prot · G909127 · 1985-12-31 00:00:00 — Långsiktigt löser man naturligtvis detta problem enbartgenom att sänka marginalskatterna, I avvaktan på att man gör detta böremellertid bättre möjligheter till inkomstutjämning införas än vad som finnsför närvarande, när man i varje enskilt fall måste välja mellan att tapensionsförsäkringar eller att på annat sätt få möjlighet till eninkomstutjämning. Det finns anledning att regeringen snabbt lägger fram förslagtill sådana ändringar av skattereglerna för dessa idrottsutövare att defaktiskt kan stanna kvar i , Jag yrkar mot bakgrund av vad jag anfört bifall tillreservationerna 1, 2, 3 och 4, Skattefrågor rörande ideella föreningar, m. m. 150BRITTA BJELLE (fp): betänkande 1985/86:32handlar om ideella föreningar och deras skattesituation. Ideella föreningar somverkar för ett Skattefrågor rörande ideella föreningar, m. m. allmännyttigt ändamål och dessutom i princip är öppna föralla är befriade från inkomstbeskattningen, men är skattskyldiga förfastigheter och rörelse. Till allmännyttiga ideella föreningar räknas sådanavilkas huvudsakliga ändamål är religiöst, välgörande, socialt, kulturellt,politiskt eller liknande. Även föreningar som syftar till att främja vård ochuppfostran av barn är s. k allmännyttiga. Hit räknas alltså idrottsföreningarav alla slag, studieförbund, nykterhetsföreningar, politiska partier m. fl.organisationer. Inkomst av rörelse är skattepliktig men kan vara skattefriför dessa föreningar, om inkomsten huvudsakligen härrör från verksamhet som harnaturlig anknytning till föreningens allmännyttiga ändamål. Exempel på sådaninkomst är entréavgifter i samband med föreningens aktiviteter, försäljning avböcker, reklam, märken, affischer, m, m. om detta sker utan vinstsyfte.Skattefrihet föreligger inte när försäljningsverksamheten kan anses ha blivitkommersiellt bedriven. Då blir denna kommersiella del en särskild skattepliktigförvärvskälla för föreningen. exempel är när föreningen bedriverbutikshandel eller permanent servering, I och för sig kan kommersiellt bedrivenförsäljningsverksamhet omfattas av skattefrihet, om den har en naturliganknytning till den ideella verksamheten, t, ex, om huvudsyftet är att geservice åt medlemmarna. Exempel på detta är när musikföreningar tillhandahållermedlemmarna noter och studieförbunden böcker. Den gränsdragning mellan skattepliktiga och ickeskattepliktiga rörelseinkomster som jag nu beskrivit är mycketsvår. Mot den bakgrunden får ideella föreningar från den taxeradeinkomsten göra ett grundavdrag på . Höjningen av grundavdraget till , syftade till att undanröja problem för föreningar medsmärre skattepliktiga rörelseinkomster. Erfarenheten visar emellertid attgränsdragningsfrågan alltjämt kvarstår för många föreningar. Dessutom harföreningarna, särskilt ungdomsorganisationerna, en svår ekonomisk situation.För att undvika en olämplig beskattning anser vi i attgrundavdraget bör höjas till ett och ett halvt basbelopp. Med detta yrkar jagbifall till reservation 1. Idrottsrörelsen är vårt lands störstafolkrörelse. Direktsända idrottstävlingar tillhör de populärasteprogrampunkterna bland radiolyssnare och TV-fittare. Våra mest kändaidrottsstjärnor spelar en stor roll som stilbildare för ungdomar.Idrottsstjärnor som har nått världstoppen verkar ytligt sett ha ett myckettillrättalagt liv. a, fär vissa av dem stora ekonomiska ersättningar försina prestationer. Men hur ser hela bilden ut för en framgångsrikidrottsstjärna? Vägen till den idrottsliga toppen är ofta lång och mödosam, flesta sportgrenar måste den specialiserade träningen sättas in så tidigt ilivscykeln att skolgång och utbildning blir lidande. Det är ett fåtal av demsom nått världstoppen som orkat med en yrkesutbildning vid sidan av sporten.Den tid som en toppidrottsman står pä höjden av sin prestationskurva ärförhållandevis kort, och många får problem när de skall återvända till vardagenoch skaffa sig utbildning och arbete. En idrottsstjärna i världstoppen i de massmedieattraktivagrenarna fär, som tidigare nämnts, höga inkomster. Dessaidrottsstjärnor kan på grund av de svenska skattelagarna inte fördela sininkomst under en Följden blir oftast att dessa idrottsstjärnor emigrerar till något annatland med förmånligare skatteregler än vad vi har i , Många av dessaidrottsstjärnor vill stanna i , och vi vill att de skall stanna iSverige, men vi medverkar inte fill att de kan få en rimlig möjlighet attfördela sina inkomster över tiden. En tänkbar metod vore kanske att inrätta ettsamlingskonto som kunde disponeras och beskattas som de nuvarande s. k,skogskontona. Vi i anser att skall medverka kartläggning av olika alternativa lösningar pä de påtalade problemen, ochdärför ber jag att få yrka bifall till reservation 4, 151 (): betänkande 1985/86:32 tarupp skattefrågor rörande ideella föreningar och beskattningen av idrottsmän. Betydelsen av den insats som de ideella föreningarna utföri kan inte nog understrykas. Arbetet bland ungdomar har en fostrande,uppbyggande och förebyggande effekt, både fysiskt och psykiskt. Enligt en rapport från 1981 fanns detdå ca 4 miljoner medlemskap bland ungdomar , anslutna till ca 39 000lokalavdelningar i landet, varav idrottsrörelsen var störst med ca 2,8miljoner medlemskap. Det finns anledning att tro att antalet är ungefär likastort . Omräknat i kommunala fritidsledartjänster uppskattade mandetta år värdet av ledarinsatserna till ca . Detta arbeteutförs till största delen ideellt och utan ersättning, var kostnadernaför all anställd personal inom den kommunala fritidssektorn 1,3 miljarderkronor. Genom denna jämförelse blir det lättare att förstå vilken insats somutförs i föreningslivet. Dessa ledare och funktionärer har åtagit sig sinauppgifter på grund av ett stort intresse för föreningens verksamhet och förarbete med ungdomar. På grund av de komplicerade skatte- och avgiftslagarna, t,ex, den samordnade uppbörden av socialavgifter från arbetsgivare ochbevakningen av schablonbeloppsgränsen, kontrolluppgifter ochmervärdeskattefrågor, tvingas många av dem emellertid att i stället syssla medbyråkrati och skattefrågor. Dessa regler drabbar stora och små föreningar medsamma tyngd som landets företag. Reglerna är inte anpassade till det ideellaföreningslivet och får olyckliga negativa konsekvenser för dess verksamhet,vilket inte kan vara meningen. Jag vill med detta ytterligare betona vikten av att detarbete som bedrivs inom för att klara utde civilrättsliga frågorna kring stiftelserna verkligen ger resultat ,för att det beslutade utredningsarbetet kring ideella föreningars ochstiftelsers skatteproblem skall kunna påbörjas , I avvaktan på denna utredning kan man ändå vidta någonåtgärd för att underlätta för hårt pressade ideella föreningar. Den år 1984beslutade höjningen av grundavdraget till , är t, ex, otillräcklig,och detta bör höjas till 1,5 basbelopp, dvs. Trots deanvisningar och den information som ger beträffandegränsdragning mellan skattepliktiga och icke skattepliktiga rörelseinkomsterför allmännyttiga Skattefrågor rörande ideella föreningar, m. m. Skattefrågor rörande ideella föreningar, m. m. ideellaföreningar är ändå gränsdragningen svårbedömd, och därför är höjningenmotiverad. Med detta yrkar jag bifall till reservation nr 1. Vi har många idrottsmän och idrottskvinnor här i Sverigesom är mycket framgångsrika på det internationella planet. kant, ex, våra tennisstjärnor och slalomåkare få extremt höga inkomster. Visvenskar får en högklassig och spännande TV-underhållning, och derasprestationer bidrar också till att marknadsföra utomlands. För att få behålla en rimlig del av inkomsterna tvingasmånga av dessa idrottsmän att flytta utomlands. a. i en centermotion tas dehär problemen upp. Motionärerna yrkar på att skattereglerna för dessaidrottsstjärnor ändras så att inkomsterna kan fördelas över en längre period.De möjligheter till pensionsavsättning och till att genom avtal fördela mottagandetav inkomsten som utskottets majoritet hänvisar till erbjuderinte tillräckliga möjligheter till fördelning över åren för inkomster av denstorlek som det är fråga om här. De allra flesta av de idrottsmän som väljer att flyttautomlands säger sig vilja bo kvar i om skattereglerna kunde ändras, Ilördags medverkade statsminister i ett sportradioprogram, ochpå en direkt fråga visade han stor förståelse för problemet och ställde sigpositiv till en översyn av reglerna. Jag kan bara hoppas attutskottsmajoriteten kommer att ta intryck av statsministerns förståelse förfrågan. Problemet skulle kunna lösas på ett ganska enkelt sättgenom att konton liknande systemet med skogskonto infördes. Med dettavill jag yrka bifall till reservation 4, 152KJELL (): I skatteutskottets betänkande 32 behandlarutskottet motioner rörande beskattningen av stiftelser och ideellaorganisationer. tar utskottet upp vissa skattefrågor som röridrottsmän. Jag vill inledningsvis poängtera idrottsrörelsens betydelse för enaktiv och meningsfull fritid. Inte minst gäller detta den omfattandeungdomsverksamheten som bedrivs i våra idrottsföreningar. I de flesta fallsköts denna verksamhet helt ideellt av våra ledare, och utan dessa ideellakrafter skulle inte idrottsrörelsen vara den stora och betydelsefullarörelse den är. Detideella engagemanget är helt nödvändigt för idrottsrörelsens framtid, I jämförelse med regelrätt kommersiell verksamhet äridrottsföreningarna på många sätt skattemässigt gynnade. För detförsta betalar de ingen inkomstskatt för den ideella verksamheten. För det andra har grundavdraget för föreningarskommersiella verksamhet höjts . Vidare har denna riksdag beslutat slopa skatten påvarulotterier, i syfte att förenkla för de föreningar som bedriver dessalotterier. Skatten uppgick till 17 milj, kr. Detta borde ge idrottsföreningaroch andra folkrörelser som anordnar lotterier bättre möjligheter att konkurreraom lottköparna. Det kan dessutom vara intressant att notera det förslagsom mervärdeskattekommittén lämnat. Om det förverkligas löser det fleraproblem för många föreningar. Idetta sammanhang kan det påpekas att arvsskattefrågorna utreds av arvs- Prot. 1985/86:127 och gåvoskattekommittén och att vissa frågor rörande reklamskatten redan 24april 1986 övervägs inom . Det bör också noterasatt gett ut en broschyr om u r. skatter och avgifter förde ideella föreningarna. Åtminstone vad jag känner - * ' till från min hemstadSkara har denna broschyr gjort det bra mycket lättare för föreningsledarna atthantera de ibland komplicerade skattefrågorna. Vidarehar klarlagt vissa gränsdragningsproblem, så att beskattningav verksamheter som grundar sig på ideella insatser av medlemmar i görligastemån undviks. Trotsatt olika åtgärder har vidtagits för att underlätta de ideellaföreningarnas situation vid beskattningen tycker vi att det sedan längeplanerade utredningsarbetet rörande skattefrågor för de ideella organisationernamäste komma till stånd . Riksidrottsförbundethar tillsatt en egen utredning om dessa frågor, och vi anser att de förslagtill förändringar som idrottsrörelsen själv kommer fram till skall prövas i detkommande utredningsarbetet. Så över tillmotionerna om skattesituationen för stiftelser. Skattesituationenför stiftelser är i stor utsträckning beroende av att vissa civilrättsligafrågor kan klarläggas. Arbetet med detta bedrivs med förtur inomjustitiedepartementet, och avsikten är att en departementspromemoria skallläggas fram . Utskottetkan inte annat än beklaga att det inte gått att få fram denna promemoriatidigare, eftersom detta lagstiftningsarbete är av grundläggande betydelse föratt även skattefrågorna skall kunna tas upp till en samlad bedömning. Utskottetutgår därför från att en utredning om skattefrågorna kan tillsättas så snart viser konturerna till de nya civilrättsliga reglerna. Medhänvisning till vad jag nu redogjort för avstyrker utskottet utredningsyrkandenai motioner och reservationer i den mån de inte kan anses tillgodosedda med vadutskottet anfört. De övriga frågor som jag kort skall redogöra för är åtminstone delvisav den art att de kommer att behandlas i det kommande utredningsarbete som jagtidigare nämnt. Närdet gäller grundavdraget vill jag än en gång konstatera att detta höjdes såsent som 1984 . Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet yrkandena om en omedelbar uppräkning av detta avdrag, I avvaktan på utredningsarbetetavstyrker utskottet också de yrkanden om ändringar i grunderna för beskattningav stiftelser som framställts i två motioner. Idrottsrörelsenberörs på olika sätt av beskattningen av idrottsmän och olika funktionärer, reservation anförs att man vill höja schablonavdraget för idrottsmän. Enligtvad utskottet känner till har redan fått framställningar frånidrottsrörelsen med begäran om detta. Någon åtgärd från sidaangående detta avdrag kan därför inte anses påkallad, Itre motioner och en reservation yrkas att möjligheterna till inkomstut jämning förbättras för idrottsstjärnor som åtnjuter höga inkomster. Syftet med motionerna är bl, a, att motverka att sådana idrotts- 117 män flyttar till annatland. Skattefrågor rörande ideella föreningar, m. m. Utskottet erinrar om att gällande regler erbjudermöjligheter till inkomstutjämning genom pensionsförsäkring eller genomförskjutning av beskattningen till senare år, exempelvis genom avtal om enårlig fördelning av de ersättningar som utgår. Utskottet har i andra sammanhang ställt sig avvisande tillolika krav som framställts om ökade möjligheter till en mer allmänresultatutjämning och finner inte att några bärande skäl föreligger för ensärbehandling av idrottsstjärnor. Utskottet avstyrker således också dessamotionsyrkanden. Med vad jag nu anfört yrkar jag avslag påreservationerna och bifall fill utskottets hemställan, 153 BO () replik: Redan när grundavdraget vid beskattning avideella föreningars inkomster höjdes till , hävdades att detta varett alldeles för litet belopp. Erfarenheterna har visat ett det var en riktigbedömning. Avdraget bör därför höjas till ett och ett halvt basbelopp. Detta ärnaturligtvis en bedömningsfråga, men det måste vara ovedersägligt att manundviker problem genom den höjning som föreslås. Schablonavdraget för idrottsutövare fastställdes tillmaximalt , . Den föreslagna höjningen till , skullekomma att tillämpas för , Med hänsyn till penningvärdetsutveckling och kostnadsutvecklingen när det gäller idrottsredskap är detganska logiskt att tänka sig en sådan höjning - det tror jag att KjellNordström måste medge. Det har alltså gått , och förslaget avser enhöjning . Höjningen föreslås framför allt i syfte attåstadkomma en förenkling, inte i syfte att uppnå en skattefrihet för dessainkomster. När det gäller inkomstutjämningen skulle jag vilja ställaen fråga till , anser att en skogsägare som viden avverkning får stora inkomster av sitt skogsbruk skall ha möjlighet attfördela dessa inkomster. Denna möjlighet anses t, o, m, vara ett så viktigtinstrument att det lär läggas fram förslag om regler för att förbättraskogskontoavsättningen. Det här är en inkomstutjämning som behövs på grund avde höga marginalskatterna. Men om vi nu har idrottsstjärnor som under en korttid tjänar mycket pengar och som beskattas mycket hårt om de bor kvar iSverige, vad är det då som gör att dessa idrottsmän och idrottskvinnor inteskall få göra en inkomstutjämning? Det bästa vore naturligtvis att sänkamarginalskatterna kraftigt, men i avvaktan på det finns det all anledning attgöra den förändring vi föreslår. Jag vill också fråga : Finns det inte närdet gäller allmännyttiga stiftelser anledning att acceptera ett förslag omfondering som syftar fill att stiftelserna skall kunna behålla värdet av sittkapital intakt? 154MARIANNE () replik: hänvisar till en broschyr somriksskatteverket har gett ut, som skulle förklara gränsdragningen mellanbeskattade och inte beskattade rörelseinkomster. Den har säkert underlättatarbetet, och den är säkert bra och har gjort en hel del nytta för föreningarna.Men det finns ändå gränsdragningsproblem kvar. Dessutom anser vi attgrundavdra- get är förlågt satt från början och bör höjas till ett och ett halvt basbelopp. När detgäller inkomstutjämning hänvisar till utskottets skrivning kan göra en viss fördelning genom avsättning till pensionsförsäkring ochuppskjutande av mottagande av inkomster till senare år. Men ändå förstå att det inte är någon reell lösning för människor som underen har inkomster av den storleksordning som det här är fråga om. Vi har i motionerat omett konto av samma modell som skogskontot, som vi kallar privatinvesteringskonto. Ett konto av en sådan modell skulle lösa de här problemenför inkomsttagare av många slag - fler än idrottsstjärnorna. Jag kan upprepa vad statsministern sade i radio ,där han visade mycket stor förståelse för dessa problem. Han sade sig varapositivt inställd till en översyn av dessa frågor. Skattefrågor rörande ideella föreningar, m. m. 155BRITTA BJELLE (fp) replik: pratar om att de ideella organisationernahar förmänliga skatteregler och börjar med att säga: De betalar ingeninkomstskatt på sin verksamhet. Jag för min del tycker inte att det skall sessom en förmån. Jag anser att det skall ses som en rättighet för ideellaföreningar, där ideellt arbete läggs ned och det inte är fråga om rörelseinkomst.Jag vet inte om delar denna min inställning. Sedan till detta att de ideella föreningarna har rätt tillett grundavdrag, som höjdes 1984. Det är alldeles utmärkt att det har höjts från2 000 till . Men det är fortfarande svårt att göra gränsdragningar,exempelvis vid försäljning av olika saker för en idrottsförening. Ju större enidrottsförening är, desto svårare är det att dra gränsen och bestämma när enförsäljning övergår till att vara ren butiksförsäljning. Man måste också tänkapå att inte ta in vinst vid försäljning av exempelvis märken. Om man skulle höja grundavdraget för de ideellaorganisationerna när det gäller rörelseinkomster till ett och ett halvtbasbelopp rör det sig fortfarande om mycket litet pengar, . Menom man låter föreningarna behålla ett sådant belopp obeskattat kan man ändåpåverka ungdomsverksamhet eller annan verksamhet i den ideella föreningenmycket positivt. Dessutom kostar det inte så oerhört mycket. Jag kan därförinte förstå varför inte majoriteten i utskottet tycker att detta är en rimligutväg. Det är utmärkt att frågan är föremål för utredning, men det är felaktigtatt hänvisa till det när man inte vill bifalla förslaget. Detta är en väg somvi redan har gått in på när grundavdraget höjdes till . Vi vill höjadet till ett och ett halvt basbelopp. Det behövs inte så mycket utredning föratt komma till skott på den punkten. När det sedan gäller idrottsstjärnorna och deras inkomstertycker jag att vi är privilegierade i som är ett mycket litet land ochändå har så "många" framgångsrika idrottsstjärnor. Vi borde varastolta och vilja att de skall bo i som fullvärdiga medlemmar av detsvenska samhället. Men det förutsätter att vi har sådana skatteregler att defaktiskt kan stanna här. Det säger sig självt att pensionsförsäkringssystemetinte räcker till för dem som tjänar väldigt mycket pengar under . Vivet också att det är vad idrottsstjärnorna själva anser. Skattefrågor rörande ideella föreningar, m. m. Min fråga till är därför: Vill ni intebehålla dessa idrottsstjärnor i ? Vill ni inte medverka till att viskapar sådana regler att det blir möjligt? 156 () replik: Jag tror att vi egentligen är mer överens änvad som framgår av debatten. Jag sade tidigare att en utredning kommer att se överreglerna och att har lämnat en diger önskelista. Jag sadeockså att man nogsamt kommer att diskutera de krav som idrottsrörelsen harframfört. Men det finns naturligtvis problem. Det är inte så enkeltsom att bara öka grundavdraget. Det var ett företag i som hade byttkontor och skulle flytta sina möbler. Några av de anställda fick reda på attföretaget hade fått in en offert från en flyttfirma som skulle göra jobbet för40 . De gick till sin idrottsförening och talade om det, och föreningenlämnade in ett anbud på . Den näringsidkaren tyckte nog attgrundavdraget skulle ha varit ett annat. Men jag tycker det är riktigt att man ser övergrundavdraget för att fä bort problemen för speciellt de mindre föreningarna,sade tidigare att många ledare reagerar mot byråkratin när desitter hemma vid köksbordet och sköter det här jobbet, Det kan jag förstå, ochjag hoppas att utredningen ger resultat. Vi skall inte diskutera skogskontot , men skogskontothar vi för att skogsägarna skall utnyttja sina skogstillgångar. Vi har inte såstora bekymmer att få idrottsstjärnorna att utnyttja sina talanger, men detvar naturligtvis inte det som menade. Jag tycker att vi skall vara stolta över våra idrottsstjärnor.Och de är säkert stolta över , för när de har varit ute en sväng kommerde hem och engageras i det statUga turistrådet för att göra reklam för hur bradet är i , Som jag framhöll tidigare kommer frågan om stiftelser atttas upp till behandling, och dä kommer man också att se över de problem som BoLundgren tog upp om kapital och procentsats. 157 BO () replik: Jag skall nöja mig med att ta upp en aspekt -inkomstutjämningen för idrottsutövare. I övrigt hänvisar jag till vad som harsagts tidigare av mig och även av och . sade att det är skillnad mellanidrottsutövare och skogsägare. Det är jag fullt medveten om. En idrottsutövaretjänar pengar i men kanske mest utomlands, och han utnyttjarnaturligtvis också sin möjlighet att göra det. Skogsägaren, säger , avverkar inte om han inte har möjlighet att avsätta pengar påskogskonto. Det visar i och för sig effekterna av de höga marginalskatter somvi har. Det är de som hindrar avverkningen. Det var bra att vi fick ett sådanterkännande. Men vi skall ta skogsdebatten . Det finns en stor skillnad mellan skogsägaren ochidrottsutövaren. Den senare kan flytta från , Det är inte särskilt lättför skogsägaren att flytta från , Trotsatt skogsägaren finns i måste man ha skogskonto, säger ,för att han skall avverka i rimlig omfattning. Det beror på att skatterna är såhöga. Idrottsutövarnaflyttar från därför att skatterna är för höga. Även om någon enstakaflyttar hem - och det är bra att sä sker - är det bara att konstatera attvederbörande under har skattat för sina inkomster i andra länder.Det är ju , sannolikt miljoner, som har försvunnit frånSverige på det viset. Och det finns ännu fler idrottsutövare som ger sig i vägpå löpande band så fort deras inkomster blir tillräckligt stora, därför att vihar så högt skattetryck i och därför att vi saknarinkomstutjämningsmöjligheter. Men,, om nu skatterna är så höga att vi måste ha skogskonto för attfå till stånd en tillräcklig avverkning, vore det då inte rimligt att tänka sigen inkomstutjämningsmöjlighet för idrottsutövare de år då de har toppinkomster?De flyttar ju från annars. Det är uppenbart. Skattefrågorrörande ideella föreningar, m. m. Anf.158 () replik: var inne på anbudsförfarandet. Det är klart att denideella föreningen kan lämna ett lägre anbud eftersom den har gratisarbetskraft, kanske tycker att den inte skall ha gratisarbetskraft. Det är ju skälet fill att det går att göra på det här sättet. Ävenom det inte förhöll sig så, är det intressant att höra vad . Det finns faktiskt ingen regel som man inte skulle kunna gå förbi på etteller annat sätt. Jag kan från mitt jobb berätta om mängder av situationer därman utnyttjar systemet och kringgår regler på ett eller annat sätt. Vi vet attdet, utöver de rent kriminella sidorna, finns många sätt att kringgåbestämmelserna i skattesystemet. Detgår aldrig att ha regler som är sä heltäckande att inte någon skulle utnyttjasystemet. Det måste man leva med. Man måste lära sig att acceptera att en delgör det. Men i det fall som föredrogs här handlade det om den fria arbetskraftsom idrottsföreningar har, och jag hoppas att inte harnågonfing att invända mot att det är så. Sedan gällde det idrottsstjärnor som återvändertill . Jag sade i mitt tidigare inlägg att svenska idrottsstjärnor somregel vill bo kvar i , och åtminstone vi i vill att de skallgöra det.