prot · G909142 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:142-143 Debatter m. m. Ersättning till lokal ochregional kollektiv persontrafik (forts, s. 107)......................................................... ........ 38 1985/86:487 av () om sovjetledarnasinställ ning till Afghanistanfrägan............................. ........ 44 1985/86:492 av (m) om de svenskabalternas dubbla medborgarskap.................................. ........ 45 1985/86:505 av PerStenmarck (m) om öde 47 1985/86:471 av () om tillsättningenav vakanta tjänster vid kronofogdemyndigheterna............. ........ 48 1985/86:475 av () om ändradeskatteregler för förslagsbelöningar ....................................... ........ 49 1985/86:486 av () om denaviserade proposifionen rörande bl, a, ansvaret för erläggande av socialavgifter.............................................. 50 1985/86:490 av MargitSandéhn (s) om färjelinjen 51 1985/86:506 av AlfSvensson (c) om höjning av alkoholskatten 52 1985/86:529 av () ommarknadsföringen av tobaksvaror................................................ 55 1985/86:535 av () om villkoren vidutbyte av premieobligationer........................................ 56 1985/86:543 av i (m) omkonkurrensen inom försäkringsbranschen............................. ........ 58 1985/86:514 av i (m) ometableringstill stånd för tandläkare vid i 59 1985/86:521 av () om de allmänna hälsokontrol lerna ........................................................ ........ 60 1985/86:549 av MargaretaPersson (s) om praxis rörande tillstånd tillsena aborter....................... 62 Meddelande om svar päinterpellation 1985/86:192 63 1Riksdagens prolokoU 1985186:142 -143 Prot, Svar på frågor 1985/86 1985/86:519 av (vpk)om industripolitiska sats- 142 143 ningar för ......................................... 63 1985/86:509 av ()om statsbidrag till Hög landsskolan .......................................................................................... 65 1985/86:516 av () om ett permanent Wasamuseum ....................................................................................... 66 1985/86:488 av () omökat antal gymnasieplatser i .................................................................................... 68 1985/86:525 av () omsvenskt deltagande i visst japanskt forskningsprojekt.................................................................... 70 1985/86:539 av () omåterupptagande av förskol lärarutbildning i och ....................................................... .......... 71 1985/86:511 av ()om arbets- och uppehålls tillstånd för personer i s, k. bristyrken................................................... .......... 73 1985/86:489av () om lagring av kärnavfall..................... .......... 74 1985/86:513 av () om insamling av miljö farliga batterier............................................ ...................................... 75 1985/86:533av () om ökad odling av energigrödor 77 1985/86:537 av () omkärnkraftverket i Barse bäck ...................................................................................................... 79 1985/86:538 av () omexporten av röntgenblixt maskiner ............................................................................................... 80 1985/86:546 av (vpk)om åtgärder för att mini mera dioxinutsläpp från bilar................................................................. .......... 82 1985/86:515av () om åtgärder mot rymningar 1985/86:530av () om övervakningen inom 1985/86:532 av ()om åtgärder mot rymning ar inom kriminalvården.......................................................................... .......... 84 1985/86:520 av () omförslaget till åklagarorga nisation i och ................................................................. 88 1985/86:524 av ()om förbättrat konsument skydd vid kreditköp ............................................................................. .......... 89 1985/86:544av () om förbud mot tävlingar i "dvärgkastning"....................................................................................... .......... 90 1985/86:498av () om SMHLs verksamhet vid Sundsvalls-Härnösandsflygplats.............................................................. .......... 90 1985/86:503av () om centrala dataregister 92 Meddelandeom svar på interpellation 1985/86:188................................ .......... 94 1985/86:534 av () omrökgastorkningen av spann mål ....................................................................................................... .......... 94 1985/86:517 av () om planerade föränd ringar av ..................................................................... 96 1985/86:528 av () om svenska företags handelsförbindelser med ................... .......... 97 Meddelandeom frågor Prot. 1985/86:554av () om persontrafiken på järn- 1985/86 vägssträckanStoruman-Hällnäs................................. 100 142 143 1985/86:555av () om kommunernas ansvar förskadeförebyggande insatser................................. 100 1985/86:556av () om förbättrad skadestafi- 1985/86:557av (vpk) om åtgärder vid barns bortförandetill utlandet.............................................. ......... 101 1985/86:558av (vpk) om rättshjälp för att bevaka eget barnsrätt och intressen..................................... ......... 101 1985/86:559av () om utbildningen av flygledare 101 1985/86:526 av () omvägbyggnadsbehoven i skärgårdsområdena ................................................ 103 1985/86:522av () om standarden på 104 1985/86:548av () om planerna på att riva upp rälsen på delarav ........................................... ......... 106 Ersättningfill lokal och regional kollektiv persontrafik (forts, från s. 44).......................................................................... ......... 107 Transportrådetsverksamhet, m. m............................ ......... 115 Denstatliga redovisningsrevisionen m, m.................. 127 Betalningartill och från staten................................... ......... 130 Kronoholmarnasframtida disposition......................... 137 1985/86:17Anslag till , m,m.................. ......... 107 1985/86:18Anslag till Ersättning till lokal och regional kollektiv persontrafik................................................................ ......... 107 1985/86:23Anslag till , m,m, (punkterna 2-4) ,.. 107 1985/86:23Den statliga redovisningsrevisionen m. m 127 1985/86:31Betalningar till och från staten................ ........ 127 1985/86:32Kronoholmarnas framtida disposition...... ........ 127 1985/86:25Försäljning av viss egendom för mynttillverkning, m.m............................................................................ ........ 141 1985/86:26Ändring i lagen för riksbank...... 141 1985/86:22Ändring av bemyndigande att sälja staten fillhörig fast 1985/86:142 frS'''' Riksdagensprotokoll 1985/86:142 1 § Justerades protokollen för den 6 innevarande månad. 2 § Föredrogs och hänvisades 1985/86:565till finansutskottet 1985/86:566yrkandena 14, 19 och 23-25 till skatteutskottet yrkandena20 och 21 till jordbruksutskottet i övrigt till finansutskottet /86:567 yrkandena 10-12,15 och 17 till arbetsmarknadsutskottet yrkandena13, 19 och 23 till skatteutskottet yrkandena18, 20-22 och 24 till jordbruksutskottet i övrigt till finansutskottet /86:568 yrkandena 8 och15-17 till jordbruksutskottet yrkandena11-14 och 18 till skatteutskottet yrkandena19 och 20 till arbetsmarknadsutskottet i övrigt till finansutskottet /86:569 tillskatteutskottet /86:570 till arbetsmarknadsutskottet /86:571 yrkandena5-7 och 12-15 till jordbruksutskottet i övrigt till skatteutskottet /86:572 och 573 tillarbetsmarknadsutskottet /86:574 till finansutskottet /86:575 tillförsvarsutskottet /86:576 och 577 till skatteutskottet /86:578 yrkande1 fill jordbruksutskottet i övrigt till skatteutskottet /86:579 tillarbetsmarknadsutskottet /86:580 yrkandena 1 och 2 till jordbruksutskottet yrkande 3 till skatteutskottet /86:581 tillarbetsmarknadsutskottet /86:582 till skatteutskottet /86:583 tillfinansutskoUet 1985/86:584 till skatteutskottet /86:585 och 586 tillfinansutskottet /86:587 till skatteutskoftet Prot.1985/86:142 1985/86:588 och 589 till finansutskottet 1985/86:590 tillarbetsmarknadsutskottet 1985/86:591till skatteutskottet /86:592 till arbetsmarknadsutskottet /86:593 tillfinansutskottet /86:594 och 595 till arbetsmarknadsutskoftet /86:596till finansutskoftet /86:597 till skatteutskottet /86:598-600 tillfinansutskottet /86:601 och 602 till arbetsmarknadsutskottet1985/86:603-605 till skatteutskottet 3 § Föredrogs men bordlades åter Konstitutionsutskottetsbetänkande /86:24 betänkanden /86:30-32Försvarsutskottets betänkanden /86:9 och 10 Utbildningsutskottetsbetänkanden /86:20, 21, 26, 28 och 30 1985/86:17om anslag till , m.m, (prop, 1985/86:100 delvis), 1985/86:18 omanslag till Ersättning fill lokal och regional kollektiv persontrafik (prop.1985/86:100 delvis) samt 1985/86:23 om anslag till , m, m, (prop,1985/86:100 delvis). betänkanden 17, 18 och 23 kommer attdebatteras i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså trafikutskottets betänkande 17 omanslag till , m, m. 2 (): När beslutade om nyinriktning för järnvägspolitiken befann vi moderater oss på reservationssidan,men våra reservationer innebar inte ett principiellt avståndstagande utan gavuttryck för vårt missnöje med otillräckligheten i åtgärderna, SJ är en vital del av landets transportväsen och måste gesbetydande frihet om det inte skall tappa marknad, SJ måste få agera på sammavillkor som dess konkurrenter, och om statligt stöd utgår skall detta öppetredovisas. För vår del kan vi tänka oss att staten stär för underhäll ochutveckling av infrastrukturen, men SJ:s verksamhet över huvud taget skall skepå samma villkor som de konkurrerande näringarna har att leva med. Vi moderatervill alltså befria SJ från statlig toppstyrning. vilkenkoncernstyrelse som helst. Vi önskar också att SJ bolagiseras och att Prot.1985/86:142 hela av dotter- och dotterdotterföretag granskas, med målet att 15maj 1986 utförsälja alla företag som inte är naturliga inslag inom dettransportvaruhus ~ som måste utgöra om det skall kunna drivas framgångsrikt, "' 8 PO 11 en I enlighet med fjolårets beslut är förvaltningsbolagetSwedcarriers ledning och styrelse nu i full gång med sådana analyser ochbedömningar som kan komma att medföra betydande privatiseringar av dessadotter- och dotterdotterföretag. Man kan bara önska att alla dessa olika åtgärder förrationalisering av SJ;s totala verksamhet genomförs skyndsamt, ty det liggerfara i dröjsmål. Utan drastiska åtgärder, det pekar alla prognoser på, kommerSJ för överskådlig framtid att notera växande underskott, som ju måste täckasav staten. Det får naturligtvis till följd att övriga transportföretag finnersig utsatta för en illojal konkurrens. Icke utan grund klagar t. ex. landetssjöfartsnäring över att dess avgifter kraftigt höjs, medan SJ får sinakostnader reducerade. Från moderat synpunkt är det självklart att konkurrens pälika villkor måste gälla mellan och inom alla transportsystem. Ett bolagiserat SJ som trafikerar av staten upprätthälleninfrastruktur, dvs. , får själv låna till sina investeringar på denöppna marknaden och träffa beslut på samma grunder som övriga aktiebolag gör.För utnyttjandet av infrastrukturen måste SJ naturligtvis betala avgifter somtill sin storlek är likvärdiga med vad konkurrenterna till lands och till sjössfår betala på olika sån. Vad jag sagt om inriktningen av vårjärnvägspolitik är att SJ måste ges en fair chans att inte bara bevara utanockså öka sina marknadsandelar, men inte i skepnad av ett subventionerataffärsverk utan som ett aktiebolag vilket som helst med stränga krav påföretagsekonomisk politik och med ett klart lönsamhetstänkande. Genom noggrannkontering i bokföringen samlas kostnader och intäkter för skildaverksamhetsområden inom SJ , och man kan klart utläsa resultatet för deolika verksamheterna, men än lättare vore det om t, ex, persontrafiken bedrevsav ett aktiebolag och godstrafiken av ett annat. Fler separeringar kan säkertgöras, har i sina ca 50 000 anställda en resurs somkan ge enorma bidrag . Denna resurs måste tas till vara. Genom våraförslag om åtgärder kan en ny entusiasm tändas, ett vi-medvetande i företagetskapas, som är den naturliga grogrunden för framgång, är det förvissosvårt för många av SJ:s anställda att bära trycket av det ständiga klankandetpå SJ, går det att med ganska små medel tända hopp och skapa iver införframtiden, SJ behöver det om framtiden skall bli lyckosam. Vi tror att våraförslag kan föra med sig sädana attitydförändringar både hos SJ-folket och hossvenska folket i övrigt. Sett ur ett internationellt perspektiv är SJ ett föredöme.Med nya grepp på företagsstrukturen kan bli ett änmera efterföljans-värt exempel. Jag har bara översiktligt presenterat denmoderata synen på SJ-problematiken. Efter fjolårsbeslutet tar nu SJ;s styrelse och Swedcarriers de förberedande besluten, och först när man ser följderna av dem kan en mera preciserad bedömning göras. Förhoppningsvis kan nästa års debatt om 7 järnvägspolitikenöppna de framtida perspektiven. Av samma skäl har våra besparingsförslag i reservationernanärmast symbolisk karaktär. En mera betydande besparing föresläs nu dock vidanslaget Investeringar i järnvägens infrastruktur, där vi beräknar att få in250 milj, kr. genom försäljningar av vissa dotterföretag. De nämnda företagenoch den beräknade intäkten av försäljningen av dem får inte tas upp som klaravärdebedömningar. Vi har inte gjort någon värdeanalys utan bara enexemplifierande uppräkning och uppskattning, I reservation nr 10 angående Investering i fastaanläggningar föreslår vi att statskassan sparar 360 milj, kr, genom att låta SJlåna beloppet på den öppna marknaden. Det stämmer med den företagsfilosofi jagbekant mig och till i inledningen av mitt anförande. Jag yrkar bifall fill reservationerna 1, 8, 10 och 11. 3 (): Alltmer har järnvägarna förlorat sin roll som detdominerande transportsystemet. Väg- och flygtransporter har tagit storavolymer av både person- och godsbefordran. Detta innebär dock inte attjärnvägarnas roll är överspelad. Järnvägarna har fortfarande en mycketväsentlig uppgift att fylla för både person- och godstransporter. Järnvägensfördelar framför andra transportsätt är bl, a, att den är miljövänlig ochenergisnål i förhållande till transporterade mängder gods och personer. En del av SJ:s svårigheter beror på att SJ länge har varitett- enligt mitt sätt att uttrycka det - mycket konservativt skött företag meduppenbara brister i sin långsiktiga planering. Underhåll och investeringar harblivit eftersatta, vilket lett till att SJ fått ett något dåligt rykte sommodernt transportföretag. Ett omvittnat problem är dålig tidtabellsanpassning,vilket leder till att resenärer väljer andra färdsätt framför järnvägen. Det ären utveckling vi haft under en lång följd av år. Även på lång sikt finns det uppenbara hot för SJ. För attjärnvägstrafiken skall kunna bedrivas med rimlig ekonomisk lönsamhet krävs ettstort trafikunderiag. Ett sådant finns på långa och medellånga avstånd och påkortare avstånd i de större tätorterna. geografi och befolkningsstrukturmedför mot denna bakgrund att en stor del av bannätet inte har förutsättningaratt bli lönsamt. För att trafiken skall kunna bedrivas krävs det att densubventioneras av staten, I viss utsträckning är detta motiverat utifrån ettsamhällsekonomiskt perspektiv, men måste man fundera över huruvidastatens subventioner kan ge bättre utdelning genom en annan fördelning.Riksdagen beslöt om nya riktlinjer för järnvägspolitiken.Propositionen innebar bl, a, att uttalade att likvärdigakonkurrensförutsättningar skall skapas mellan olika trafikgrenar för attåstadkomma samhällsekonomiskt effektiva transportlösningar. Den målsättningenöverensstämmer i allt väsentligt med trafikpohtiska beslut. 1985 årsbeslut innebär också att staten tar ett ökat ansvar för järnvägensinfrastrukturkostnader samt att kommer att omorganiseras i syfteatt renodla resultatansvaret. Enligtfolkpartiets uppfattning saknade den järnvägspolitiska propositio- nen från1985 beräkningar över de samhällsekonomiska konsekvenserna av Prot.1985/86:142 subventionertill alternativa trafikslag. För att långsiktigt bedöma framtidajärnvägsstrukturen i och för att ge en uppfattning ~ [ omvilka subventioner som kommer att bli aktuella för fortsatt järnvägsdrift i 8 P e" nuvarandeomfattning, måste enligt vår uppfattning ingående studier göras av skilda trafikslagsalternativa samhällskostnader. Det är ytterst viktigt, enligtvårt sätt att se på problematiken. bör i enlighet med folkpartietskrav ge regeringen i uppdrag att återkomma med en sädan Jag vill, herr talman, i detta sammanhang nämna attfolkpartiet i motion har yrkat att en samhällsekonomisk studie skall göras avSJ;s snabbtågsprojekt. Det är också ett uttryck för den vikt vi lägger vid attta fram ordentligt beslutsunderlag innan omfattande nyinvesteringar görs ijärnvägstrafiken. Genom ett regeringsbeslut medgav regeringen att SJskulle få införskaffa tre snabbtågsprototyper för försöksverksamhet. SJ begärde in offerter på tre fullständiga tåg på varderasex vagnar . Kostnaden skulle i dåvarande penningvärde uppgåtill 100 milj. kr. Leverans skulle ske . Varken ASEA eller något annatav de andra företagen klarade SJ:s tekniska krav, SJ tvingades göra omspecifikationerna och bl, a. acceptera att tågen skulle bli lokdragna. EnligtSJ;s anslagsframställning /87 skall tre provtåg kunna beställas underhösten 1985 om utvärderingen utfaller positivt - så var målsättningen för ettår sedan. Efter vad jag erfarit senast har SJ ännu inte gjort några beställningar. Man kan ställa frågan; Varför dröjer SJ? Varför har manplötsligt blivit tveksam? Jag tror att förklaringen delvis finns i desynpunkter som vi har fört fram, nämligen att man borde göra ytterligareundersökningar, så att man inte riskerar felinvesteringar av stora måttekonomiskt sett. beslut om den nya järnvägspolitiken innebar ettförsta steg i en uppdelning av SJ i en infrastrukturdel och en trafikdel. Detanser vi vara en riktig utveckling. En uppdelning av SJ i en drift- och en handelbör vidare leda till att själva driften övergår i aktiebolagsform. Det är alltfler som hävdar denna uppfattning. Ett sådant "" bör ingå iStatsföretagskoncernen, Genom aktiebolagsformen kan bättre klarhet skapas omföretagets ekonomiska förutsättningar, och en mer rättvis jämförelse kan skemed konkurrerande transportföretag. En uppdelning av SJ och ett överförande av driftdelen tillaktiebolagsform innebär att SJ betalar för infrastrukturen i proportion tillutnyttjandet. Det skulle förbättra möjligheterna för från att utnyttja räls och övrig infrastruktur. Detta bedömer vivara av särskilt intresse för transportörer av stora godsmängder. Genom attupplåta nuvarande anläggningar till fristående företag kan också det faktiskaSJ-monopolet brytas. Den konkurrens som därvid kan uppstå torde i högre gradvara stimulerande för effektiviteten och lönsamheten hos SJ än flera av deåtgärder som har vidtagits på SJ;s område. Det allvarligt ökade problemet med försurning ochskogsdöd, framför allt orsakat av bilavgaserna i storstadsregionerna, kräver kraftfulla åtgärder för att vi skall kunna förhindra en utbredning av obotliga miljöskador. Även här kommer järnvägstrafiken in i bilden. Hänsynen till miljön måste väga tungt i 9 Prot.1985/86:142 all trafikplanering, såväl på riksnivå som pä regional nivå, Vägtrafiken svarar för större delenav kväveutsläppen i , Områden somproducerar stora mängder avgaser vilka orsakar skogsdöd och andra miljöskadorär därför särskilt viktiga att planera för miljövänligare trafik. Den elektrifierade järnvägstrafiken orsakar inte någranämnvärda luftföroreningar. tar heller inte lika stor plats sommotorvägar och gör därmed mindre ingrepp i landskapet. Därtill är kapacitetenmycket större på ett dubbelspår. Ur energisynpunkt innebär detta att järnvägenvanligtvis är mellan tre och sex gånger så energisnål som buss eller bil. Fören effektiv och rationell trafikplanering är det viktigt att olikatransportmedel får utvecklas där de har sina bästa förutsättningar. Dåjärnvägar är rationella och lönsamma endast i starka transportströmmar, måstejärnvägstrafiken få koncentreras dit. Detta behöver inte innebära att mindretrafikerade delar av vårt bannät hamnar vid sidan om. Utbyggnad av järnvägstrafik bör, inte minst av miljöskäloch med hänsyn till den stora trafikintensiteten, få ske i ochpå , där dubbelspårsutbyggnaden bör prioriteras. Vi tror att det ärviktigt att man gör denna prioritering. Det är angeläget att SJ:s planering avdessa projekt påskyndas. Det har vi också krävt motionsvägen. Inte minst urregionalpolitiska aspekter är det viktigt att man får en god trafikförsörjningi bl, a. Bergslagen och , I arbetet med att göra SJ till ett modernt företag mästeingå en bättre samordning mellan tåg- och busstrafiken. De regionalasamrädsorgan som bildats mellan länstrafikbolagen och SJ har som sin störstauppgift att skapa smidiga förbindelser till och från.de störrejärnvägsstationerna för alla dem som bor intill dessa stationer. SJ;s stationer mäste också bättre anpassas för att manskall få praktiska övergångar mellan buss och tåg. På det här området bristerdet i stor omfattning . Många av SJ:s stationer är gamla och nedslitna,och det finns nu möjligheter att skapa rationella trafikcentra i många störretätorter. Här kan kommuner, näringsliv och SJ samverka i uppbyggnaden av nyatrafikcentra med plats för tåg, buss och taxi - vi känner alla igen bilden frånvåra hemorter av järnvägsstationen som den mest nedslitna lokalen. I många falltorde sådana centra kunna kompletteras med affärer och andra serviceinrättningar,vilka skulle medverka till att finansiera uppförandet av nya trafikcentra.Sådana kan i många fall också uppföras över befintliga spårområden, och därmedutnyttjas oftast centralt belägen mark i städerna. Även i den här frågan har vi väckt en motion. Tyvärr harvi inte fått utskottets tillstyrkan den här gången, men det kommer. De delar av förslag om enframtida järnvägspolitik som skiljer sig från utskottsmajoritetens uppfattningredovisas i reservationerna 2, 5 och 12. Reservation 2 klargör folkpartietsmålsättning i fråga om järnvägspolitikens inriktning m. m. Reservation 5 berörkonsekvenserna av investeringar i snabbtåg. Reservation 12, slutligen,redovisar förslag till förbättringar av SJ:s service. Mot bakgrund av det anförda yrkar jag bifallfill nämnda tre reservationer. 4AGNE (): Prot. Enligt trafikpolitiska grundsynutgör järnvägen grundstommen i vårt trafiksystem. är miljövänlig och energisnål. ~7.'. Den främjar trafiksäkerhet och regionalpolitik. Den främjar näringsliv och ° sysselsättningöver hela landet. Skall vi t, ex, klara de ökade krav som ställs itrafikarbetet för framtiden och minska belastningen på miljön,förutsätter det att de miljövänligaste transportsystemen ges stort utrymme.Utifrån värderingar finns det därför goda skäl att framhålla justjärnvägens betydelse som transportmedel. Strävan måste vara att alla människor så långt som möjligtskall kunna erbjudas arbete och bostad där de själva vill ha detta. Det krävergoda kommunikationer i alla delar av landet. som stommen i trafiksystemetfär därmed också en viktig regionalpolitisk betydelse. Det är inte minst motden bakgrunden som vi i så envetet har drivit kampen mot denedläggningar av mindre järnvägar som skett . Årets regeringsförslag och det nu aktuella betänkandetrörande järnvägs-pohfiken är positivt frän en synpunkt; de innehåller ingaförslag om nya direkta nedläggningar av järnvägar. Den tidigare välkändakoalitionen mellan moderater och socialdemokrater har gjort halt.Det är ändå något att glädjas åt för en järnvägsvän. Förra årets beslut innebar som bekant att nämnda koalitionöppnade vägen för nedläggningar av ytterligare järnväg. Det ärnedläggningar som skett i strid mot uppfattning.