prot · G909127 · 1985-12-31 00:00:00 — I skatteutskottets betänkande 1985/86:30behandlas barnpensioner. Föräldrar med hemmavarande barn fullgör normalt sinunderhällsplikt genom att försörja barnet. Om ett barn blir föräldralöst erhållerbarnet för sin försörjning barnpension, antingen inom ramen förfolkpensioneringen eller via ATP, Barn, vilkas ena förälder avlidit, lever med den andreföräldern och uppbär då barnpension som bidrag till sin försörjning. Vi kanjämföra detta med ett barn som lever med ena föräldern men där föräldrarnalever åtskilda på grund av skilsmässa. Också här uppbär barnet bidrag till sinförsörjning, i detta fall i form av underhållsbidrag eller bidragsförskott, omden underhållsskyldige föräldern inte betalar. Skillnaden är attunderhällsbidrag och bidragsförskott är skattefria, medan barnpensionbeskattas. Tanken är i båda fallen densamma: Ersättningen är till förbarnets försörjning. Rent faktiskt blir förhällandet, att föräldern tar hand omdessa pengar. För barnet kommer då de olika försörjningsformerna att slå mycketorättvist. När barnet med barnpension går ut för att feriearbeta läggsbarnpensionen ihop med ferieinkomsten, och barnet får betala skatt påsin inkomst av feriearbetet. Kamraten som också lever med en förälder menuppbär underhållsbidrag eller bidragsförskott kan tjäna ca . Den orättvisan kan upplevas mycket starkt. Den grupp ungdomar det här är fråga om genomgår just dessaår, när de börjar med feriearbete, en mognadsprocess då metvetenheten omsamhällets funktion tar form. Det är därför särskilt angeläget att de dä inteupplever en svårförklarligolikhet, som dessutom kan framstå som orättvis. har också uppmärksammat problemet. 1972 årsskatteutredning prövade frågan, I sitt slutbetänkande framhöll utredningen attsamma beskattningsregler borde gälla oavsett om samhället trädde in genombidragsförskott eller genom barnpension. "Vi har övervägt att föreslå att barnpension, iförekommande fall i förening med andra pensionsförmåner, inte skall varaskattepliktig inkomst upp till nivån för bidragsförskottet. Med hänsyn till detförestående utredningsarbetet inom avstår vi emellertidfrån att lägga något konkret förslag och begränsar oss till att uttala att vianser det önskvärt med en likformig behandling av de båda stödformerna," lade inte fram något förslag utanbollade frågan vidare till det förestående utredningsarbetet med samhälletsstöd till ensamstående föräldrar. Skattefrihet helt eller delvis för barnpension hardärefter prövats av pensionskommittén. sade i sittslutbetänkande SOU 1981:61: "Kommittén vill framhålla att den harförståelse för att det angivna förhållandet har föranlett kritik och att man iolika sammanhang har framhållit det angelägna i att likartade beskattningsreglereftersträvas. Sädana synpunkter skulle kunna tala för att det borde genomförasen ändring med avseende pä beskattningen av barnpension," Sedan kommittén prövat för- och nackdelar kom denemellertid fram till att bl, a, kostnadsaspekter gjorde att kommittén inte ladefram något förslag. På grundval av pensionskommitténs betänkande laderegeringen fram en proposition. Denna återkallades sedermera. Eftersompropositionen om efterlevandepensioneringen återkallades fick aldrigfatta något beslut i dessa frågor, I stället får efterlevandepensioneringenprövas en gång till i en ny pensionsutredning. Och fortsätterskatteutskottet att skicka motioner om barnpension till denna nya utredning. Behandlingen av barn med barnpension har förhalats i fleraår genom hänvisningar till den ena eller andra utredningen. Den här frågan ärså viktig att den nu borde behandlas med förtur. Visst grundmaterial finns ju itidigare utredningar. Det är dags att framför allt undanröja orättvisorna förferiearbetande ungdomar med barnpension. Vi i vill därför att denskattemässiga behandlingen av barnpensionen blir föremål för en skyndsamöversyn och att förslag i ämnet med det snaraste kommer att föreläggasriksdagen. Med dettavill jag yrka bifall till reservationen. 140MARTIN (): Reglerna för beskattning av barnpensioninnebär en stor orättvisa mot de barn som har förlorat en eller bådaföräldrarna. Därför har och jag vid upprepade tillfällen sedan1979 tagit upp denna fråga i riksdagsmotioner, men tyvärr utan att hafått majoriteten att inse vikten av att denna fråga löses på etttillfredsställande sätt för berörda barn. Även har majoriteten iskatteutskottet avvisat motionen. Ca 40 000 barn får barnpension. Att barnpensionenbeskattas leder till att dessa barns inkomster av exempelvis feriearbetebeskattas till skillnad från Med nuvarande skatteregler kan barn normalt sett tjäna ca , utanatt inkomsten beskattas. Anledningen till skillnaden är att ferieinkomsternaläggs ovanpå den barnpension som dessa barn som har förlorat en eller bådaföräldrarna får. För att utskottet skulle få ett praktiskt exempel på dennaorättvisa citerade vi i årets motion ett exempel. Vi tog upp ett fall frånHärnösand som refererades i tidningen ,Detta fall handlade om en 16-årig föräldralös pojke som fann det meningslöstatt feriearbeta när han fick betala nära en tredjedel av sin ferieinkomst iskatt. Han jämförde sig nämligen med sina kamrater som hade samma arbete ochsamma inkomst av arbetet, Hans kamrater var barn som hade sina föräldrar ilivet och som bodde hemma hos dessa. Dessa barn behövde inte skatta för sinaferieinkomster. Den 16-årige föräldralöse pojken slutade arbeta efter fyradagar, när han förstod hur orättvist det förhöll sig. Det förvånar mig verkligen att inga argument ser ut attkunna få skatteutskottets majoritet att inse att frågan måste få enlösning så att föräldralösa barn och därmed barn med mindre tryggauppväxtförhållanden inte förlorar intresset för att försöka skaffa siginkomster när de ser hur orättvist beskattningsreglerna fungerar, I våra motioner har vi alltid krävt att skattereglernaskall ändras sä att barn som uppbär barnpension skall likställas med övrigabarn. Vi har även angett olika tekniska lösningar för att uppnå detta. Eftersomjag tyvärr har anmält så kort taletid skall jag inte gå in pä de olikalösningarna . Däremot vill jag uppehålla mig vid majoritetensavslagsmotivering. säger: "Enligt vad utskottet erfaritkommer frågan om barnpensionens skattemässiga behandling att tas upp tillbehandling av pensionsberedningen i samband med att frågan omefterlevandepensioneringens framtida utformning utreds," Jag undrar verkligen vilka garantier skatteutskottet harfått om att denna fråga skall behandlas av pensionsberedningen. Jag vill erinraom att skatteutskottet avvisade vår motion med en motsvarandemotivering- en motivering som visade sig sakna grund, 1984 skrev nämligenskatteutskottet att "det är regeringens avsikt att ytterligare utredafrågan om efterlevandepensionens utformning", sedan den s, k,änkepropositionen hade återkallats av regeringen , När jag idebatten ifrågasatte om barnpensionens beskattning skulle komma att behandlas idenna utredning svarade utskottets dåvarande ordförande att "vi har alltsåfått klart för oss att man på departementet kommer att utreda frågan",dvs, frågan om barnpensionens beskattning. Dagarna efter det att hade avslagit motionen påde grunderna ställde jag en fråga till dåvarande socialministern, , om regeringen avsåg att låta utreda frågan om beskattning avbarnpensioner, Hans svar var ett klart nej. Dessutom framgick det i debattenmellan honom och mig att han inte ansåg att det var erforderligt och att haninte heller ansåg att det var ett problem som borde lösas. De direktiv som regeringen fastställde och somjag alltså hade en debatt med om innebär inte attbarnpensionens beskattning skall prövas av utredningen. ändå i år- liksom - till dessa direktiv när utskottet avvisar vår motion.Skatteutskottets motivering för avstyrkandet förvånar mig, och jag emotser medintresse vad majoritetens talesman har att säga om anledningen till att maninte vill arbeta positivt för att lösa dessa frågor och om hur man verifieraruppgifterna i betänkandet. Som motionär och kämpe för rättvisa för barnsom har förlorat en eller båda föräldrarna är jag glad över att utskottetscenterpartister och folkpartister - liksom - ställer upp för motionskravetoch i reservationen anger att de finner det anmärkningsvärt att regeringen ännuinte ansett det lämpligt att föreslå någon lösning, trots att det är det började motioneras i denna fråga. Jag är glad över attreservanterna kräver att frågan blir föremål för en skyndsam översyn och attförslag så fort som möjligt bör föreläggas . Med detta,herr talman, ber jag att få yrka bifall till reservationen. 141SVERRE (): Till reservanterna vill jagsäga: Det har gåttmånga tågsedan år 1972, Det är så att skatteutredning avlämnade sittslutbetänkande först (SOU 1977:91), Utredningen lämnade inte något konkret förslag i fråga ombarnpensionernas behandling i skattehänseende utan hänvisade tillensamförälderkommitténs utredningsarbete. Nästa tillfälle frågan var aktuell var /november1979. Ett enigt skatteutskott hänvisade då frågan till pensionskommittén.Riksdagen biföll denna hemställan utan debatt. avlämnade sitt slutbetänkande iseptember 1981. Kommittén var ganska klar i sitt ställningstagande. Hösten 1983kom propositionen 1983/84:73 Reformering av efterlevandepensioneringen m.m.Propositionen byggde pä de förslag en enig pensionskommitté avlämnade hösten1981,1 denna kommitté ingick representanter även för ochcenterpartiet. Förslaget var också förankrat i partiernas riksdagsgrupper. Vid riksdagsbehandlingen visade det sig inte möjligt attnä enighet om pensionskommitténs förslag. Av oppositionspartierna väcktamotioner med anledning av propositionen gjorde det ej möjligt att uppnå en bredparlamentarisk uppslutning. Regeringen återkallade därför propositionen. Motdenna bakgrund har regeringen hänskjutit frågan om efterlevandepensioneringentill pensionsberedningen. Som framgår av utskottsbetänkandet kommer frågan ombarnpensionens skattemässiga behandling att tas upp till prövning avpensionsberedningen, I denna beredning ingär också ledamöter från såvälfolkpartiet som . Enligt uppgift, som jag har inhämtat av beredningenssekreterare, kommer frågan att tas upp . Utskottsmajoritetens motiv föratt avstyrka motionerna är således att frågan om barnpension är föremål förställningstagande i pensionsberedningen. Jag ber att fä yrka bifall till skatteutskottets hemställan. 142MARTIN (): gav inga förklaringar till varförsocialdemokraterna, vpk:s representant och inte vill arbeta föratt skyndsamt lösa frågan om beskattningen av barnpension. Jag tror att allasom har lyssnat på inläggen inser att det är nödvändigt att den löses för attvi skall få rättvisa mellan barn med olika familjesituationer. Hänvisningen till propositionen som drogs tillbaka, somhandlade om efterlevandepensioner, är inte värd någonting, eftersom det i dennaproposition inte föreslogs några åtgärder i den av oss önskade riktningen. I mitt anförande refererade jag till debatten för tvä ärsedan. Utskottets dåvarande ordförande, , hänvisade vid dettillfället till att den utredning som skulle tillsättas skulle behandla fråganom barnpensionens beskattning. Jag redovisade i mitt inlägg även att dendåvarande socialministern i en frågestund efter beslutgav klart besked om att frågan inte skulle utredas. Han ansåg inte heller attdet var ett problem som borde lösas. Det fördes en debatt honom och mig emellanom huruvida det var rimligt eller inte att ha kvar nuvarande ordning. Hanförsvarade då det gällande systemet. Det faktum att alla partier har funnits med iutredningarna är ingen ursäkt för att man låter orättvisa system fortsätta attgälla. I fjolårets utskottsbetänkande i detta ärende står detungefär samma som i det nu aktuella betänkandet. Även då sades det attutskottet hade erfarit att frågan skulle prövas. Efter det att utskottet i fjolföreslog avslag på motionen har inget skett. Efter det att utskottets dåvarandeordförande, , sade att frågan skulle utredas haringet skett. Jag dristar mig till att ifrågasätta att något kommer att ske ifortsättningen. Jag vill betona att jag inte har fått något belägg för attdet i direktiven till pensionsberedningen, som gavs , finns angivetatt barnpensionens beskattning skall utredas av beredningen. Min fråga till utskottsmajoritetens talesman är: Varförvill ni inte arbeta för en lösning av problemet? Varför förhalar ni en ändringi beskattningsreglerna? 143BRITTA BJELLE (fp): sade att det har gått många tågsedan 1972, Det är ju synd att majoriteten inte har klivit på något av dessatåg. Man började utreda frågan om barnpensionens beskattning1972. Sedan har det lagts fram propositioner 1977, 1979 och 1981. När en frågabörjar diskuteras kanske man känner sig osäker om hur det förhåller sig i olikaavseenden. Därför hänvisar man till en utredning, som studerar hur detverkligen förhåller sig. Jag citerade tidigare vad utredningen hade sagt 1977. Detframkom ganska tydligt att utredningen tyckte att barnpension i skattehänseendeskulle jämställas med bidragsförskott. Nå, sedan har frågan rullat vidare, och jag tycker att detär hög tid att det händer någonting. När de här barnen, som jag sagt,skall ut i feriearbete, är de precis i den åldern när man börjar bli medvetenom samhället. Man börjar förstå en del av samhällsutvecklingen. Man börjarintressera sig för arbete, skatter osv. Det är verkligen inte bra att i det läget upptäcka att detär skillnad mellan den ena kamraten, som har barnpension, och den andra, somhar bidragsförskott eller underhållsbidrag, så att av två ungdomar på sammaarbetsplats får den ena ut mer än den andra. Det är en olycklig start förungdomar som egentligen inte kan förstå de tekniska finesserna med det här. Därför tycker jag att det är särskilt angeläget att vi förungdomarnas skull skyndar på utvecklingen. I andra sammanhang försöker man iskolan ge utbildning för massor av olika saker, för att ungdomarna skall förståutvecklingen. Det här är ett typiskt sätt att på ett tidigt stadium rasera ettförtroende till samhället hos de ungdomar som det berör. I de utredningar som har behandlat den här frågan har detegentligen funnits ett intresse av att jämställa barnpension medbidragsförskott. har det varit så att när man skall komma till skott,tycker man att det kostar. Men det finns ju en lösning som inte är dyr, och detär att låta feriearbetande ungdomar med barnpension få sin ferieinkomstskattefri. Det är en mycket liten kostnad, och det finns andra exempel på inom skattesystemet gör undantag för vissa former av inkomster. Därförtycker jag att detta vore en rimlig metod. Jag undrar om man inom den socialdemokratiska gruppen, närman behandlat motionen där, har diskuterat någon konkret lösning som man skullekunna tänka sig föra vidare till pensionskommittén. 144 (): När man nu kräver skyndsamma åtgärder, tarjag mig friheten att ställa en fråga till och företrädare:Varför löste man inte problemet med barnpensionernas skatteregler under denborgerliga regeringsperioden? skatteutredning, som det hänvisas tilli reservationen, avlämnade ju sitt slutbetänkande , Vad gjorde ni fram till1982? Jag kommer inte att ta upp någon debatt om deorättvisor som motionären och reservanten påtalat. Sitter nu en utredning somskall lämna förslag i denna fråga, är det rimligt att vi avvaktar med debattentill dess vi har utredningens förslag, men jag vill ändå hänvisa s, 10 i kommittédirektiven. Såvitt jag fattar, gäller det som står därskattereglerna för barnpensioner också: "Om utredningen kan komma attbehandla frågor som rör sambandet mellan pensionsförmåner och beskattning avdessa, bör dock utredningen vara oförhindrad att även ta upp skattereglerna idessa delar." 145MARTIN (): Frågor om varför det inte löstes då och då ärdet alldeles onödigt att ställa. Det är ju tecken på att man inte vill göranågonting åt orättvisorna. När vi hade en icke-socialistisk majoritet var detenda gången fattade ett positivt beslut, nämligen att överlämna denmotion jag hade väckt och eventuellt fler motioner det året till en utredning.Det skedde 1979. Så det var vi hade den riksdagsmajoriteten som vifick ett positivt beslut. I övrigt har inte fattat några positivabeslut i frågan. uppenbartatt socialdemokraterna inte är intresserade av att lösa problemet, och det ärbeklagligt. Frågor som man känner för kan man få ta upp iriksdagen innan man vinner bifall. Jag förutsätter att tiden kommer att arbetaför oss som jobbar med de här frågorna, men varje är som det nuvarande systemetgäller är det tyvärr väldigt många barn som drabbas, orättvist och oförklarligt, I frågan om hurvida utredningen skall ta upp detta, kanjag bara säga att enligt socialministerns uttalande till mig sedanvar det inte meningen att utreda denna fråga. Den tas inte upp bland de olikapunkter som vi kan se i sammanfattningen i direktiven för utredningen. Jagskall dock inte ta tiden att räkna upp de olika punkter som översynen skallgälla. Lät mig konstatera att det inte har framkommitnågra hållbara argument för att gå emot motionen, Alla som vill sä snart sommöjligt fä en skattemässigt rättvis lösning för barn som förlorat en av ellerbåda sina föräldrar bör rösta för reservationen. Själv blev jag faderlös när jag var ,så jag kanske särskilt känner för dessa barn. Det var långt före den tid då detförekom barnpensioner och annat, men det kan ändå göra att man engagerar sig idenna fråga. Det är beklagligt att vi har så många ledamöter iskatteutskottet som inte velat sätta sig in i frågan ochförsöka nä en lösning. De olika möjligheterna till tekniska lösningar har vinämnt i vår motion. Vi har sagt som ett exempel att man kan låta dem som harbarnpension få ett extra avdrag vid beskattningen, ungefär som folkpensionärer.En annan möjlighet är att göra barnpensionen helt skattefri. En tredje är attgöra den skattefri upp till ett visst belopp. En fjärde är att barnensferieinkomster blir helt skattefria, och en femte att ferieinkomster blirskattefria upp till ett visst belopp. Det finns självklart också andramöjligheter, men detta är de förslag vi i motionen har tagit upp som exempel pålösningar. Majoriteten skall inte försöka inbilla någon att det integår att lösa denna fråga om viljan finns. Men tyvärr saknas viljan alltjämt hosskatteutskottets majoritet. Jag hoppas att majoritet har en viljaatt lösa denna fråga. 146BRITTA BJELLE (fp): Vad som hände i skatteutredningen varfaktiskt att man sade sig ha övervägt att föreslå att barnpensionen inte skallvara skattepliktig inkomst upp till nivån för bidragsförskott. Men sedanlämnade man inget förslag av det enkla skälet att man skulle se överden ensamstående förälderns ekonomiska situation. Det är inte så konstigt i det läget ville koppla ihop barnpensionen med den ensamstående föräldernsinkomst. Det är ju detta det handlar om. Att man då sköt över bollen till den utredningen kan jagha en viss förståelse för. Men vad jag tycker är beklagligt är att när vi nudiskuterar - för vilken gång i ordningen vet jag inte, men jag förstår avMartin att det har diskuterats tidigare - har majoriteteninget förslag till lösning. Skattefrågor rörande ideella föreningar, m. m. Man haringa tankar, inte ens någon inriktning ät vilket håll man tycker detta skallgå. Man hänvisar bara till nästa utredning. Detta känns litet bakvänt. Underden borgerliga regeringen visste man vad man ville och hade tankar om åt vilkethåll man skulle driva detta ärende. finns inga tankar alls om vart man skalldriva det, utan det får gå bara ut i tomma intet. Det är detta som ärskillnaden och som också är beklagligt. 147 (): Vi har inte uttalat motstånd mot lösningar,utan vi vill avvakta utredningen. Jag vill också säga något till omskattebefrielsen. Läser man i annat utredningsarbete finner man det utskrivetatt pensionerna är satta med hänsyn till att de är beskattningsbara. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter debatten om skatteutskottetsbetänkande 31,) Kammaren övergår nu till att debattera skatteutskottetsbetänkande 32 om olika skattefrågor rörande ideella föreningar m.m, ochbeskattningen av idrottsmän. Skattefrågorrörande ideella föreningar, m. m. 149BO (): Ideella föreningar och de som verkar inomideella föreningar gör ett mycket stort arbete och fina samhällsinsatser. Deideella föreningarna skall naturligtvis i görligaste mån slippa att syssla medbyråkratiska och administrativt betungande arbetsuppgifter, I det sammanhangetär naturligtvis skatte- och avgiftsregler ett problem för många ideellaföreningar, inte minst inom idrottsrörelsen. Det vet vi genom den debatt somägt rum och som ju inte bara gällt skatter utan ocksåhur socialförsäkringsavgifter skall debiteras och tas ut. Utskottet tycker i sin helhet att man bör utreda och seöver beskattningen av ideella föreningar och har ställt detta krav,men med tanke på att man i samma utredningsarbete också skulle ta hänsyn tillstiftelsernas skattemässiga situation har detta dragit ut . Mot denbakgrunden är det emellertid inte rimligt att ha ett så lågt grundavdrag som , för de ideella föreningarnas beskattningsbara inkomst. Det bör, somframhålls i reservation nr 1, i avvaktan på denna översyn höjas till ett och etthalvt basbelopp. Genom att höja grundavdraget till denna nivå och se tillatt det de facto också är inflationsskyddat kan man på ett bättre sätt undvikadet krångel som förekommer på grund av olika inkomstskatteregler. Den översynsom skall göras skall naturligtvis också ta upp andra skatteregler. Jag kanexempelvis tala om - vilket kanske inte är känt för alla - att mervärdeskatttas ut av idrottsföreningar i de fall där man har reklamskyltar som inte ärfast anbringade,exempelvis fastskruvade på väggen, i en idrottshall. Är de däremot fastskruvadeutgår ingen mervärdeskatt, eftersom de då räknas som byggnadstillbehör. Enmängd sådana förhållanden ställer till problem för idrottsföreningarna liksomnaturligtvis också för andra föreningar. Det är således inte barainkomstskatterna som det gäller, men under alla förhållanden bör en höjning avgränsen för grundavdraget till ett och ett halvt basbelopp ske, I betänkandet tas också upp en del andra frågor, som ärmer specifika. I reservation 2 föreslår vi moderater att man skall tillåtastiftelser som är skattebefriade att fondera av sin nettoavkastning.Motivet för att tillåta en högre fondering är att se till att stiftelserna haren möjlighet att inflationsskydda sitt kapital. De har ju ett samhällsnyttigtändamål och bör därför ha möjlighet att göra sådana avsättningar att derasnettobehållning kan säkerställas. Det är också vad som yrkas i reservation nr2, Vad gäller beskattningen av idrottsmän och andra inomidrottsrörelsen verksamma, som tränare eller ledare, med rätt små ersättningarför detta arbete, uppkommer frågan hur man skall ta hänsyn till de kostnadersom uppkommer i verksamheten. Det gäller utgifter för sådant som skor och träningsoveralleroch diverse andra små kostnader som det är svårt att samla kvitton pa. Slitagetär stort - inte minst skor kostar mycket både för fotbollsspelare och för andraoch förslits i mycket snabb takt. Det kan ofta vara problem vid taxeringsnämndernasbedömning av dessa avdrag. Mot den bakgrunden infördes regler omett schablonavdrag på maximalt . har emellertid kostnadernaför den utrustning det gäller ökat, och det finns enligt moderaternasuppfattning anledning att höja schablonavdraget till ,, vilket yrkas ireservation nr 3, Vi har slutligen, herr talman, i många sammanhang lagtmärke till hur svenska idrottsmän som har höga inkomster tvingas flyttautomlands för att undvika den mycket höga marginalbeskattningen av inkomster iSverige, Det här är naturligtvis ett problem för hela samhället och gäller intebara idrottsmän. Det är också och kanske i än högre grad negativt församhällsekonomin vad gäller tekniker, forskare och vetenskapsmän. Men problemetär gemensamt, och det är de höga marginalskatterna som är den grundläggandeorsaken.