjänsfehandelsområdef -framstår inte som ettland som skulle ha speciellt mycket av snåriga, onödiga eller gamlaregleringar. Förvisso har vi några sådana, men vi är i färd med aft gå igenomden typen av regleringar. Jag hoppas att den tjänstehandelsdelegation somskall börja arbeta kommer aft kunna ge impulser i just detta avseende. Meningalunda är det så atf framstår som ett land som skulle vara specielltsnårigt på det här området. Som jag sagt i någon tidigare debatt har ju den härregeringen f, o, m, beslutat aff avskaffa inrikeshandelsminisfern, eftersom viinfe behöver någon minister för atf reglera vär inrikeshandel. Tvärtom har juSverige med det skattesystem som vi har byggt upp fått enbättre utveckling än våra grannar ute i : högre sysselsättning och lägrearbetslöshet, Detfa hindrar infe aff vi skall studera de hinder som, liksom iandra länder, kan finnas även i vårt land, för atf än mer öka fillväxten ochsysselsättningen. Men def perspekfiv som Sfen tecknar på den härpunkfen är, enligt min mening, alldeles felaktigt. Jag tror inte aft vef så mycket om dendemokratiska socialismens historia, men def är ju infe något krav att han skallkänna fill denna. Synen pä frihandeln som en förnuftig princip- infe som endogm, som man kanske kom aff tänka på när man lyssnade på - gär julångt fillbaka i den demokrafiska internationalismens historia. Dendemokratiska socialismen startade ju under 1800-talef som en internationellfrihetsrörelse, Def var ganska naturligt aff den svenska socialdemokratinalltifrån Eljalmar fid förfäktade - i konflikt med mänga andrasamhällsgrupper i - just frihandeln, infe minst i defta hus, Def gärbra aff studera den debatt som fördes i vid tiden för demokrafinsgenombrott och . Då kan man se atf den svenska socialdemokratin myckettidigt anammade frihandeln som en förnuftig princip aff arbeta efter, infe som endogm. Här häller jag med , Det finns allfid avvägningar.Frihandeln är. som sagt, en förnuftig princip men infe någonting som skalldrivas i dogmatisk form. Gormandet kommer man, som framhålls! handelsdeklarationen,just i konflikt med andra mäl. Jag gär nu tillbaka till ochkommenterar samfidigt uttalande att det saknas avvägningar ihandelsdeklarationen. Det är ju just därför att vi har en stark industripolitikoch ett starkt samhälle som vi kan genomföra exempelvis storastrukturomvandlingar, som kan åstadkomma den höga sysselsättning och dentrygghet som är nödvändig för aff vi skall kunna bevara den stora uppslutningenkring den öppna handelspolitiken i , Här finns det en skillnad mofförhållandena i länder med ett laissez-faire-system eller en konservativekonomisk politik, där människor drabbas mycket häri med påföljd atfuppslutningen kring ett fritt handelssystem blir mycket mindre. berörde också tekopolifiken. Eftersom hangjorde det i demagogiska vändningar om vilken typ av vinster som man skullekunna göra efter ett avskaffande av våra handelsrestriktioner pålekoområ- Prot, 1985/86:105 2aprin986 det, villjag påminna honom om aff han under sin fid som handelsminister upprättade avtalmed så olika länder som , Sri Länka, , . ,, , , , , och , Då fann HädarCars def nödvändigt aft ha vissa typer av regleringar. Som jag har understrukitär vi nu i färd med aff inför de MFA-förhandlingar som skall föras arbeta förett mindre restriktivt multifiberavtal, måste då vara berett att öppnasig mer när def gäller tekoimporten. Jag skall av tidsskäl inte upprepa alla deargument och hänsyn som jag har redovisat i handelsdeklarationen. Men någothänsynstagande till defta fanns ju inte i redovisning, som ju istället med eff rakt avklippande av den typ han förespråkade naturligtvis ledertill stor arbetslöshet. Sedan till som menade aff vi saknaravvägningar i deklarationen, Def är möjligt, men jag menar aff det i deklarationenfas upp just den ifrågavarande typen av avvägningsproblem, t, ex, päfekoområdef. Vi måste se fill aff den svenska tekoindustrin rusfar sig för enframtid med större konkurrens än dagens, som vi har eff visstfortsatt skydd, ungefär sä som jag redovisade. Jag nämnde ocksä aft eff starktsamhälle med en stark industripolitik är en förutsättning för en uppslutningkring handelspolitiken. Vår vilja atf i god avsikt åstadkomma tekniskaregleringar i vårt land kan verka som handelshinder för andra länder. var ocksä inne på Europafrågorna, Lät mig förstsäga att jag tycker alt han gav uttryck för en alltför defaitisfisk syn. Om jagminns rätt sade han atf vi får leva med atf i den övriga världenidentifieras med EG, Så fattade jag honom. Men vi skall infe alls leva med atfEuropa identiferas med EG, Vi har bedrivit eff mycket intensivt arbete blandEFTA-länderna just för atf informera sådana länder som och andra långtbort i-länder, och även , att infe är bara EG, EFTA befinner sigi en dialog med en rad . Vi förklarar för i-länder av japansk och annantyp aft det förhällandet att man etablerar sig i , eller Wieninnebär att man har tillgång till samma tullfria industrimarknad som om manskulle befinna sig i Brussel eller , EFTA är ju ingalunda betydelselöstför EG, Vi har ofta betonat att EFTA är EG:s i särklass största exportmarknad,faktiskt större än , och fillsammans. Det finns alltsäinget skäl till defaitism pä denna punkt. Sedan ett konkret svar på fråga omlågspänningsdirekti-vet. Detta bygger ju på den standard som har tagits fram avSenelec eller lEC, där medverkar, EG har ställt frågan fillEFTA-länderna om de är villiga att anpassa sig till def här direktivet. Densvenska regeringen har låtit göra en utredning om detfa. Utredningen är nu påremiss, I utredningen föreslås just en anpassning fill direktivet, vilketbetyder aff SEMKO:s förhandsgodkännande av elmaterial skulle upphöra,EFTA-länderna har beslutat sig för atf avge ett samlat svar fill EG i dennafråga. Den är nu pä remiss i , och bör det kunna kommafram eff samlat besked frän EFTA-ländernas sida, frågade också hur det nordiska samarbetethänger ihop med def europeiska. De handelshinder som vi bl, a, inriktar oss påi det nordiska sammanhanget är ju hinder som är besvärande för framför allt de Det kan handla om kontakter över , , ,, och Åbo, I den mån vi kan undanröja sådana handelshinderär def klart atf det också skulle innebära förbättringar för andra länder, menarbetet är mer inriktat på de små företagen i de nordiska länderna. Detvästeuropeiska samarbetet rikfar sig mera till ett större, samlat avskaffandeav handelshinder, för bäde små och stora företag, vilket naturligtvis är enfördel både för och som helhet, menar att vi gör en ytlig analys avfrihandelns för- och nackdelar. Låt mig säga atf hans anförande egenfligenhandlade mycket litet om frihandel, mer om maktförhållanden. När det gäller denojämlikhet i handelsutbyte som talar om aff frihandel skulleskapa menar jag bestämt aff def tydligaste exemplet pä ojämlikhet ihandelsutbyte finns inom COMECON, som ju icke är en frihandelsorganisation. Demaktpolitiska processer som beskrev har större effekter på justhandeln inom de östeuropeiska COMECON-staferna än i någon annan handelspolitiskorganisation. Den ojämlikhet som handelspolitiken leder fram till är större iÖsteuropa och i deras sysfem än i värt. Jag skall, eftersom min faletid är ute, återkomma i nästareplik till de övriga frågor som ställde. 8STEN () replik: Vi har hört fala om vikten avatt avveckla regleringar, Def finns ett gyllene tillfälle att visa prov påtrovärdighet genom aff ställa upp på vårt förslag atf avvecklavalufaregleringen. Vi har ju ett stort exportberoende i värt land, ochsamtidigt visar vi snart upp de hårdaste valufaresfrikfionerna. Från industrinssida kan säkert få många exempel på märkliga och snedvridandeeffekter som regleringar kan ge. Det framkom bl, a, vid en pejling som denordiska industriförbunden anordnade för en månad sedan. Vad som framkom där ärsammanställt i en särskild skrift, som säkert kan vara en intressant läsningför , Med de kostnadsförutsättningar som nordisk indusfri har ärdef av avgörande betydelse att vi kan utnyttja kapitalet effektivt och ännuviktigare atf vi kan attrahera kapital, Valutaregleringarna sätter uppkonstlade hinder för detfa och förorsakar därmed effektivitetsförluster, som -jag påpekade det i mitt huvudanförande - vi helf enkelt inte har råd med i denhärda internationella konkurrens som vi i hela arbetar under. Vi konstaterar emellerfid atf def förslag som den svenskavalutakommiftén har presenterat inte bara vill behålla regleringen utan i vissaavseenden t,o,m, vill skärpa den också för transakfioner inom , Samtidigtkonstaterar vi atf utvecklingen i gär i rakt motsatt riktning. Fränsvensk sida vill man öka spännvidden. Jag undrar om det verkligen gagnar värsträvan aft ge ett konkret innehåll åf målet: som hemmabas för Nordensindustrier. Nej, herr talman, valutaregleringen måste avvecklas, ochdet vore tacknämligt om .Mats här kunde ge ett prov pä sin ambifionaff åstadkomma avreglering, är ju prakfiskt faget def enda industrilandsom fortfarande vidmakthåller en omfattande valutareglering. protokoll 1985/86:105-106 Prot.1985/86:105 Anf. 9 HADäR () replik: Jag har berömt för hanslovsång till ,, , , ., , , j frihandeln. På den punkten har jag inget behov avfortsatt diskussion med Handelspoliti.sk debatt i o a honom.Däremot vore jag facksam om han gav mig svar pa mina frågor om åtgärdermof korruption, om avveckling av valufaregleringen och om en jag var handelsminister hadejag aff på tekoområdet ta hänsyn till en mycket detaljerad beställning frånriksdagen om en stor svensk tekoprodukfion. uppdrag till regeringen,styrt av en majoritet av socialdemokrater, kommunister och centerpartister,fann jag mig självfallet inte kunna förbise. Men de förslag jag lade frampräglades av en klar vilja aft hålla nere de svenska handelshindren päfekoområdef mof omvärlden, "Vi vinner mera på aff vara pragmatiker", sadeOlof med hänvisning till de svenska handelshindren mot u-ländernastekoprodukfer och fill regeringsförslagef om höjda fomaftullar, "Vivinner", sade alltså . Vilka är dä "vi"? Infe ärdef de svenska barnfamiljerna, som föriorar ca . åriigen per familj påatf fekoprodukferna pä grund av dessa regleringar har blivit dyrare! Och infeär def de svenska grönsakskonsu-menferna, som om förslag skulle gåigenom skulle fä betala högre priser pä tomater, lök, vitkäl, snittblommor ochslanggurka!