prot · G909158 · 1985-12-31 00:00:00 — Det är mot den här bakgrunden som vi - liksomtidigare - vill att hos regeringen skall beställa en plan föröverföring av forskningsresurser och forskningsansvar från sektorsorgan tillhögskola och forskningsråd. Tyvärr tycks vi inte få majoritet för det kravet . majoritet förutsätter att regeringenändå kommer att presentera en sådan plan i den forskningspolitiska propositionsom läggs fram 1987. Vi tycker att borde uppmuntra till det genom attbifalla de motioner som aktualiserar detta. Jag har härmed berört de reservationer iutbildningsutskottets betänkanden 31 och 32 som stött. Jag yrkarbifall till dem och i övrigt till utskottets förslag i de tre betänkanden vi nubehandlar. Forskning och forskarutbildning, m. m. 82PÄR (): Vi diskuterar framför allt forskningsfrågor,med anledning av de tre betänkanden som är aktuella. Ett fjärde handlar ominvesteringsfrågor i övrigt. Prot.1985/86:158 Ur forskningspolitisk synpunkt ärdet här året litet grand av ett mellanår. 2 juni1986 Vi har ju ett system med storaforskningspolitiska propositioner vart tredje Forskning ochforskar-utbildning, m. m. Nästaår kommer vi alltså att få anledning att fördjupa oss i forskningspolitikenbetydligt mer än vad vi gör del här året. Det hindrar dock inte att det finns en hel del områden därdet skulle vara angeläget att redan nu åstadkomma förbättringar på olika sätt.Forskningen är ju en verksamhet sorn skapar många av förutsättningarna förframtiden. Genom de villkor som vi ger forskningen i vårt land bestämmer vitill stor del huruvida skall kunna fortsätta att vara ett land i enledande position när det gäller utveckling av olika slag. Därför kan mannaturligtvis inte alla gånger vänta på de treåriga forskningspropositionernanär man upplever att det finns trängande behov av förbättringar - och det finnsutan tvivel sådana behov. Även om forskningen har varit, och är, ett prioriteratområde pä det sättet att det inte utsätts för de schablonmässiga nedskärningarav osthyvelskarak-tär som drabbar andra områden, upplever vi ändå hurprisutveckling och-annat har urholkat forskningens resurser. Det behövs åtgärder, resursförstärkningar och insatser somgör att vi kan utnyttja tillgängliga resurser på ett effektivare sätt. Delta skiljernaturligtvis inte forskningen från högskoleområdet i övrigt eller från andraområden. När del gäller direkta resursförstärkningar står vi bakomett flertal förslag i de betänkanden som vi nu behandlar. Ett viktigt område ärnaturligtvis den tekniska forskningen. Det behandlas inte , men från deicke-socialistiska partierna har vi i ett annat betänkande föreslagitresursförstärkningar som handlar både om utbildning och om forskning. Det är emellertid mycket viktigt att man inte bara satsarresurser på sådant som kortsiktigt kanske kan upplevas som särskilt matnyttigt,t. ex. teknik och ekonomi. Det är angeläget att resurser satsas också påforskningsarbete kring humanistiska och samhällsvetenskapligaproblemställningar. Vi vill skapa ett samhälle som inte bara präglas av en högmateriell levnadsstandard utan också av en god livskvalitet i vidarebemärkelse. För detta spelar humaniora och sarnhällskunnande en mycketväsentlig roll. Därför har vi avgett de reservationer orn ökade resurser tillhumanistiska och samhällsvetenskapliga fakulteter och till som finns i de nu aktuella betänkandena. En mycket stor post i budgetpropositionen är anslaget förinvesteringar. Vi har under utskottsbehandlingen kommit fram till att vi utövervad regeringen föreslår vill öka resurserna med ca 40 milj. kr., och det finnsen reservation om detta. Att anslaget för investeringar utökas är viktigt också föratt skapa goda arbetsvillkor. Om vi vill behålla goda forskare i och att begåvade människor skall ägna sig åt forskning, måste vi också se till att forskare har goda villkor. Dit hör naturligtvis lönesättning och liknande frågor som vi inte har anledning att diskutera just , men dit hör också vilken typ av utrustning, laboratoriemiljö, osv. som vi kan erbjuda forskare vid våra universitet, högskolor och andra forskningsinstitutioner. Därför är en resursförstärkning på detta område viktig. 94 Frågan om arbetsvillkoren för demsom sysslar med forskning på olika nivåerbehandlas också i en annan reservation, i vilken vi framför allt tar sikte påforskarutbildningen. De som genomgår forskarutbildning gör det iallmänhet med utomordentligt knappa ekonomiska resurser. Även om det harfatlats principbeslut om att sludiefinansieringen för doktorander i väsentliggrad skall ske genom doktorandtjänster, har vi fortfarande mycket fådoktorandtjänster. De flesta som genomgår forskarutbildning får alltsåutbildningsbidrag, som knappast tryggar någon rimlig försör'jning. Det innebäratt doktoranderna måste förvärvsarbeta eller ta mycket stora lån för alt drygaut sin inkomst. Detta i sin tur leder ofta till utdragna doktorandstudier ochtill avbrott i studierna, vilket naturligtvis är ett slöseri både medekonomiska och med mänskliga resurser. Utskottet har enats om att tillskjuta ytterligare resurserför finansieringen av forskarutbildning, och det är naturligtvis ett väsentligtsteg. Vi har reservationsledes också ftarnhållit vikten av att fortsätta attbygga upp resurserna på det här området och att se till att doktorandtjänsterskall kunna bli den normala formen för studiefinansiering . Det är också viktigt att de som tar på sig arbetet med attta en doktorsexamen får praktisk nytta av denna, dvs. att det finnsarbetsuppgifter för vilka deras examen verkligen är en merit. Även dettaframhåller vi i vår reservation. Av statistiskt material kan vi se att studietiden för densom vill doktorera ofta är mycket lång och att bara några pr'Ocent avdoktoranderna avlägger doktorsexamen. För många är det alltså fråga omen mycket lång studietid, och många blir aldrig färdiga. Ett av syftena när maninförde den nya doktorsexamen var att nedbringa doktorandernas längautbildningstider. Man föreställde sig då alt doktoranderna i de flesta fallskulle kunna förvärva sin doktorstitel på fyra fem år- erfarenheten visar attdetta inte alls stämmer. På basis av den uppfattningen avskaffade man denmellanexamen som funnits tidigare, nämligen licentiatexamen. Vi tycker, motljuset av de erfarenheter vi nu har, att det är rimligt att mer allmäntåterinföra licentiatexamen. Del finns ju möjlighet för enskilda fakulteter attinföra en licentiatexamen, och detta har utnyttjats i växande men dockbegränsad omfattning. Enligt vår mening finns det anledning att överväga attinföra licentiatexamen som en allmänt förekommande mellanexamen och att därvidockså anpassa den till internationell praxis, så att den normalt motsvarar ungefären masterexamen. Vi har i våra utbildningspolitiska motioner framhållit attdet är viktigt att den svenska högskolan utvecklas i ett intimt samspel medhögskolor i andra delar av världen - i , i övriga och på andrahåll. Vi har lagt fram förslag orn harmonisering närdet gällerexamina och ettstörre utbyte av studerande och av vetenskapsmän. De behandlas dock i andrabetänkanden. Vi har på den här punkten inte kunnat stödja det folkpartistiskaförslaget, eftersom det innehöll ekonomiska åtaganden som vi inte var bereddaatt göra. Men principen om en internationalisering av högskoleverksamheten ärnågonting som vi helhjärtat stöder. Jag vill också passa på att kommentera ett par merabegränsade forskningsområden som vi har tagit upp motionsledes och också iform av reservationer till de nu aktuella betänkandena. Prot, 1985/86:158 Forskning och forskarutbildning, m. m. Prot..1985/86:158 Forskning och forskarutbildning, 111. m. Ett forskningsområde gäller kooperationsforskning.Intresset för kooperation växer sig allt starkare. Förutom de stora, etableradekooperativa organisationerna i vårt land pågår försök med att använda denkooperativa arbetsformen i många nya sammanhang, där man går samman för attlösa gemensamma serviceproblem - t. ex. barnomsorg - och för att starta småföretag, osv. Det är viktigt att dessa nya kooperativa idéer och impulser fårstöd genom forskningen. Det är därför som vi har föreslagit förstärkta resurserför kooperationsforskning. Vid har man lagt upp sittforskningsarbete på ett litet annorlunda sätt än vid de äldre universiteten.Del är temaforskningen soni är universitets särprägel. finns detförslagom att utveckla ett nytt temaområde, nämligen tema Barn. Del är ettmycket intressant uppslag, och vi anser att det är angeläget att det kanförverkligas. Det är vi inte ensamma om; även regeringen ochutskottsmajoriteten uttalar sig mycket positivt om detta. Skillnaden är - ochdet kanske jag bör säga till , som tycker att vår reservation varonödig - att vi också är beredda att anslå ekonomiska resurser , så skall kunna påbörja uppbyggnaden av tema Barn, medan däremot regering ochutskotts-majoritet låter förverkligandet av denna temaforskning bli beroende avatt man kan hitta resurser inom befintliga ramar. Om tycker attpenningfrågor är meningslösa, är han nog relativt ensam orn den inställningen.Jag tror inte att man ser lika legärt på anslagsfrågorna vid Linköpingsuniversitet, som ju inte dagligdags får njuta av närvaro. Något sorn är viktigt när det gäller resursanvändningen äratt begränsa anslagsspridningen. Det har berörts också av några andra talare.Det är nu ett myckel stort antal organ sorn fördelar de statligaforskningsresurserna, och det bidrar naturligtvis till krångel och byråkrati påforskningsområdet. Därför har vi i motioner efterlyst enförenkling av anslagssystemet, en koncentration till färre anslagsposter ochfärre anslagsgivare. Vi menar att det normalt bör vara universiteten ochforskningsråden som fördelar de statliga forskningsresurserna. Tillsammans medövriga ickesocialistiska partier har vi följt upp den frågan i en reservation.Åven här bör jag då vända mig till . som hävdar att del bara ärmoderater och folkpartister som står bakom den reservationen. Det är universiteten som har de fasta forskningsresursernaoch har ansvaret för forskningsverksamheten inom högskoleområdet. Det innebärnaturligtvis inte att det enbart är pä de stora universiteten man skall forska,utan det är viktigt att det också bedrivs forskning vid de mindre högskolorna,men det bör då ske i samspel med fakulteterna på universiteten. Den nya lärartjänstordning som vi fattade beslut orn förnågot år sedan innebär också att det nu är mycket lättare än tidigare attkombinera utbildningsverksamhet rned forskningsverksamhet på samma högskoletjänst.Men om detta skall kunna förverkligas måste det också finnas pengar förändamålet. Vi har föreslagit förstärkta resurser för att underlätta för lärarevid de mindre högskolorna att bedriva forskning. Det har vi också följt upp ien reservation. Ja, herr talman, därmed har jag kommenterat de, som vi serdet, principiellt viktigaste frågorna, där det finns skiljaktiga meningar i de ber'ördabetänkandena. Jag vill avslutningsvis yrka bifall till de reservationer tillvilka medverkat. 83 (vpk): När det gäller samhälleliga åtaganden inomutbildningssek-lorn ser vi kommunister genomgående utbildning som eninvestering för samhället. Studier skapar i de allra flesta fall ökade värden isamhället. Ökade värden i ett samhälle utvecklas genom arbete. Arbetet kansedan ta sig olika uttryck. Forskarstudier är enligt vår uppfattning att se som ettarbete. Att bedriva forskarstudier är dock förenat rned en rad villkor som integynnar arbetets kvalitativa resultat alla gånger. Ett sådant villkor äravsaknaden av delaktighet i det sociala trygghetsnät som har byggts upp. Det går att åtgärda detta missförhållande. Man får heltenkelt se till att doktorandtjänster inrättas i större skala och att dessafärersiitta utbildningsbidragen. Denna åtgärd motiveras bl. a. medutgångspunkt i järnställdhets-skäl. De socialt otrygga utbildningsbidragendiskriminerar i vissa fall kvinnor, eftersom de kan förlängas i högst två årvid sjukdom och föräldraledighet. Kvinnor som skaffar sig rner än ett barnunder sina forskarstudier löper alltså risk att bli av med sittutbildningsbidrag. Det är också så, att kvinnor gör akademisk karriär senareän män. Delta innebär att kvinnorna, då de går vidare till forskarstudier,harett stort socialt ansvar att axla, beroende på alt de barbarn och familj. Vivill gagna kvinnors möjligheter till forskarstudier och inser därförnödvändigheten av att forskarstuderande omfattas av sjuk- och föräldraförsäkringen,inrättandet av doktorandtjänster tjänar syftet alt rekrytera kvinnor tillforskarstudier. Mot den bakgrunden är jag mycket glad , eftersomriksdagen kommer att bifalla vpk:s motion om en höjning av studiemedlen förforskarutbildning . Det innebär att fler doktorandtjänster kan inrättasoch det innebär ett viktigt steg i utjämningen av obalansen mellan olikafakulteter vad gäller de forskarstuderandes försörjningsmöjligheter. Detinnebär också ett visst steg i riktning mot ett brytande av professorsväldet -ett missförhållande som jag tror att de flesta av ledamöter i ettbrev har blivit påminda om. Från vpk:ssidaär vi beredda att gå vidare på den inslagnavägen, och då vill vi särskilt uppmärksamma situationen för forskarstuderandeinom samhällsvetenskap och humaniora. Vi är beredda att gä ut och försvaraytterligare satsningar, i form av ekonomiska åtaganden, för att bl. a.förbättra de forskarstuderandes sociala situation. Men för alt kunna motivera våra beslut måste det varamöjligt också för de klasser i vårt samhälle som traditionellt inte har starka band med universitets världen och forskningssfären att få ta del av de resultat som presteras och som till största delen har betalats med skattemedel. Man måste t. o. m. i större omfattning än som i dagarfallet göra det möjligt för arbetarrörelsen och dess fackliga organisationeratt ange problem och forskningsinriktning. För vår del är det inte uteslutetatt t. o. m. UHÄ kornmer att intressera sig också för vadhögskolan kan betyda i ett samspel med arbetarrörelsens olika organisationer. Forskning och forskar-tiihildning, m. m. 7 Riksdagensproiokoll 1985/86:158-159 Prot.1985/86:158 rapporter från UHÄ - man presenterar konferenser om samspeletmellan högskola och näringsliv - så tankenpå konferenser kring temat utbildning Forskning och forskarutbildning, III. ochforskning sorn stöd för arbetarrörelsens utveckling borde inte vara någontingfrämmande. Oni arbete skapar värden i ett samhälle och forskarstudierskall ses som ett arbete, är det viktigt all delta arbete och dess värdelillgangliggörs för br'edare grupper än som iir fallet. Här utgör ettberoende a\ uppdragsmedel i högskolan en risk. En anpassning tillmarknadsmässiga och kommersiella bedömningar kan komma att allvarligt inkräktapå de kra\' på öppenhet som ett förtroende kriiver. Ett ännu större hot mot lillgängliggörandel av forskningoch forskarresul-tat är den transnationalisering av teknologin sorn vi i dagupplever. Det får inte vara sa, att utländska intressen i framtidenskall ha ett avgörande inflytande över dalabehandling av forskarlakla. Dennuvarande situationen och den effekt som en ökande transnatior"raliseringkan ha niir del giiller svensk forskningspolitik kräver en grundläggande debattinom en myckel snar framtid. Vad det definitist kräver är dock en planmässiginvestering i utrustning, lokaler och lärarresurser i den svenska högskolan denniirmaste framtiden. Detta är nödvändigt om vi skall kunna hävda kvalitet ochsjälvständighet i det internationella utbytet av forskarerfarenhe-ter. Det ärockså viktigt ur sårbarhetssvnpunkt. Dessa reflexioner saknas ofta då det giiller frågor inomforskningspolitiken. Del skadar den nationella självständigheten, ochjag beklagar detta. Del undergräver dessutom de svenska forskarnas .möjligheteratt själva välja de internationella kontakter sorn de vill ta. från beklagade från talarstolenatt del inte gjordes nog rned satsningar inom humaniora och samhällsvetenskap.Herr kan stödja vpk:s reservationer om dansforskning och kvinnoforskningoch kanske därmed bli mera tillfredsställd. Med dessa ord, herr talman, yrkar jag bifall till \pk:sreservationer i de betänkanden som vi nu behandlar. 84 (): Det är mycket vikliga frågor vi nubehandlar, sorn tidigare talare också har betonat. Forskning ochforskarutbildning är a\ grundläggande betydelse för praktiskt tagel allutveckling i arbetsliv och samhälle. Att utveckla nya produktionsmetoder och nva produktområdenär en förutsättning för att värt näringsliv skall kunna hävda sig ikonkurrensen med andra ledande industrinationer. Den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningen ärinte mindre viktig. "Människan lever icke allenast av bröd." Ellerför alt använda ord från ett tal sorn han höll i Skellefteå1946: "I teknikens tidsålder får studiet av människan sjiilv ej försummas.Vår främsta uppgift iir att skapa ett samhälle med trivsel och arbetsro ochalllid la hänsyn till de djupa element varav människan består." Det kännsangeläget att upprepa detta också . Det är nödvändigt att vi i vårt land har en starkgrundforskning på många "° områden. En omprioritering hardärför inletts i syfte att ge grundforskningen För övrigt är det värt att notera att forskningen underett antal år har varit ett prioriterat område och är det också . Forskningenhar i regeringens förslag undantagits från de generella besparingar som övrigasamhällssektorer har drabbats av. Jag noterade att nu talade om attforskningen aren av de mest omhuldade frågorna i vårt land. Jag är glad att viär överens om det. Jag noterar vidare att det sker en uppräkning av anslagenpå detta område med . Trots detta har utbildningsutskottet funnitdet motiverat att ytterligare förstärka samhällets insatser. som harpåpekats tidigare i debatten, genom en uppräkning av anslaget till forskarutbildningensstudiefinansiering . Sammantaget beräknas det uppgå till ett belopp av26 milj. kr. UHÄ har beräknat att det behövs betydande belopp för attbibehålla den uppnådda nivån vad gäller utrustningsstandarden vid högskolornasamtidigt som nödvändiga nyanskaffningar möjliggörs. Regeringen föreslår idetta sammanhang en engångsanvisning om 39 milj. kr. Utskottet vill också på denna punkt ytterligare förstärkainsatserna och säger att regeringen under nästa bör lägga fram förslagtill ökade resurser för inredning och utrustning av lokaler vid högskolorna.Den engångsanvisning om 39 milj. kr. som görs i årets budget bör enligtutskottets mening följas av motsvarande insatser under följande . Sammantaget utgör således de medelsförstärkningar som nuföreslås en kraftsamling för forskningen. Detta sker som arbetet pågårför att ge underlag till den forskningspolitiska proposition som regeringenskall lägga fram under nästa . Arbetet med forskningspolitiken är som bekant upplagt såatt regering och riksdag gör en genomgripande behandling avforskningsfrågorna. Då dras riktlinjer upp som skall vara vägledande för helatreårsperioden. Vi befinner oss nu inför a v inne varandetreårsperiod. Därför har vi inte anledning att ha någon mer omfattandedebatt i dessa frågor. Flera yrkanden som tagits upp i motioner, och i vissafall också i reservationer, innebär emellertid förslag om ändringar i nugällande riktlinjer och prioriteringar. Utskottet hänvisar med all rätt dessaförslag till prövning i samband med den kommande forskningspolitiskapropositionen. Det är viktigt att vi slår vakt om den mera långsiktigaplanering som nuvarande ordning innebär och att respekterar denarbetsordningen. De angivna riktlinjerna bör alltså gälla . Vi får nästa anledning att ägna mycket stort utrymmeåt forskningsfrågorna inför en ny planeringsperiod. Jag övergår nu till att kortfattat kommentera några av dekonkreta frågor där utskottet inte har kunnat enas. Vpk vill att skall göra ett uttalande omprioritering av en rad mycket detaljerade områden som berör arbetsmarknad ochmaktstruktur. Enligt utskottets mening bör inte göra uttalanden avden detalje-ringsgraden. Vad gäller den viktiga frågan om samverkan mellan högskolaoch näringsliv framhåller utskottet att "det är oavvisligen nödvändigt attnegativa effekter på högskolans centrala och långsiktiga uppgifter beträffandeden Forskning och forskarutbildning, m. rn. Prot.1985/86:158 inomvetenskapligt motiverade forskningen undviks." Det iirviktigt att 1-986 upprätthålla denna klara gränslinjei det betydelsefulla samarbete sorn \ i vill Forskning och forskarutbildning, 111. stimuleramellan högskolan och niiringslivet. De borgerliga partierira är" liksom tidigare oroadeöver den obalans de anser föreligga mellan grundläggande forskning finansieradvia fakultet och forskningsråd och den forskning som finansieras a\'sektorsorgan. De vill att regeringen skall upprätta en plan för omföring avresurserna till högskolan. Denna fråga har behandlats . Inriktningen avforskningspolitiken är nu att ytterligare stärka den grundläggandeforskningen. Regeringen har därför tagit initiativ till överläggrringar i syfteatt öka seklorsorg;rnens ansvar för den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden. Dettabetonades i samband med behandlingen a\' den forskningspolitiska propositionen,som behandlades . Resultatet av dessa inledande överläggningarredovisas i forskningspropositionen niista var. Något särskilt uttalande finnsdet därför inte anledning att göra på den här punkten . En reflexion till tidigare gjorda inlägg leder mig försttill jiirnförelse mellan olika sektorsorgans insatser. Manfrågar sig efter redovisning vart han syftar. Var syftet bakomexemplifieringen rned försvarets forskningsinsatser att nu villminska försvarets forsknings- och utvecklingsarbete? Av fick jag intrycket all hansvävade ut ganska långt. Förenkling av anslagssystemet nämndes. Ja, en översynsker av styr-och anslagssysternet. Men det har inte med anslagens storlek frånden ena eller andra anslagsbeviljande myndigheten eller organet att göra. Avett yttrande sorn fiillde fick jag niistan intrycket att han var påväg att avskaffa alla sektorsforskningsorganen. Men det \ar väl inte meningen? Vad gäller forskarutbildning för moderata samlingspartietoch var för sig fram en rad synpunkter. Orn det vill jag bara kort sägaföljande: UHÄ fick i uppdrag att göra ensamlad översyn a\ problemen inom forskarutbildningen. Det uppdraget har givitsav regeringen. Översynen skall omfatta frågor om bl. a. rekrvtering,antagning, handledning, etappavgångar och nieritviirdet. Del är således ettheltäckande uppdrag. Det skall redovisas under innevarande år. Jag menar att vibör invänta denna över'syn innan vi lar ställning till väsentliga förändringar idessa avseenden. Utskottet föreslår, sorn jag redan nämnt, en kraftigförstärkning av sludiefinansieringen inom forskarutbildningen. Den bör göra delmöjligt att i snabbare takt omvandla utbildningsbidrag till doklorandtjänster,en fråga sorn också berördes av . I några reservationer krävs ökade anslag pä skildaområden. Ett sådant är yrkande om ytterligare 5 milj. kr. till de \elenskapliga biblioteken. Jag vill understrykaatt de vetenskapliga biblioteken har en central roll för forskning ochutbildning. En resursförstärkning sker genom att 1,55 milj. kr. omfördelas frånövriga verksamma högskolefunkiioner. Därtill föreslår regeringen enengångsanvisning om 1.34 milj. kr. Ytterligare extra medel måste tillförasgenom att man på det lokala planet gör omprioriteringar. Utskottet förutsätter'också att regeringen prövar möjligheterna till en resursförstärkning på det härområdet i samband rned arbetet med den kommande forskningspropositionen. vill att 5 milj. kr. anvisas som ettsiirskilt resurstillskott för Prot. 1985/86:158 förstärkning vid de mindrehögskolorna. Jag tycker att del finns skäl att pröva hur viskall ytterligare stärka de mindre högskolornas roll i den regionala , I- , , " , .1 r 1 j 1 u i" 1 Forskninsjoch forskar- utvecklingen.I det sammanhanget hor vi försöka ge de mrndre högskolorna I I 1- 11 r 1 1111 -11 . 1 utbildninv, in. en starkare kopplrng trll forsknrngen. Utskottet kan rnte nu tillstyrka * centerpartietsförslag, men enligt min mening bör den här frågan ingående