prot · G909106 · 1985-12-31 00:00:00 — Mendet är flera stycken i detfa betänkande som har fåtf den behandlingen, och vidflera tidigare fillfällen har man använt stakefmefoden som ett säff aff kommaundan motionsyrkanden. 149 (vpk): Det kanske finns skäl, , att reda ut vad somär högt och infe högt. I min reservafion säger jag att har enbolagsskatt som i jämförelse med andra industrialiserade västländer är låg. Ibegreppet bolagsskatt lägger jag dä inte enbart bolagsskattesatsen utan ävenalla de faktorer som ligger till grund för att utfallet blir så lågt somungefär . De stora avdrags- och dispositionsmöjligheferna gör nämligen aftman inte fär speciellt starkt genomslag, trots aft skattesatsen är . Jaghar alltsä inte påstått i reservationen atf skattesatsen är låg ijämförelse med andra industrialiserade västländer, utan i bolagsskaften räknarjag så att säga in de olika komponenterna, och då kommer jag fram fill minslutsats. Jag tror atf vi är överens om att i den meningen har en rättliberal bolagsbeskattning. Jag är överens med om att man behöver breddaskatteunderlaget eller skattebasen och att man bör ta bort en hel del av deolika avdrags-och dispositionsmöjligheterna. Däremot är jag inte så säker päatt man i ett sådant läge direkt måste gä in och sänkai skattesatsen imotsvarande mån. gerbolagsskatten nämligen en inkomst pä ca till staten -kommunernas beskattningsrätt är ju, som vi känner till, borttagen. Dessa 12miljarder representerar en liten andel i den totala beskattningen, baraungefär ,Med tanke på de enorma vinster som görs i bolagen - 152 framför allt i de storafransnationella bolagen - är def stötande aft bolagsskattenger så små inkomster till samhället som både och jagkan konstatera atf i vissa lägen beskattningen av arbetsinkomster är för hög, 150 (): Def är väl inte så märkligt aft jag är litet tvivlande påden goda viljan att göra något när def gäller pensionsförsäkringarna. Fråganvar uppe 1984, då man sade att frågan om rätt för egenföretagare atf göraavdrag för pensionsförsäkringar fick anses ha kommit i ett delvis annat lägetill följd bl. a. av aff den övre gränsen vid beräkning av ÄTP-avgift slopats.Våren 1985 sade man samma sak. Dessutom framhölls def - och def gjordesenhälligt - atf den nuvarande ordningen var ofillfredsställande från likformighets-och rättvisesynpunkt och aft en ändring av bestämmelserna därför var önskvärd, Def var ett starkare uttalande än def är i är, ochingenfing har skett. Då är det inte så märkligt atf man blir kritisk och lifefbitter över den behandling som frågan nu fått i utskottet. Sedan vill jag upprepa; Har socialdemokraterna totaltsläppt den målsättning som låg till grund för föret agsskattereformen under1970-talef, nämligen att försöka få likartade skafteregler oberoende avföretagsform? Har man tänkt återgå till eff system där man ger skattelättnadertill storföretagen och skatteskärpningar till småföretagen? Det var detta somförslaget präglades av när man ändrade företagsbeskattningen - man sänktebolagsskaften och minskade möjligheterna till avskrivningar. Småföretagen fickbara nackdelar, medan storföretagen i varje fall fick både - och. Är det denvägen som man skall fortsätta på? Jag vill gärna ha ett svar på den frågan. Prot, 1985/86:106 Företagsskattefrågor m. tn. 151KJELL (): I sin replik fill mig säger affjag tar upp beskattningen av lösegendom. Det är att vända upp och ner på dethela! Jag nämnde maskinen som kostade , och som kunde ge någonanställd jobb. Det var def som jag var intresserad av, inte lösegendomen! säger aft maskinen ger skattekraft. Tavlansom hänger hemma på väggen kan jag fa ner. Men def är verkligen tveksamt ommaskinen ger skattekraft där den bara står. Ger den inkomster säinkomsfbe-skaftas den. Nog är det väl ändå ett problem att man ovanpå detlägger förmögenhetsskatten. Som jag skildrade förut betalar var tredje företagare med20-50 anställda och två av fre företagare med 50-100 anställda förmögenhetsskatt.Den genomsnittliga förmögenhetsskatten är , för dem som betalarförmögenhetsskatt. Det innebär atf de måste fa ut , pä toppen av sinlön. Nog måste man då tjäna bra på denna maskin, även om man naturligtvis mästeha flera än den. Detta är ju inget system som stimulerar till fillväxt -aff def är bättre skatteregler för andra investeringar. Jag tycker ocksä atfdet är eft ansfändighetskrav aft litet grand presenterar vilkaförslag från som skulle öka orättvisorna. Jag har t,ex, talat om vinsfandelssystem för de anställda. Inte kan väl det Prot.1985/86:106 öka orättvisorna? Jag har sagt aft skall vi ha en stakefmodell,då bör vi också Företagsskattefrågor m. m. hanyefableringskonton för löntagare. Ar det detfa som missgynnar löntagare ochökar orättvisorna? Jag sade atf personalstiftelser skatfemässigt borde kunnabehandlas på samma säff som allemansfonderna. Är det detta som missgynnarlöntagarna? Försök åtminstone ge något exempel på vad def är sommissgynnar och vänd infe upp och ner på det jag har sagt! 152 (); talar i sin reservation omutfallet av bolagsskatten och säger; "Orsaken står mest aff finna i destora avdragsmöjligheter som ges men även i en förhållandevis lågskattesats," Vad jag har sagt är aft själva skaftesatsen infernafionellfseff ändå är hög, även om nettoresultatet bara blir , Sfig Josefson är män om aff förenklingar infe skall gå uföver rättvisa och likformighet i beskattningen. Det är väl så atf man iförenklingsarbetef ibland måste avväga möjligheten att i stort fä rättvisa,överskädlighet och rimliga regler mof ett millimefertänkande. Där kan detnaturligtvis bli avvägningar som minskar den lilla rättvisan - men syftet måstevara att nå större rättvisa. När det gäller förhållandet mellan storföretag ochsmåföretag är det önskvärt atf det totala stödet, inkl, beskattningen, blirsådant aff småföretag netto får minst lika gott stöd frän samhället som destora företagen. Den skillnad som eventuellt kan finnas bör då varafill de små företagens fördel, enligt min mening, talade om relationerna mellan maskiner ochlösöre i beskattningen, ville diskutera rättvisan när detgäller denna relation. Jag har redovisat de resonemang som skatteutskottettidigare har förf fram i denna fråga. Det var innan blevledamot i utskottet, I prakfiken förhåller det sig såatt man normalt lånar en del av pengarna till det arbetande kapitalet. Det ärbara nettot, det som blir kvar, som man får ta upp. Det finns dessutom en radhänsynstaganden i fråga om beskattning av arbetande kapital i företag. Denstora orätt visan, vilken även socialdemokraterna i praktiken har varit med omaft acceptera, eftersom man har fått göra avvägningar mellan olika stridandemål, är skillnaden i beskattning mellan företagare och löntagare. Om man kundebortse från näringspolitiska mäl och önskemål om att gynna investeringar ochsysselsättning osv, är det inget tvivel om att relafionerna mellan företagaresskaff och löntagares skaff snabbt kunde rättas till så att de infe blev fulltsä mycket fill företagarnas fördel. Det är den klyftan, som redan finns, somskulle bli större om man följde de borgerliga mofionerna. Det är alltså frågaom eff fördelningspolitiskt problem. 153STIG JOSEFSON (c): Def är intressant aft lyssna till hur JanBergqvist ser när det gäller företagsbeskattningen. Jag hoppasdock att den då också i verkligheten får denna utformning. Det första förslagetvar ingalunda i denna riktning utan det innebar aft man gynnade storföretagen. Närman kommer in på frågan om vem som har de förmånligaste Prot. 1985/86:106skaftereglerna, företagare eller löntagare, har vi ett tydligt exempel frän då man beslutade om direkta förmåner för löntagare.Småföretagare, som redovisar sina företag som enskilda firmor, och pensionärerställdes i ett mycket sämre läge. Jag tycker att också detta skalluppmärksammas i denna diskussion. Överläggningenvar härmed avslutad, (Beslutet redovisas efterdebatten om skatteutskottets betänkande 36,) Kammarenövergår nu till att debattera skatfeufskottets betänkande 34 om vissamervärdeskaftefrågor m, m. Anf.155 (): har i sitt betänkande nr 34 behandlat ett antalmofioner på mervärdeskatfeområdet. Två av dessa motioner, nr 546 och 557, tarupp frågan om konkurrensneutralitet inom mervärdeskattesysfemet i samband medoffentlig upphandling. Den ena motionen, som är avgiven av tvåsocialdemokrater, utgår frän att gällande bestämmelser innebär försämradevillkor för egenregiverksamhet. Den andra motionen, avlämnad av tvåmoderater, utgår från att gällande bestämmelser förhindrar fri konkurrens ochkan bidra till ökad egenregiverksamhet inom offentlig förvaltning. Isamband med att fattade beslut om vissa ändringar imervärdeskattelagen påtalade vi moderater vikten av att konkurrensneutralitetupprätthålls. Vi fick inget gehör i kammaren för våruppfattning. Det är därför fillfredsställande att företrädare för socialdemokraternanumera påpekar vikten av konkurrensneutralitet. Ettväl fungerande mervärdeskattesysfem ställer krav på att kumulativa effekterinte uppkommer och att skatten är konkurrensneutral. Mervärdeskattelagen harvarit föremål för många ändringar . Den sittandemervärdeskatteutredningen har avgivit tio betänkanden inom ramen försitt uppdrag att verkställa en teknisk översyn av mervärdeskatten. Några av deändringar som har beslutat om har inneburit förbättringar i visstavseende, men i annat avseende haft negativa konsekvenser särskilt i form avökad risk för konkurrenssnedvridning. Med hänsyn till de ofta förekommande ändringarna av olika bestämmelseri mervärdeskattelagen och med beaktande av vad jag har sagt och av vadsom anförts i vissa av mofionerna bör enligt mening helamervärdeskattelagen bli föremål för en genomgripande översyn. Vi har i ettsärskilt yttrande givit uttryck för denna uppfattning, Def är vår förhoppningatt regeringen far inifiafiv fill en parlamentariskt förankradutredning. Motion 516 av LennartBrunander tar upp frågan om en lättnad i förbudet 155 Prot.1985/86:106 mot mervärdeskattefri försäljning på flygplatserna. Gällandebestämmelser grundas på en nordisk överenskommelse.Vi delar motionärens uppfattning om atflagen i detta avseende bör ändras. Vi yrkar därför bifall till reservation 156 (): Jag skall fatta mig mycket kort. tog regeringen upp fråganom flygplatsbutikerna med våra nordiska grannar utan atf uppnå något resultat.Skatteutskottets majoritet anser därför atf det inte finns anledning attpåkalla ytterligare ätgärder. Jag yrkar bifall till reservation 5, Anf.157 (vpk): Utskottets majoritet påminner om def regelmässiga i vpk;sframförda förslag om aff slopa matmomsen. Regelmässigheten har sin negafivamotpol i majoritetens sätt aff ständigt avfärda det förslag som vunnit effmycket starkt gehör hos svenska folket. ser vpk:s krav päatf matmomsen skall tas bort som angeläget. Man vill att matpriserna skall fårimligare proporfioner. Vår envishet har alltså starkt stöd. Vem kan nu förneka aft den förda ekonomiska polifiken harlett fram fill eft samhälle där klassklyftorna har ökat, aff den har inneburitatf de rika och de högavlönade har gynnats på flertalets bekostnad? Jaguppskattar de öppenhjärtiga inslag som fanns i anförande för enstund sedan. Han talade verkligen klarspråk när han redovisade vilka som hargynnats på löntagarnas bekostnad. Bilden av har fått osympatiska repor genom nyafakta om det som skapat begreppet "nyfattigdom". Välfärdssamhället,som försökt dölja klassklyftor, har samfidigt ökat dem. Kön avsocialhjälpssökande, arbetssökande och bostadssökande visar hksom familjersoch ensamståendes stora utgifter för hyror och mat- och klädinköp ;iftpolitiken såväl på kort som på lång sikt måste förändras. Därför finns det en"regelmässighet" i vpk;s politik, som utgår frän en rättvisfördelningspolitik på socialisfisk grund. Jämfört med förslag om en mindre sänkning avmervärdeskatten innebär vpk:s förslag om en "trestegsraket" en annanlinje när det gäller samhällsekonomin. Vi har också förslag fillmedelsanvisning för reformen, vilket inte finns i mofion. I vpk:smofion, som kommer aft behandlas i jordbruksutskottet, satsas på en rejälprissänkning på de viktigaste matvarorna via ett första steg med ökadesubventioner på tre miljarder. Defta sfär inte i motsättning till vårtprincipiella bort-med-moms-pä-maten-förslag. Däremot handlar det om en heltannan princip än den ståndpunkt där det påstås att priset i så fall måste höjaspå andra varor. Detta skulle verkligen missgynna barnfamiljerna genom höjdapriser på f.ex. kläder och andra nödvändighetsvaror. I finansdebaften gick finansutskottetsordförande vpk till mötes mer än regeringen eller skafteufskoffetsmajoritet hiffills har varit beredda att göra. sade i denna debattföljande; Målet attgöra maten och nödvändighetskonsumtionen billigare är vi eniga Ensådan åtgärd gynnar de svaga i samhället och är alltsä önskvärd , Teknikenaff fa bort "momseffekten pä maten" gär över livsmedelssub ventionerna. Det rimmar ju exakt med vpk;s förslag! Vår mofion om ökadesubventioner skall behandlas . Men vi anser atf nu åtminstoneborde uttala sig för vpk:s och linje. Vi vill aff ianslutning till motion nr 547 i princip ställer sig bakom tanken att, som enlösning på , slopa mervärdeskatten pä mat och aft def gälleraft kraffigt höja livsmedelssubventionerna. Jag yrkar bifall till reservafion1, Medveten om atf detta inte är en fekopolifisk debatt måstejag, som jag vill yrka bifall filt reservation 2 i skaffeufskottefsbetänkande, få kommentera ufrikeshandelsminisferns påstående fidigare här ikammaren , säger att "Inriktningen av den svenskatekopolifiken har ändrats" och att syftet bl, a, är aft avskaffahandelspolitiska skyddsåtgärder. Denna inriktning bygger inte på riksdagensfastställda målsättning att av fekokonsumfionen skall komma från inhemskproduktion. Den bygger infe heller på def dystra faktum atf importen avtekovaror har ökat till gränsen för vad produktionen inom landet orkar bära. av den 85-procentiga importen vilar dessutom pä vissas, k, lågprisländersutnyttjande av barnslavar- detfa har vi tidigare debatterat i kammaren.Resonemanget om aff i fortsättningen skall verka för atf ökatekoimporten "från små eller nytillkommande exportörländer, liksom av defattigaste bland dessa", såsom uttryckte saken , kännsigen från textilimportörernas argumentation. Trots aff dessa skapar vinstergenom aft importera från bl, a, tillverkare is, k, fattiga länder, där barnutnyttjas på def grövsta i produkfionen, drar sig texfilimporförerna inte föraff flirta med svenska barnfamiljer. Importörerna säger sig vilja verka för defattigaste i både och den tredje världen, I skallbarnfamiljerna kunna köpa billiga barnkläder tillverkade av billigbarnarbetskraft - och det skall betraktas som u-hjälp! I själva verket importeras redan en stor mängd barnplaggtillverkade i tredje världen, Alla barnfamiljer vet aff barnkläder är dyraoavsett vilket ursprungslandet är. Men är det svårt aff i handeln finnasvenska kläder fill barn och ungdomar. Förklaringen är aft svensk teko hällerpå atf släs uf, medan fextilimporförerna i gör sig rikare, Vpk:s linjeär aff importen från utsugarproducenfer måste stoppas av solidarifetsskäl ochatf svensk kvalitetstillverkning kan utvecklas genom en tekopolitik som tarfasta pä tidigare beslut om 30-procenfsmälef, I jämförelse med andraländer ligger gränser nämligen så gott som vidöppna för import,leder ligan när det gäller import av tekovaror, I vpk:s fekopolifiska mofion föreslås dels aff def införsen socialklausul för atf komma till rätta med de värsta utsugarna bland detekotillverkare som satsar på import fill , dels aff hosregeringen begär en utredning om hur sänkt mervärdeskatt på svenska barn- ochungdomskläder skall kunna påverka barnfamiljernas ekonomi positivt ochsamtidigt gynna svensk fekos utveckling, Def senare är motivet bakom den frågasom behandlats i skatteutskottet och där majoriteten har föreslagit avslag. Prot.1985/86:106 Regeringens deklaration om att skapa en på siktlivskraffig 2 april1986 tekoindustri kan inte förenas medatt man lånar sitt öra till mäktiga Def gäller enligtvpk;s uppfattning aff i handling visa att man ärberedd att satsa på kvalitefsprodukfer som bygger pä yrkesstolthet, i ställetför på utsugning, och som människorna har råd aft köpa. handlar omatf pröva denna nya väg. 158 (); I motion Sk566 behandlas två vikfiga frågor,som båda aktualiserar betydelsen av atf skattesystemet är neutralt mellan olikaformer av verksamhet i de fall där avsikten frän statens sida är sådanneutralitet. Den första frågan rör reduceringsreglerna förmervärdeskatt beträffande byggnadsverksamhet. Meningen är att maferialandelenmen inte arbetet skall beskattas. Schablonerna om reducering fill 60 och 20 %av värdet av byggnads- resp. anläggningsarbete har säkerhgen tidigare varitacceptabla, med tanke på den byggnadsverksamhet som har bedrivits. har emellerfidbyggnadsverksamheten förändrats, och allfing tyder på att förändringen kommeraft bestå . Förändringen har inneburit en övergång frånnybyggnad till ombyggnad av hus, Detfa medför en större andel arbete och mindreandel material. Arbetet med upprustning av äldre hus är ju inriktat påvarsamhet och på atf så mycket som möjligt av inredningen skall bevaras. Dettamedför mycket arbete, medan däremot själva materialkostnaden kan bli lägre. Förkommuner kan sättet att ta ut moms vara avgörande för om objektet skallutföras i egen regi eller på entreprenad. Vid låg materialandel ligger egenregi bättre till, medan i de fall materialandelen är entreprenadblir billigare, Def kan infe vara rimligt att momssystemet skall avgörahur en kommun handlar i en sådan här fråga. Reglerna för momsen vidbyggverksamhet bör därför ändras så, att momsen belastar den verkligamaterialkostnaden. Denna fråga bör utredas. Den andra fråga som tas upp gäller förufsäffningarna förkonkurrens mellan tåg och flyg, Flygmateriel är befriad från mervärdeskatt, enordning som motiveras med svårigheten atf beskatta en så internationellverksamhet som flyget. Man har i stället s. k. teknisk skattskyldighet, dvs.företaget har rätt till avdrag för ingående skaft. Moms ingår följaktligen intei försäljningspriset för transporftjänsfer för persontrafik. För personvagnar och lok i tågtrafik utgå r däremot momsutan avdragsrätt. Kostnaden för momsen stannar kvar i företaget och måstekalkyleras in i försäljningspriset för transporftjänsfer, dvs. i biljettpriset.Detta ger inrikesflyget en gynnad ställning jämfört med tågtrafiken. Enlikformig behandling vad avser tåg och flyg i det här avseendet vore mer ilinje med trafikpolitikens mål om likvärdiga konkurrensförutsättningar.Dessutom är tåget ett miljövänligt transportmedel, som i varje fall inte börmissgynnas, I en annancentermotion tas frågan om förbudet mof mervärdeskattefri försäljningpå flygplatserna upp, Def tycks infe råda några meningsmofsätt- ninsar i den frågan, men däremot endel åsiktsskillnader vad gäller hur den 158 Vi anser att regeringen bör anstränga sig ytterligare för atf lösa Prot. 1985/86:106 frågan sä snabbt som möjligt, En annan fråga som diskuteras i def nu aktuellabetänkandet är matskat- fen. Vi har i världens högsta skatt pä mat, vilket naturligtvis slårhårt I "S r mot storahushåll med låga inkomster - dvs, mot dem som använder en stor del av sininkomst fill livsmedel, och def är till största delen barnfamiljer. Vi i har kämpat för en lägrematskaft. Den enklaste metoden är utan tvivel att neutralisera momsens inverkanpå livsmedelspriserna genom de s, k, livsmedelssubventionerna på baslivsmedel, Den metoden är enkel - den går att styra fill de grupper av livsmedel som manvill gynna och som är bäst ur folkhälsosynpunkf, Def är enligt vår modell de s,k, baslivsmedlen, kött, fisk, grönsaker, spannmåls- och mejeriprodukter.Subventioner är atf föredra ocksä därför aft skaften för själva råvaran enkeltkan reduceras medan förädlingsvärdet beskattas fullt uf, Det är alltså barasjälva potatisen som beskattas mindre, medan t, ex, den s, k, förädlingsprocessenför att göra chips, som gör potafisen mindre nyttig, beskattas fullt ut. Det är emellerfid också möjligt atf förändra momssatsenfor livsmedel. Vi har i vår partimofion om livsmedel krävt en utredning omsänkt moms på baslivsmedel för att se hur de olika metoderna slår mof varandra. Med defta,herr talman, vill jag yrka bifall fill reservationerna 3, 4 och 5, 159 (vpk) replik: Efter de fina ord som harsagt om def gamla välkända vpk-förslaget atf matmomsen skall bort, vill jagbara höra om hon är beredd att lova atf kommer att stödja vpk:s förslagnär det skall passera behandlingen i jordbruksutskottet. Det är en motion somhittills infe har stötts av , 160 () replik: Herr falman! Defberor lifef på hur minskningen av matskaften konstrueras. Vi kanske infe äröverens med vpk om beloppefs storlek eller om skatten skall tas bort helf ochhållet, men vi ligger på samma linje i många stycken, 161 (vpk) replik: Ja, , det ligger til) pådet sättet aff vpk;s förslag utgör en s, k, trestegsraket, som jag nämndetidigare i mitt inlägg, Def handlar om aft ta bort effekten av momsen päbaslivsmedel, genom aft avveckla den i tre steg med en kraffigaresubventionering av maten. Om infe vill vara med oss på alla de trestegen kan ni gärna vara med på några av dem. Därmed har ni gått oss, svenskakonsumenter och barnfamiljer fint till mötes, 162 LÄRS (): Det svenska mervärdeskaftesystemet utmärkersig förvisso inte för att vara särskilt enkelt, Def är tvärtom i mänga fallrätt krångligt, Def görsdärför stora ansträngningar för att förenkla momssysfemet, Den 159 , s. k.mervärdeskafteutredningen har fill uppgift atf arbeta i den riktningen. Så sentsom antog en proposifion som leder fill en stark förenklingav mervärdebeskatfningen av vissa tjänster. uttalar sig också utskottetposifivt om en fortsatt, mera övergripande översyn av mervärdeskatten, av dentyp som jag antar aff efterlyste i sift inledningsanförande. Mot denna bakgrund är det litet frist aff behövakonstatera att åtminstone fyra av de fem reservafioner som är knutna tillufskottsbetänkandet skulle leda till aft man ytterligare krånglar fill värtmomssystem. Den i reservation nr 1 av kommunisternaaktualiserade frågan om borttagande av mervärdeskaften på baslivsmedel ärkanske det bästa exemplet på detta. Den frågan har varit föremål för mångadiskussioner i och har varje gång avvisats, inte bara avskattetekniska skäl utan också av sfatsfinansiella och fördelningspolifiskaskäl. De skälen blir nu tydligen mer och mer uppenbara för allt fler.Centerpartiet, som ju faktiskt har ett stämmobesluf om en sänkning ommatmomsen, avvisar i sift särskilda yttrande tanken på en sådan sänkning. T, o,m, kommunisterna börjar tydligen, om jag har fattat det rätt,vackla i sin tro på en differentiering av momsen. Man talar i reservafionen omdifferentieringen som "en lösning pä något ," Def är effsteg i rätt riktning, men det hindrar inte aft jag yrkar avslag påreservationen, I reservation nr 2 föreslär vpk eff lägre momsutfag påbarn- och ungdomskläder, Def är i sanning eff förshig som skulle skapa mycketstora administrativa problem och ställa stora krav på skaftekontrollen, Defskulle t, ex, vara mycket intressant att fä höra hur vpk:s talesman har tänktsig aff dra gränsen mellan å ena sidan barn- och ungdomskläder och ä andrasidan vuxenkläder. Jag föreslår avslag pä reservation nr 2, I reservation nr 3 kräver utskottets centerpartister närmare utreder möjligheterna av atf moms belastar den verkligamaterialkostnaden vid byggnads- och anläggningsverksamhet i stället för aft somnu beräknas schablonmässigt, Def skulle, enligt utskoftsmajoriteten, leda tillstora administrativa problem och ökade risker för skatteundandragande. Jagyrkar därför avslag pä reservationen, Samma reservanter kräver i reservation nr 4 atf tåg- ochflygmateriel bör behandlas lika vid mervärdebeskatfningen. Som det är nu ärsåväl flyg- som fartygsmaferiel skattefri. Orsaken till det är att def är nästinfill omöjligt att upprätthålla en generellt verkande beskattning på sådanainternafionella områden.