prot · G909151 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag tror att det var inte mindre än 15 volymer, och man hadelagt ned ett mycket omfattande arbete på att gå igenom om de olikakommunindelningar som genomförts i var bra eller dåliga. Slutsatsen iutvärderingen var att kommunindelningsreformerna var riktiga. I detta sammanhang påpekades någonting som sällan kommerfram i sådana här diskussioner, nämligen det faktum att demokratin inte enbarthandlar om att föra diskussioner utan också om att en kommun skall ha sådanekonomisk styrka att den kan lösa folks problem. Och den ekonomiska styrkanhade förbättrats genom kommunindelningarna. Dessutom pekade man på att hade man inte genomförtkommunindelningsreformerna så hade man fått lyfta upp frågeställningarna på enhögre nivå, och därmed hade ju medborgarna fått ännu längre tillbeslutsfattarna. Jag har velat framhålla det här, för jagtycker det är angeläget att säga det i den här diskussionen. Låt mig säga att vi är väl medvetna - både inomdepartementet och jag själv för egen del - om att det inte var negativt att manförlorade så många förtroendevalda när kommunindelningsreformerna genomfördes.Där fanns otvivelaktigt ett kontaktnät, som minskade, vilket innebar att man idetta avseende inte kunde behålla samma kontakt med medborgarna. Det är mot denbakgrunden som utredningar och försöksverksamhet genomförts, för att se om mankan bibehålla nuvarande kommunindelning men organisera kommunen vadgäller politiskt beslutsfattande - nu förs också diskussioner om ett steg 2,nämligen att decentralisera administrationen - sä att man därmed kan kommanärmare medborgarna. Det är detta som demokratiberedningen tagit upp.Utredningen har varit ute på remiss och skall nu bli föremål för prövning iregeringskansliet. Jag tror att jag kan säga att vi nu i demokratiavseende ärpå väg att fråga oss: Hur skall demokratin utformas i tiden efterkommunindelningarna? Det betyder att vi ser ett mycket intressant alternativsom vi tycker borde tillfredsställa både dem som var missnöjda medkommunindelningsreformen vid delningen och dem som klart ser fördelar i attbibehålla strukturen, nämligen att få föra en diskussion om att utvecklainstrumentet med lokala nämnder och lokal förvaltning. Om den kommunala indelningen för 72ELISABETH (): Låt mig börja med att säga att jag tycker attdet var positivt att civilministern instämmer i vad jag sade om det negativa iatt förlora så många förtroendevalda, att få så stort avstånd mellanbeslutsfattare och medborgare. Så till i , kommunfullmäktigesordförande i . Han påstår att jag borde ha studerat frågan närmareoch Om den kommunala indelningen för Det gör mig verkligen minst sagt förbluffad. Jag har inhämtat kunskaper och information från flerahåll. Jag har bl. a. ett protokoll från ett beslut i i Kalmarlän. Jag vill också säga att det naturligtvis kan finnas svårapunkter. Det är ju inte så att de i som begär en utredning ärsäkra på vad resultatet kommer att bli. Däremot är man övertygad om attutredningen behövs, och man anar kanske vart det lutar. Tillbaka till i län. Länsstyrelsensäger alltså: "Trots de betänkligheter som här harredovisat, vill ändå med hänsyn till den opinion som finns i deberörda församlingarna för en delning men också till redovisadeomröstningssiffror i förorda, att kammarkollegietföranstaltar om utredning av förutsättningarna för en delning av Västervikskommun." Jag tycker att det visar ganska klart vad jag försöktlägga fram, nämligen att det finns en stor tveksamhet i kommunen. Självfallet, , är det i de tio norrakommundelarna - de gamla församlingarna - som tveksamheten är störst. Annarshade ju inte intresseföreningen . Dessa människor är övertygade om -såvitt jag förstår deras intentioner - att de bättre skulle kunna ta till varade kommundelarnas intressen om de tillhörde en egen kommun. Jag vet inte vad resultatet av en utredning skulle bli,men jag har mycket svårt att förstå varför man skall förvägra dem en utredningom denna fråga. Gör man inte en utredning är jag rädd för att situationenkommer att vara ganska långt in . 73 i (s): Återigen tar uppopinionssituationen. Jag upprepar: Jag är helt på det klara med att ElisabethFleetwood har fel uppfattning och är felorienterad om den opinion somföreligger. Jag kan stryka under att de som företräder den mindre delen,beträffande en inriktning om att man skulle dela kommunen, är högljudda.Möjligen har av det skälet lyssnat speciellt noga. Jag anser att vad vi behöver i vår kommun är en samlingkring målet att utveckla kommunen. Men att år utveckla tankar omdelningar kan icke vara bra för den kommunala verksamheten och utvecklingen. Nuöppnar återigen tankarna hos en del om att detta skullekunna vara möjligt. Det är klart att det kan förekomma frågetecken. Jag hartidigare inte uteslutit detta. Men det gagnar inte utvecklingen att ständigt hadenna debatt pågående. Det är av denna anledning jag tar till orda i dennadiskussion. talade om att man skulle utreda detta.Jag är övertygad om att alla som tar del i dessa sammanhang, politiker ochandra, är väl medvetna om den ekonomi vi har i vår kommun, och den blirnaturligtvis inte starkare om man delar kommunen - tvärtom. Det blir då tvåsvagare kommuner än den nuvarande. När det gäller antalet förtroendemän angavintresseföreningen för Tjust i sin utredning att antalet kommunalaförtroendemän i den norra kommunen skulle öka med 53. Det är inte någongigantisk siffra i och för sig. räknat intaxeringsnämnd osv. Därför har denna synpunkt inte någon tyngd på denna punkt. vill jag hävda att jag i varje fall upplever detsorn att kontaktytorna är bra och att det förekommer utomordentliga kontakter.Men fortfarande finns det sannolikt människor som tycker att dessa kontakterkunde vara bättre. Detta arbete tycker jag skall åvila kommunalpolitikerna ochpartierna, som har fått speciella resurser anvisade för att klara den politiskainformationen. Jag tror nog att det mest gagneliga för utvecklingen i dessaområden är en sammanhållen . Om den kommunala indelningen för 74ELISABETH (): Jag tar upp opinionssiffrorna igen, säger i . Ja, det gör jag, eftersom jag är övertygad om att manframförallt i de norra kommundelarna har denna uppfattning. Det voredemokratiskt helt förödande om man inte skulle bry sig om vad människor därtycker. Jag förstår inte varför är så rädd för en utredning. Atten utredning kostar pengar stämmer och att inte är någon rik kommunkan jag också hålla med om. Men jag skulle vilja fråga : År det ilängden inte dyrare ur demokratisk synpunkt, ur politisk synpunkt och ur allasynpunkter att ha denna opinion levande i stället för att låta en utredning ägarum och sedan få resultatet på bordet? Jag skulle även vilja fråga en annan sak. Jag citeradelänsstyrelsen, som förordat en utredning. Hade då fel? Då fannsdet i varje fall en opinion. Jag har också tagit del av från beslutstillfället. säger att jag öppnar tankar för dem somarbetar. De skulle ha befunnit sig litet i det fördolda . Jagär inte alls säker på att de på något sätt skulle ha befunnit sig i detfördolda, utan de kanske har legat stilla ett tag. Men jag tror inte att tankennågonsin har varit död. Slutligen sade att kontaktytorna är bra.Tyvärr kan jag inte instämma i detta. Åtminstone gäller detta inte den del avkommunen från vilken jag själv har erfarenhet och har blivit kontaktad avmänniskor jag känner. De beklagar att kontaktytorna är för få. Det är intenågon anmärkning på och andra politiker. Det är bara så svårtatt nå ut överallt. Det är en realitet som jag tycker att även kunna acceptera. Förste vice talmannen anmälde attArne i anhållit att till protokollet få antecknat att haninte ägde rätt till ytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. Om samverkan mellan den civila och militära vädertjänsten 14 §Svar på interpellation 1985/86:204 om samverkan mellan den civila och militäravädertjänsten har, med anledning avstatskontorets utredning om samordning av civil och militär vädertjänst, frågatmig om jag är beredd att ge statskontoret nya direktiv som leder till att debesparingar som erhålls genom statskontorets förslag uppnås genom direktsamverkan m.ellan och luftfartsverket. Härutöver har frågatmig om jag avser att låta statskontorets "skrivbordsprodukt" liggasom underlag för ett kommande förslag samt varför jag i så fall vill medverkatill att en verksamhet flyttas från ett stödområde till ett annat. Vi har två organisationer i förvädertjänsten, en civil och en militär. Vädertjänsten är teknikintensiv ochkräver välutbildad personal. Stora investeringar i tekniska system planerastill . För att effektivisera vädertjänsten har statskontorettillsammans med och chefen för flygvapnet på regeringens uppdrag utrettmöjligheterna till samordning och samverkan. Statskontoret har föreslagit attett gemensamt produktionssystem för de båda organisationerna införs och att antaletregionala produktionsenheter minskas från sju till tre. Statskontorets förslag bereds iregeringskansliet. Regeringen har alltså inte tagit ställning till förslagen. Om beredningen visar att ärendet bör kompletteras i någothänseende är jag givetvis beredd att ta de initiativ som behövs. Något sådantbehov har ännu inte framkommit. Som regeringen framhöll i skrivelsen till om denoffentliga sektorns förnyelse (skr. 1984/85:202) måste förvaltningensomfattning och struktur anpassas till ändrade krav på verksamhetens innehålloch ökade krav på effektivitet. Ett ständigt rationaliseringsarbete är, som jagser det, ett viktigt inslag i den offentliga förvaltningens utveckling.Utredningen om civil och militär vädertjänst utgör ett led i detta. När det slutligen gäller den regionalpolitiskaproblematiken, som också tagit upp, vill jag påminna om attregeringen i regeringsförklaringen klart har markerat att regionalpolitikenskall intensifieras. 76 (): Jag ber att få tacka civilministern för svaret. I fråga om det utredningsuppdrag som statskontoret fått avregeringen bör kanske också nämnas att det första uppdraget var att utreda enorganisation för vädertjänsten. , luftfartsverket och statskontoretförordade en organisation, medan chefen för flygvapnet ville behålla tvåorganisationer. Efter en lång dragkamp lämnade så regeringen direktiv tillstatskontoret att utreda ett gemensamt produktionssystem med tvåorganisationer, en civil och en militär. Det är kanske här som det stora problemet ligger, BoHolmberg. Den fina kostym som regeringen hade tänkt sig till vädertjänsten gårinte att åstadkomma utan uppenbara problem. Tilläggsdirektiven skapade en halv- mesyr, somregeringen nu försöker att sy ihop till någonting som fungerar åtminstone påpapperet. I de synpunkter som framförts från de berörda har mångaförbehåll och mycken kritik framförts. SMHIavvisar förslaget helt. godtar förslaget under förutsättning attkalkylerna är riktiga. godtar förslaget, menpekar på betydande administrativa svårigheter med att ha personal tillhörandetvå myndigheter på samma arbetsställe, TCO-S ochSACO/SR avvisar förslaget helt. Chefen förflygvapnet godtar i stort förslaget. Kan civilministern förklara för mig varför luftfartsverketuttrycker sig som det gör? Tror inte luftfartsverket på kalkylerna? Det är minst sagt förvånande att så tunga remissinstanserhar så grava anmärkningar mot utredningen. I sitt svar säger civilministern att ärendet bereds ochatt regeringen inte har tagit ställning. Han tillägger att han, om behov av enkomplettering av ärendet framkommer, är beredd att ta initiativ. Jag menar att hänsyn bör tas till framförda anmärkningar.SMHI och facken har lämnat synpunkter på ekonomin och talat om lokalkostnader,flyttningskostnader, utjämning av löne- och anställningskostnader m.m., sominte har medräknats. De uppger att alternativ 1 och alternativ 2 är likvärdiga,och därmed finns inget skäl att flytta verksamheten. Jag harnågra kompletterande frågor att ställa fill civilministern: När kommer beredningen av ärendet att vara klar, så attregeringen kan fatta ett beslut? Är inte den massiva kritiken av framför allt de ekonomiskakalkylerna sådan att ärendet bör kompletteras? I svaret säger statsrådet också: "Ett ständigtrationaliseringsarbete är som jag ser det ett viktigt inslag i den offentligaförvaltningens utveckling." Jag delar den uppfattningen. Men är det interimligt att en verksamhet, som fått som uppgift att varaaffärsdrivande, i lugn och ro får möjligheter att bygga upp den verksamheten?Man behöver utveckla kundkontakter, marknadsföra verksamheten och säljatjänsterna. 1982/83 tog in 2,7 miljoner från andra kunder änluftfartsverket. 1985/86 beräknas intäkterna till 6,7 miljoner, och troratt intäkterna kommer att öka i den takten . För en utomstående verkar det rimligt att stor vikt läggsvid dessa krav från . Att ha kundkontakter med personalen sittande ihemliga bergrum verkar inte vara särskilt marknadsmässigt och rationellt. Som sista synpunkt i sitt svar säger statsrådet attregeringen i regeringsförklaringen klart har markerat att regionalpolitikenskall intensifieras. Vad innebär regeringsförklaringens markering i dettaärende? Innebär den att man skall flytta människor från ett stödområde till ettannat? Eller betyder den att 33 tjänstemän med 33 familjer inte skall flyttasfrån till ? Om samverkan mellan den civila och militära vädertjänsten Prot.1985/86:151 Anf. Jag vill svara på dessa kompletterande frågor från den civilaoch militära ''" '' P '' *°''' frågan är att jag inte uppfattarstatskontorets väde t"' Utredning på det sättet att denskulle vara någon sorts skrivbordsprodukt eller attstatskontoret på ett allvarligt sätt skulle ha brustit i utredningen avvädertjänsten. Min bedömning är att vi har ett fullgott materialatt utgå ifrån men att det är rimligt att vi fär bereda frågan och därefterkomina fram till förslag. Till svar på den andra frågan, när ett besked omregeringens ställningstagande kan lämnas, vill jag säga att vår tidsplan idepartementet är sådan att regeringen tidigast kan ta ställning ibudgetpropositionen 1987. Närdetgäller den tredje frågan, framförallt att remissinstanser, inblandademyndigheter och organisationer har olika synpunkter, vill jag säga att det inteär konstigt att det förhåller sig så, eftersom det här är fråga om en sedan långtid tillbaka uppbyggd organisation med en civil och en militär vädertjänst. Vihar att göra med två huvudorganisationer som har ansett att man bör ha tvåsådana skilda organisationer även fortsättningsvis, medan regeringen har ringatin detta som ett område där det skulle vara möjligt att effektiviseraverksamheten. Att det då, , råder delade meningar och att man riktaranmärkningar mot utredningen är inte så konstigt. Det är inget att varaförvånad över. Jag är för min del icke förvånad på den punkten. När det gällerden fjärde frågan om regionalpolitiken fann jag det angeläget att för SiggeGodin peka på den markering som regeringen har gjort. Det var på en punkt somregeringsförklaringen ändrades när läste upp den jämfört mednär läste upp den, och den ändringen gällde just en skärpning avregionalpolitiken. Det betyder att vi kommer att fullfölja ansträngningarna. Vihar gjort satsningar på drygt 30 miljoner i lokaliseringsstöd till sedanvi trädde till. Fortsatta sådana lokaliseringsmässiga och regionalpolitiskasatsningar kommer att ske. 78 (): Det är fler än jag, , som harbetecknat utredningen som en skrivbordsprodukt. Men det är bra om vi kan varaöverens om att man utifrån denna utredning kan nå fram till båda dessalösningar - alternativ 1 eller alternativ 2. Då kanske man kan tillgodose dekritiska remissinstanserna genom att säga att det finns en chans att utanvidare utredning lägga fram ett förslag som de betraktar som positivt. Sedan säger att det inte är så konstigt attremissinstanserna är kritiska. befarar attdet uppstår problem om det skall sitta två kategorier människor i samma rum ochjobba jämsides, som dessutom inte har lika lön. Det har inte i utredningensagts hur man skall lösa det. Det är ändå vettigt att ta hänsyn till allakomplikationer när man gör en sådan här utredning. När detsedan gäller de regionalpolitiska effekterna kan man fråga sig vad som kommeratt hända i det här ärendet. Skall människorna få jobba kvar i Timråeller skall de flyttas till ? Det är väsentligt för de berörda "" människorna att veta det. Jag kanmycket väl förstå SMHLs kritik på flera punkter,exempelvis när det gäller dess affärsverksamhet, som skall flyttas ned ibergrum. Det kan inte vara rationellt och bra. Om och jag får vara litet bypolitiker borde vikunna vara överens om att förslaget är ogynnsamt för halva . Det kommerinte att finnas någon vädertjänst mellan och . Det borde ändåstämma till eftertanke. Hur skall det bli på den punkten? Affärsverksamheten på Midlanda, som jag känner tillspeciellt, gav 1982/. i extra inkomster, och den beräknas ge1,3 milj. kr. När det gäller den verksamheten på Midlanda ligger faktiskttyngdpunkten på södra . Jag vill fråga : Hur tänker sig regeringen att SMHIskall finansiera sina stora tekniska investeringar om inkomsterna frånaffärsverksamheten minskar? Skall avgifterna höjas eller är regeringen bereddatt skjuta till skattemedel? Om sam verkan mellan den civila och militära vädertjänsten Låt mig än en gång framhålla att vi iregeringskansliet och i statskontoret efter de här utredningsomgångarna harrätt god kännedom om problematiken. Man får av den framställda kritiken inteförledas att tro att vi inte känner till problematiken eller har tillräckligtmed fakta. Låt mig säga till att detta område är mycketteknikintensivt. Två organisationer skall bygga upp sin teknik förvädertjänsten inför 1990-talet. presenterade 1979 eU förslag till1990-talets vädertjänst under beteckningen Program för operationelltmeteorologiskt informationssystem. Regeringen beviljade 1984 medel för enförsöksverksamhet..Om jag minns rätt låg den investeringen på tekniksidan istorleksordningen 60 milj. kr. Det betyder att samhället, oavsett om det gällerden civila eller den militära plånboken, här står inför betydande investeringarpå den tekniska sidan. Mot den bakgrunden tror jag att och jag kanvara överens om att det inte är konstigt om regeringen vill ge i uppdrag tillstatskontoret att, med hörande av de båda huvudmännen, ta fram ettbeslutsunderlag på den punkten. Därtill kommer att vi behöver satsa mycket påutbildning av personal för att klara tekniken. Jag vill således påstå att vi ärväl insatta i problematiken och har mycket fakta som grund för vårtställningstagande. Jag kan självfallet inte här svara på alla detaljfrågor somSigge Godin ställer. Jag vill inte föregripa beredningsprocessen, utan svar pådessa frågor kommer när regeringen har tagit ställning. 80SIGGE GODIN (fp): Det är riktigt, , att dennaverksamhet är tekniskt intensiv och att den kostar mycket pengar. Jag kan ocksåinstämma i att man måste satsa mycket på personalen. Men här är det faktiskt detvå personalorganisationerna som tillsammans med i första hand har pekatpå det orimliga i att, när man inte kunde få fill stånd en gemensam enhet, göradenna konstruktion. Jag ärövertygad om att det är mycket viktigt att regeringen med största Om samverkan mellan den civila och militära vädertjänsten noggrannhetprövar de ekonomiska frågorna, innan beslut fattas på denna punkt. Om SMHLs ochfackens ekonomiska påpekanden är riktiga, vilket jag inte har anledning attbetvivla, bör regeringen ge sådana direktiv att och luftfartsverket fårchans att visa att de under alla förhållanden kan spara de pengar det gäller.Utredningen kan å andra sidan leda fram till att enbart möjligheten att väljadet andra alternativet återstår, och då hoppas vi att regeringen också gör det. Att flytta människor från en ort till en annan innebär,som statsrådet känner till, djupa ingrepp. Familjerna rivs upp medrötterna, och en flyttning av en familj är lika svår oavsett om man flyttarmänniskor norrut, söderut, österut eller västerut. Det blir också svårt föranförvanterna - av vilka de flesta såvitt jag har förstått har jobb - att fåett arbete på den nya orten när de lämnar jobbet på den ort varifrån de far.Jag tycker inte att det är god regionalpolitik att flytta människor exempelvisfrån till så att dessa sedan skall konkurrera med människorna därom nya jobb. Jag tycker alltså, som anför här, att manskall lägga ned stor möda på att lösa dessa frågor och verkligen ta til) sigpersonalens synpunkter. Det är viktigt att man hör efter vad personalen tyckeroch även att man försöker ordna förhållandena så positivt som möjligt fråndenna utgångspunkt. Först då kan man få personalen att ställa sig bakom detekniska förändringar som det blir fråga om. Tvingas de anställda att flyttaoch arbeta påett sätt som de inte accepterar-i bergrum, jämsides med militärertrots att de är civila, vilket de inte har varit inställda på - får man intedet resultat som talar om. Låt oss hoppas att regeringen serkonsekvenserna av en sådan ordning och fattar ett positivt beslut. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Föredrogs och hänvisades 1985/86:617-623till utbildningsutskottet 16 §Föredrogs men bordlades åter betänkande 1985/86:30Justitieutskottets betänkanden /86:33-37 betänkanden1985/86:32-34 betänkanden /86:24-26 Kulturutskottetsbetänkanden /86:20 och 22-24 17 §Anmäldes och bordlades betänkanden /86:23Invandrarpolitiken (prop. 1985/86:98 delvis) 1985/86:28 Frikommunförsöket,regelförenklingen och förbättringen av den statliga servicen (skr. 1985/86:165) 1985/86:49 Höjning av skatten på vissa resor (prop.1985/86:168) 1985/86:27Hedersbetygelser för 1985/86:28Balters dubbla medborgarskap, m. m. 1985/86:29Situafionen i 1985/86:20Invandrarpolitiken (prop. 1985/86:98 delvis och 1985/86:100 delvis) 1985/86:21 Flyktingpolitiken och uflänningslagenm.m. och prop.1985/86:133) 1985/86:29Auktorisation av redovisningskonsulter 1985/86:32 Tekoindustrin och tekohandeln (prop,1985/86:100 delvis) 18 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1985/86:594 av () till statsrådet om mätningen av och informationen om radioaktiv strålning: På grund av bristfällig och ävenutebliven information ökar ryktesfloran om den radioaktiva strålningen i länför län. Allmänhetens förtroende för SSI sjunker för som går utan attnågra reella motåtgärder vidtas. Mätningarna tycks också vara mycket dåligtorganiserade liksom den information som svenska folket får. Ej heller harförsvarsenheterna i länen fått tillräcklig information för att kunna svara påallmänhetens frågor. Kan statsrådet redogöra för vilketunderlag som ligger till grund för SSI:s prioritering av mätområden ochmätinsatser, samt ange vilka åtgärder regeringen ämnar vidta för att korrektamätningar, riktig information och relevant rådgivning kommer att ske ifortsättningen? 1985/86:595 av (vpk) till finansministern omverksamheten vid Gryts sambandscentral: beslutaderiksdagen, på förslag av ett enigt skatteutskott, att någon neddragning avverksamheten vid Gryts sambandscentral inte får ske med mindre än attregeringen för redovisar detta. Prot.1985/86:151 ligger också att verksamheten vid sambandscentralen i Kungshamninte får 26 maj1986 flyttas till , såsomdiskuteras. ~ ~~~ \ ~ Fr. o.m. har ,, trots Meddelandeom frågor ,,,.,,, , , , , beslut,dragit ned verksamheten vid sambandscentralen i genom att Medanledning av detta vill jag ställa följande fråga till finansministern: Avser finansministern tillrättaläggatullverkets, mot vilja, genomförda neddragning vid Grytssambandscentral? 1985/86:596 av () tilljordbruksministern om gränsvärden för dioxinutsläpp: Problemen med dioxinutsläpp harkommit alltmer i blickpunkten. I en rapport från kemikalieinspektionen underrubriken - ett verkligt hot mot människa och miljö på kortarerespektive lång sikt belyses dioxinutsläppens faror och också att det brister ivår kunskap om såväl uppkomst som verkningar. Det framgår klart i rapporten att såväl mänsklig organismsom miljö hotas av dessa utsläpp. I denna rapport, liksom i liknande rapportertidigare, framhålls vikten av snabba åtgärder.