prot · G909112 · 1985-12-31 00:00:00 — 2, Anserindustriministern att föreliggande propositioner tillgodoser kravpå allsidig belysning av underlaget för bedömning av regeringens förslag? 3, Anser inteindustriministern att det mot bakgrund av de stora summor som SP genomriksdagsbeslut erhållit över statsbudgeten finns skäl för en mera ingåendeanalys av SP och dess dotterbolag mot bakgrund av de stora anslag riksdagenunder senare år beviljat företaget? 1985/86:170 av () till statsrådetBirgitta om energibeskattningen: Regeringen lade för sedan påriksdagens bord en proposition med omfattande förslag till höjning av skatternapå olika energislag. Energiskatterna är punktskatter som drabbar de olikaenergislagen med olika kraft. Inhemska bränslen är undantagna. Regeringens förslag kommer att få allvarliga konsekvenserför speciellt de energitunga företagen, som vanligtvis tillverkarstandardvaror, som internationellt är utsatta för en mycket starkpriskonkurrens. Vanligtvis befinner sig dessa företag inom branscher somkännetecknas av internationell överkapacitet. Vi har i kunnat konstatera, hurenergin kommit att bli en källa ur vilken man hämtar skatteinkomster för atttäcka de budgetunderskott som karakteriserar svensk ekonomi, I flera av deindustri- länder med vilka svenskföretagsamhet konkurrerar har energin Prot. 1985/86:112 huvudsakligen mervärdebeskattats. Fördelen med detta system är att 9april 1986 exporterande industri kan få mervärdeskatten avlyft vid export. svenska systemet tvingasföretagen ha energikostnaden inräknad i sitt ,., . -.1 1 .. interpellationer exportpris, som därigenomblir lägre an konkurrenternas. Medde negativa effekter som de svenska energiskatterna har på industrin finns detanledning överväga om inte även bör övergå till mervärdeskatter påenergiområdet. Härigenom kan marknadsprissättningen slå igenom och relationernaindustriländerna emellan hållas oförändrade. Med anledning härav villjag till energiministern ställa följande frågor: Vilka nackdelar anser energiministern vidlåder detnuvarande svenska energibeskattningssystemet? Vilka omedelbara åtgärder är energiministern bereddatt vidta för att eliminera de konkurrensnackdelar svensk energitung industridrabbas av med anledning av regeringens förslag till höjda energiskatter? Vilka långsiktiga förändringar av det svenskaenergiskattesystemet kan energiministern tänka sig för att åstadkommainternationell konkurrensneutralitet på energiområdet? Vilka fördelar anser energiministern att ettmervärdeskattesystem kan ha ur industri- och energipoUtisk synvinkel? Är energiministern beredd att tillsätta enutredning som får i uppdrag att se över svensk energibeskattning, där frågan omen energimoms för industrin kan vara ett alternativ? 1985/86:171av () till industriministern om eltillgångens betydelse förregionalpolitiken: I anslutning till den regionalpolitiskainterpellationsdebatten inbjöd industriministern mig till en regionalpolitiskenergidebatt. Underde har förbrukningen av el ökat med . Vihar i stort sett balans mellan tillgång och efterfrågan på el. Eftersominga nya anläggningar för produktion av el är aktuella kommer vipä att uppleva en bristsituation. Dessutom kommer den snabbakärnkraftsawecklingen att framtvinga drastiska ransoneringar på elområdet.Industridepartementet gick strax före påskhelgen ut med ett meddelande där manredogjorde för innehållet i ett utredninguppdrag till , där bl. a,frågan om behovet av lagstiftning skulle belysas vad gäller att förhindratillkomsten av nya energikrävande industriella investeringar. Dettautredningsuppdrag kan inte inom näringslivet uppfattas på annat sätt än attregeringen bedömer tillgången på el bli så knapp att regeringen skallta ställning till varje enskilt elkrävande investeringsobjekt. Tanken på ensådan lagstiftning är en klar signal till företagen att i sin mera långsiktigainvesteringsplanering avstå från elkrävande projekt. Automatiskt innebär dettaatt de industrikoncerner, som är verksamma i Norrlandslänen och som avtradition kommit att ägna sig åt elintensiv produktion får övergå till annanverksamhet, där behovet av el inte är lika uttalat. Eftersom den elintensivaindustrin utgör basen för den industriella 105 Prot.1985/86:112 verksamheten i kommer denna del av landet att alldelesspeciellt drabbas avde elprishöjningar som blir nödvändiga för att hålla nere elförbrukningen ochav den lagstiftning som regeringen signalerar i sitt utredningsuppdrag. Medanledning härav vill jag till industriministern ställa följande frågor: 1, Vilkaregionalpolitiska slutsatser är industriministern benägen att dra av dedrastiska förändringar på tillgången på el som regeringen signalerar? 2, På vilket sättstår den av regeringen drivna avvecklingsplanen för kärnkraften iöverensstämmelse med de regionalpolitiska målen? 3, Vilka förändringar inomindustristrukturen är att vänta med en knapp tillgång på el? 13 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1985/86:468 av () till utrikesministern omåtgärder för att förhindra sydafrikanskt deltagande i planerat möte i Sverigemed internationella atomenergiorganet, lAEA: Enligt uppgift avser densydafrikanska regeringen att vara representerad vid det planerade lAEA-mötet iSverige . Detta torde knappast överensstämma med svensk politik gentemotSydafrika. Avser regeringen att vidta åtgärderför att förhindra sydafrikanskt deltagande i lAEA-mötet? 1985/86:469 av (vpk) till statsrådet om energirådgivningen i kommunerna: Enligt uppgifter i massmedia visaren rapport från byggforskningsrådet att över hälften av landets kommuner helteller delvis har slutat med energirådgivning sedan statliga stödet tillenergirådgivning försvann 1985, Som bekant vände sig bl, a, vpk motavvecklingen av detta stöd och varnade för konsekvenser av det slag som nusynes vara ett faktum. Jag vill nu fråga miljö- och energiministern: Avser statsrådet ta något initiativi syfte att motverka minskningen av energirådgivning i kommunerna? 1985/86:470 av () till statsrådet om planerna på svensk export av kärnkraftsbyggnader: Enligt ett uttalande av statsminister dennes besök i vill den svenskaregeringen gärna att Asea-Atom får sälja ett Prot. 1985/86:112 kärnkraftverk till . Med anledning härav vill jag fråga: 9 april1986 Kommer regeringen i den aviserade propositionen om förbud mot Meddelande om ytterligare kärnkraftsbyggnader att göraundantag för svensk export av frågor kärnkraftverk eller bör den svenskakärnkraftsindustrin betrakta eventuell export till som enengångshändelse? 14§ Kammaren åtskildes . 1985/86 (Siffrorna avser sida iprotokollet) vicetalmannen 45, 61 ,() 29, 31 ,() 31, 35, 36 ,() 9, 24, 27 ,() 49 ,() 7, 23, 27 ,() 82 ,() 4, 22, 26 ,() 93, 98, 99 Carlshamre,() 76, 91 ,(vpk) 13, 24, 28 ,() 55 ,(vpk) 50, 53, 54 Gellerman,() 56 Godin,() 38, 45 ,() 66, 74 ,() 92, 98, 99 ,(vpk) 57 ,() 17, 25, 28, 30, 34, 35, 41, 42, 52, 53 ,Margö (vpk) 67, 73, 75, 80, 81 ,() 61, 72, 74, 89, 90 Jonäng,() 39, 41, 43, 46 ,, i (c) 58 Littmarck,() 86, 88 ,() 37 Måbrink,(vpk) 43, 46, 47 ,Bo (s) 47 ,() 83, 85, 86 Ström,() 79, 80, 81 Tarschys,() 88, 89, 90 ,() 69, 74, 76, 84, 85, 87 ,() 96, 99 Östh, () 95, 100 Östrand,() 40, 42, 45, 46