prot · G909158 · 1985-12-31 00:00:00 — 75LAHJA EXNER (s): och även varmissnöjda med vad jag sade om de s. k. alternativa möjligheterna att ordnaarbetsförmedling. nämnde att en skrämmande liten del avarbetskraften tar arbetsförmedlingens tjänster i anspråk. Men det stårfaktiskt att läsa i propositionen- trots att den, som sade, är tunn - att en offentlig solidarisktfinansierad och avgiftsfri arbetsförmedling under /85 har haftbesök av 725 000 personer, dvs. att dessa personer varitanmälda som arbetssökande. Antalet lediga jobb som har passerat genomarbetsförmedlingen har varit 660 000. Det är alltså helt uppenbart att detfinns ett stort förtroende hos svenska folket för den offentligaarbetsförmedlingen. När det gäller frågan om jämställdheten och hur denavspeglas i AMS-styrelsens sammansättning vill jag gärna läsa upp avsnittet sominnehåller det uttalande vi har ställt oss bakom i utskottet: "noterade den nuvarandernansdorninansen i men föreslog det oaktat att det inte längreskulle finnas någon särskild representant för kvinnofrågor. Kommittén hänvisadetill att verksledningskommittén enligt sina direktiv skulle medverka till attbryta den ojämna könsfördelningen i de statliga verksstyrelserna. 1 detavseendet uttalar verksledningskommittén i sitt betänkande (SOU 1985:40 s. 154)kort och gott att det är kommitténs uppfattning att regeringen kraftfullare änhittills måste tillse att könsfördelningen blir jämnare i de statligastyrelserna och råden. Med hänvisning till denna meningsyttring avverksledningskommittén och rned beaktande av arbetsmarknadsdepartementetssärskilda ansvar för jämställdhetsfrågorna utgår utskottet från att den imotionen aktualiserade frågan om jämnare fördelning av kvinnor och män i AMSstyrelse noga beaktas i utan särskilt påpekande frånriksdagens sida." Dennafråga kommer vi naturligtvis att följa från utskottets sida. När det gäller vpk-representantens ord om obligatoriskarbetsförmedling vill jag säga att det självfallet är viktigt att man ocksåställer grupper med särskilda behov i centrum varje gång man har att anställafolk. Vi vet ju att det gäller att bearbeta alla människor som redan i på arbetsplatserna - på byggarbetsplatserna, i fabrikerna och påkontoren. Vi måste vara tillräckligt medvetna också i våra fackligaorganisationer, så att också vi reagerar när vi bör reagera och att vitillämpar medbestämmandelagens möjligheter. 76BENGT WITTBQM (m): Mycket kort till : Jag tror att vikommer att få anledning att diskutera de här frågorna igen i ochmed att regeringens förslag inte är tillfredsställande sett utifrån de problemsom arbetsmarknadsverket faktiskt har. Jag tycker att skall användatiden fram till dess att fundera över vad det kan bero på att avarbetsmarknaden inte servas effektivt av arbetsförmedlingsmonopolet, att50 % av arbetsgivarna aldrig hör någonting av arbetsförmedlingen och att mångamänniskor faktiskt upplever att de inte får hjälp av arbetsförmedlingen. Vadskall vi göra åt problemet att vi inom ramen för ett monopol har enarbetsförmedling som jobbar på en arbetsmarknad där man har kontakt med denokvalificerade delen men där kraven på kvalifikationer, teknisk utbildning ochannat växer och det blir nya krav på en allt större del avarbetskraften? Jag tycker som sagt att skall fundera över detta fram tilldess att vi nästa gång fär möjlighet att diskutera det här. Jag är Prot.1985/86:158 alldeles övertygad om att då kommer fram tillslutsatsen att om vi får rner marknadsanpassning, konkurrensoch litet stimulans på det här området, så kan det säkert bli bättre, men atten sådan förbättring inte är möjlig att uppnå inom ramen för det nuvarandemonopolet. 77 (): För det första vill jag tacka föratt hon gjorde kommentaren om jämställdheten. Det tar vi som ett löfte om ettgemensamt arbete på den fronten . Debatten här visar att vår motionvar behövlig för detta påpekandes skull. För det andra vill jag slå fast att också harett starkt förtroende för de offentliga arbetsförmedlingarna, men vi tyckerockså att det skall finnas möjlighet till alternativ. För det tredje vill jag säga att vi arbetar för en bättrejämställdhet också vad gäller . 78 (): ger inte mycket för denoffentliga arbetsförmedlingen - det har väl alla närvarande kunnat konstaterabåde och tidigare.' Men det omfattande förändringsarbete som har skettunder de inom hela arbetsmarknadsverket har börjat geresultat, och det kommer säkert att bli ytterligare resultat åren framöver. Sedan skulle jag vilja starkt ifrågasätta huruvidastartandet av privata arbetsförmedlingar, som är ivrigförespråkare för, verkligen skulle vara till fördel för arbetssökande och om deens skulle vara det för arbetsgivare. Det skulle nog bli så att de köpstarkastearbetsgivarna skulle dra det längsta strået. Genom att bjuda över andra skullede locka till sig arbetskraft, men det är inte alls säkert att det är just deutvecklingsbara företagen som får den draghjälpen. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Mom. I (införlivande av de baltiska staterna) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion U518 avBirger Hagård -bifölls med acklamation. Mom. 2 Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. Prot,1985/86:158 betänkande 35 Punktl Mom. 1(byte av krafttillgångar) Först biträddes reservation 1 av m. fl.med 85 röster mot 15 för reservation 2 av . 203 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 211 röster mot94 för reservation 1 av m. fl. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1(utvidgade förutsättningar för näringsförbud) Först biträddes reservation 1 av m. fl. med69 röster mot 46 för reservation 2 av och . 188ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 190 röster mot69 för reservation 1 av m.fl. 46 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 2 (begreppet brott i näringsverksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avHädar och - bifölls med acklamation. Mom. 3 (tillsynen över att näringsförbud efterlevs) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avHädar och - bifölls med acklamation. Mom. 4 (lagstiftningen om näringsförbud i övrigt) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation7 av m.fl., dels reservation 8 av och med acklamation. Mom. 5 (utökad vandelsprövning) Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot 148 förreservation 9 av m.fl. Mom. 6 (etableringskontroll m.m.) Först biträddes reservation 10 av m.fl. med151 röster mot 18 för reservation 11 av . 136 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 157 röster mot148 för reservation 10 av m.fl. Mom. 1(försöksverksamheter i statlig reglering gentemot näringslivet) Först biträddes reservation 1 av m.fl. med148 röster mot 16 för reservation 2 av . 140 ledamöter avstod från att 86 rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 158 röster mot 147 för PrOt. 1985/86:158 reservation 1 av m.fl. Mom. 2 (principer för fortsatt avregleringsarbete) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avErik Hovhammar rn. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (normgruppen) Utskottets hemställan - sorn ställdes mot reservation 4 avErik Hovhammar m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (riksprovplatsernas informationsplikt) Utskottets hemställan - som ställdes rnot reservation 5 avErik Hovhammar m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (auktorisation för Träteknikcentrum) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avErik Hovhammar rn. - bifölls med acklamation. Mom. I (behörighetsvillkor för ledamotskap i löntagarfondstyrelse) Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot 148 förreservation 1 av m.fl. Mom. 2 (inriktningen av löntagarfondstyrelsernasplaceringar) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 15 förhemställan i reservation 3 av . 10 ledamöter avstod från attrösta. Utskottets motivering godkändes med 157 röster mot 148för den i reservation 2 av m. fl. Mom. 3 (ledningsorgan för löntagarfonderna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avPaul Lestander -bifölls med acklamation. 1(principfrågan om en ny organisation för arbetsförmedlingen) Utskottets hemställan bifölls med 234 röster mot 70 förreservation 1 av m.fl. Mom. 2 (arbetsförmedlingsnämndernas sammansättning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avIngvar i och - bifölls med acklamation. Prot.1985/86:158 Mom. 4 (vidgade möjligheter till arbetsförmedling i alternativaformer) Först biträddes reservation 3 avCharlotte m.fl. - som ställdes motreservation 4 av m.fl. - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 160 röster mot78 för reservation 3 av m.fl. 65 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 5 (upphävande av lagen om allmän platsanmälan) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avAlf Wennerfors m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (obligatorisk platsförmedling m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 289 röster mot 15 förreservation 6 av . Mom. 7 (omorganisation av den offentligakulturarbetsförrnedlingen) Utskottets hemställan - sorn ställdes mot dels reservation7 av m.fl, dels reservation 8 av i Bengtsforsoch - bifölls med acklamation. Mom. 8 (förmedlingsverksamhet på det internationellaplanet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avCharlotte och - bifölls med acklamation. Mom. 9 (avgiftsuttag för vissa tjänster inomkulturarbetsförmedlingen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avAlf Wennerfors m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (begränsning av arbetsgivares anmälningsskyldighetenligt lagen om allmän platsanmälan) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avIngvar i och - bifölls med acklamation. Mom. 13 (ackvisition av platser för praktik ocharbetslivskontakter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avIngvar i och - bifölls med acklamation. Mom. 14 (sammansättningen av ) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation13 av m.fl., dels reservation 14 av i Bengtsforsoch - bifölls med acklamation. Mom. 16 (länsarbetsnämndernas styrelser) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 15 av i och - bifölls medacklamation. Motivering 88 Utskottets motivering - somställdes mot den i reservation 16 av Wennerfors m.fl. anförda motiveringen - godkändes medacklamation. Mom. 17(ny utredning om arbetsmarknadsverket och arbetsmarknadspoli- PrOt.1985/86:158 Utskottetshemställan bifölls med 158 röster mot 145 för reservation 17 av ' .,,,, Forskning och forskar- AlfWennerfors m. fl. utbildning,m. Mom. 18 (försatt decentralisering av arbetsmarknadsverket) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avIngvar i och - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. 9 S Anf. betänkanden 31, 32 och 33 debatterasi ett sammanhang. Jag föreslår att denna överläggning får innefatta ävenutbildningsutskottets betänkande 34. Kammaren godkände detta förslag. Forskning och forskarutbildning, m. m. Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkanden /86:31 orn vissa för forskning och forskarutbildning gemensammafrågor 1985/86:100 delvis), 1985/86:32 om anslag tillhumanistiska fakulteterna m.m. (prop. delvis), 1985/86:33 om anslag till forskningsrådsnämnden,m, m. delvis) samt 1985/86:34 om anslag till investeringar rn.m. 1985/86:100 delvis). 80 (): Sä har vi alltså hunnit tillforskningsfrågorna. Man kan väl konstatera att vi inom utskottet har sammafärdriktning, rnen inan kan också säga att alltför litet initiativ tas frånregeringens sida och att det går alltför sakta att få till stånd rättelser pädet viktiga område som forskningen och forskarutbildningen innebär. Vi behandlar nu fyra olika betänkanden, och jag ber attinledningsvis få yrka bifall till samtliga reservationer som har moderataundertecknare. I betänkandet 31 tas upp frågor av övergripande karaktär.De besvärliga problemen har länge varit hur man skall få ökade resurser förforskning och hur man skall kunna framför allt stärka basorganisatiorren vidvåra universitet och högskolor. Ett sätt är att åstadkomma en överföring frånsektorsforskningen till den fasta basorganisationen vid universiteten ochhögskolorna. Majoriteten i utskottet vill emellertid inte göra något uttalandepå denna punkt. Man hänvisar till att bara återstår innan nästaforskningspolitiska proposition skall läggas på bord. Prot.1985/86:158 Ändå har utskottet vid föregåenderiksmöte insliirnl i de principer som 2 Juni1986 ligger bakom den reservation frånmoderaterna och där det kriivs ,r I att program skallupprättas för en överförinii av anslag för sektorsforskning- rorskningoch forskar- f = i-i- e r- utbildning, in. en tillbasorganisationen vid våra universitet och högskolor. En annan väsentlig fråga som tas upp årforskarutbildningen. Där föreligger motioner från flera håll som villåstadkonnna förbättringar, också en socialdemokratisk motion med StigGustafsson som första namn. Han har för övrigt presenterat samma tankegångar ien Brännpunkisariikel i . Av de problem sorn las upp kan man notera framför alltforskarrekryteringen. Denna är inte tillfredsställande . Alltför fä ärberedda att ägna sig åt forskarutbildning. Urvalet är inte hellertillfredsställande. Mänga gånger är det inte de mest lämpade sorn går \idare i forskarutbildningen, utan, somStig uttryckt det, vi riskerar all fä ett B-lag som träder in påforskningsarenan, I mångt och mycket bottnar svårigheterna i denbristfälliga ämnesfördjup-ningen i grundutbildningen. Men det finns också andraproblem. Vi behöver få en fast reglering av meritvärdet, av doktorsexamen, föralt få in en nödvändig morot. Lönesättningen vid våra universitet och högskolorär usel, och vi kan sannolikt inte få några förbättringar förrän de problemenhar rättats till. Majoriteten i utskottet är emellertid inte beredd att gä tillmötes de krav på förändringar och förbättringar som ställs. Man hänvisar istället till att UHÄ satt i gång en översyn och skall komma rned förslag tillförbättringar. Detta är inte tillräckligt. Det är nödvändigt rned en bestämdviljeinriktning från utskottets sida. I en reservation begärs också etttillkännagivande i denna riktning. Det skall också tilläggas, att för att rnan skall kunnaåstadkomma den erforderliga forskarrekryteringen i framliden är detnaturligtvis nödvändigt att successivt omvandla de nuvarande utbildningsbidragentill doktorand-tjänster. På en punkt har vi moderater blivit tillgodosedda. Detgäller våra farhågor för att den rörliga resursen skall utsmetas på alltförmånga huvuden. Detta är en problematik som uppenbarligen utskottsmajoritetenockså har klart för sig. Man hänvisar i klartext till ett tidigare beslut attdet inte får bli fråga om detta, utan att de vetenskapligt mest kvalificeradeskall få tillgång till dessa resurser. I en motion av och mig framhåller vi detolyckliga i att en alltför stark styrning ibland kommer till uttryck vidåterbesättandet av professorstjänster. 'Utskottet säger sig dela dennauppfattning. Men utskottet vill ändå avstyrka motionen. Man hänvisar till attUHÄ i en skrivelse 1985 gick ut till de universitet och högskolor som har enfast forskningsorganisation med uppmaningen att undvika olika former avstyrning. Detta är emellertid helt otillräckligt. Vad vi motionärer avsåg varinte att ge UHÄ någon knäpp på näsan. Vi vill däremot framhålla detotillbörliga i att regeringen vid upprepade tillfällen på detta sätt harförsökt styra innehållet i de tjänster som skall återbesättas. Detta betonar viytterligare i en reservation. Regeringen skall ta sin hand från styrningen.Detta är universitetens och högskolornas uppgift. En alltför stark insnävningleder till att de stora linjerna lätt går förlorade. Från moderat sida har vi även upprepat att vivill se ett särskilt tekniskt forskningsråd och att medel skall överföras frånstyrelsen för teknisk utveckling till ett sådant råd. Detta för vi fram i enreservation. Till belänkande 32 har gemensamma borgerliga reservationerfogats i vilka vi ställer krav på en ökad satsning på totalt 10 milj. kr. påden humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningen. Det är angeläget attdenna förstärkning fortsätter, eftersom det är områden som i mångt och mycketsläpar efter. Jag vill också säga några ord om Tema barn,som man föreslår skall inrättas vid . Utskottsmajoritetenhar framhållit att det är helt riktigt med det principbeslut som efterlysesfrån utbildningsministerns sida. har man framhållit att man bör geUFIÅ i uppdrag att undersöka om ett sådant tema kan finansieras genom att UFIÄgör omprioriteringar inom sina befintliga resurser. Därmed avser mansjälvfallet hela det område som UHÄ har ansvar för. Jag kan inte förstå annatän att den reservation sorn har fogats till betänkandet från är onödig.Den slår in öppna dörrar. Det positiva resultatet finns redan hos utskottsmajoriteten. I betänkande 33 går utskottet enhälligt emot ettregeringsförslag. Detta gäller något betydelsefullt. Det uppmärksammas ganskamycket, och det kommer säkert att uppmärksammas än mer efter denna dag. Detenda bidrag mot cancer uppburit från statens sida är 3 milj. kr.till informationsverksamhet. I budgetpropositionen föreslås att detta bidragtill rnot cancer skall dragas in. Så blir nu inte fallet då ettenhälligt utskott har uttalat sig för att dessa pengar också i fortsättningenbör gå till mot cancer, allt i enlighet med en motion som harElisabeth som första namn. I detta betänkande tas även några andra forskningsfrågorupp. I en reservation uttalar vi moderater oss beträffande skogsforskningen föratt de 8 milj. kr. som man vill ge till det naturvetenskapliga forskningsrådeti första hand skall användas för att ta reda på vilka risker som är förenademed användningen av handelsgödsel och olika bekämpningsmetoder inom jordbruket. I fråga om det sista betänkandet, 34, som avser anslagtill olika investeringar, kan man notera några betydelsefulla punkter. En äratt utskottet vill ge regeringen till känna att de frågor som rör Kungligabibliotekets byggnader måste få en lösning. Utskottet uttalar sig ocksåför en samlad lokalisering till . Den utlokalisering avolika verksamheter som har ägt rum bör i stället förändras därhän attvi får en samlad lokalisering av all verksamhet. Någon uppsplittring är såledesinte tillrådlig. Jag vill också gärna säga några ord om en fråga sornligger mig varmt om hjärtat. Det gäller den motion av som hartagit sikte på ett återuppbyggande av den s. k. mellanvallen vid Vadstenaslott. Jag vågar nog påstå att om legat i hade maninte tolererat den stympning som sker. Utskottet vill nui och för sig inte tillstyrka motionen utan utgår från att byggnadsstyrelsenoch andra berörda myndigheter skall ta erforderliga initiativ. Man vill gärnahoppas på det, men har dessa initiativ uteblivit, och det finns väl enrisk för att 1985/86:158 2junil986 Forskning och forskarutbildning, m. m. Prot.1985/86:158 nästa utbyggnad kan komma att ta lika som den första,nämligen i det Forskning och forskarutbildning, m. m. Å andra sidan är vi väl åtskilliga som säger oss att vi kanske skallförsöka lägga några kol under brasan, elda på och se om inte erforderligainitiativ kan komma att las. I betänkandet finns en gemensam borgerlig reservation.Däri krävs att ytterligare 40 milj. kr. skall läggas på utrustning av lokalerinom högskolan. Utrustning och även upprustning, skulle rnan kunna säga. Härfinns ett ackumulerat investeringsbehov. Det är alldeles uppenbart att omförhållandena skall kunna förbättras för forskningen är det nödvändigt attnågonting händer på detta område. Forskningen åren angelägen fråga. Det är välockså ett av de mest omhuldade områdena här i landet, vilket bl. a. visas avdet faktum att det är ett av de ffl områden som inte har utsatts förbesparingsnit i olika sammanhang. Mycket händer, och det är positivtatt det finns en uppslutning kring forskningsproblemen. Men, som jaginledningsvis sade, det sorn har skett är inte tillräckligt, och vi vill hasnabbare och bättre initiativ från regeringens sida. Jag hoppas att vi i detfortsatta arbetet skall kunna få se sådana, och inteminst i den forskningspoliliska proposition som vi väntar skall komma . 81CARL-JOHAN (); När socialdemokraterna och kommunisterna iutbildningsutskottet enades vid årets behandling av högskolefrågorna,utelämnades viktiga områden. Indirekt innebär visserligen uppgörelsenförbättringar för alla forskningsområden genom bättre ekonomiska villkor förforskarstuderandena. Ett större antal doktorander torde dock inte varalösningen för alla problem inom forskningen. Vi beklagar att den angelägna satsning på humanistiskforskning som , moderata samlingspartiet och förordari reservation nr 1 i betänkande 32 inte kunnat samla majoritet i utskottet. Priserna pä böcker, särskilt utländska, har ökat snabbareän inflationen i . Därmed har de vetenskapliga biblioteken under fleraår i praktiken fått sänkta anslag. Det har lett till en ohållbar situation påuniversitetsbiblioteken. De vetenskapliga bibliotekens problem är mycketallvarliga - särskilt för discipliner där litteraturstudier är en dominerandeforskningsmetod, t, ex. humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning. Även anslagen till bokvård har varit otillräckliga. Vinämner i motion Ub807 som exempel att av det äldre materialet vid Lundsuniversitetsbibliotek nu är i så dåligt skick, att del inte kan utlånas. Förforskningskvaliteten är en höjning av biblioteksanslaget viktig. har i sitt budgetalternativ pä högskoleområdetföreslagit ytterligare sammanlagt 5 milj. kr. Vi lade hälften på det särskilda anslag för ändamålet somUHÄ disponerar. Det anslaget skulle därmed öka från 3,8 milj. kr. Den andra hälften hoppas vi att skall tillföraanslaget i syfte att underlätta internationell forskningssamverkan. Det finnsenligt vår uppfattning anledning att på nytt försöka blåsa liv i inlernationaliseringsarbetet.som startade så lovande men som i viss mån tycks hakommit av sig. Jag har också uppdraget att här aktualisera den viktiga fråganom avvägningen mellan sektorsforskning och den forskning som finansieras viafakultets- och forskningsrädsanslag. Det är ett faktum som kanske förvånar somliga att av demedel som anslår till forsknings- och utvecklingsändamål gårvia huvudtitel. Resten går via andra departement ochdet vi brukar kalla sektorsorgan. Försvars- och industridepartementens bidrag till forskningutgör nästan hälften av alla statliga forskningsanslag. Därutöver kanaliseraspengar till forsknings- och utvecklingsverksamhet via jordbruks-, social-,kommunikations-, utrikes-, arbetsmarknads- och bostadsdepartementen m.fl. Det kommer alltid att vara så att forskningsmedel till endel kommer via huvudtitlar som egentligen har ett annat syfte än att främjajust forskningen. Om man t. ex. på försvarsområdetsatsar på forskning för utveckling av nya vapensystem eller skyddsutrustningarär det inte för att forskning på området eftersträvas. Det är enförsvarspolitisk bedömning som avgör hur mycket av resurserna förförsvarsändamål som bör avsättas till den forskningen. På samma sätt som det ligger en viss fara i att denföretagsfinansierade forskningen blir för dominerande, är det riskerförknippade med att sektorsorganens forskningsfinansiering blir för betydande.Vi måste också ge utrymme för verklig förutsättningslös grundforskning, varspraktiska nytta avgörs av forskarnas möjlighet att inmuta ny kunskap ocherfarenhet. har kommit till uppfattningen att en störreandel av forskningsanslagen borde kanaliseras via utbildningshuvudtiteln.Många andra bedömare delar vår uppfattning. Det är en vanlig åsikt bland personer med anknytning tillforskning och utveckling att det krävs mer genomtänkta och genomarbetadeansökningar för att få forskningsmedel från fakulteter och forskningsråd änfrån sektorsorgan och liknande anslagsgivare. Den fakultetsanknutna forskningenblir ofta också noggrannare utvärderad - inte sällan av internationellexpertis.