prot · G90952 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:52 1 § Justerades protokollet för den 6 innevarande månad. 2 § Svar på interpellation 1985/86:53 om AnL 1 Statsrådet ; har ställt följande frågortHl mig angående deltagande i det europeiska forskningssamarbetetEUREKA: 1, Hur bedömer regeringenEUREKA-projektet? 2, Till vilkengrad och i vilken omfattning är regeringen beredd att medverka i projektet? 3, Vilka framtidakopplingar kan tänkas mellan EUREKA och SDI? 4, Vilka delar avsvenskt näringsliv och vilket/vilka företag kan tänkas vara intresserade avEUREKA? 5, Vilka konkretaöverenskommelser/åtaganden har regeringen gjort när det gäller EUREKA? 6, Har regeringenkännedom om något motsvarande engagemang från det svenska näringslivets sida? Det var som Frankriketog kontakt med övriga EG-stater för att presentera ett förslag att länderna iVästeuropa skulle vidga och förstärka samarbetet på långsiktigt viktigahögteknologiska områden. Det franska initiativet mottogs positivt inomEG-kretsen. Som första land utanför EG-kretsen besökte en fransk delegationSverige för att sondera det svenska intresset för medverkan.Motsvarande besök gjordes i andra EFTA-länder. Det svenska intresset för EUREKA hänger till stor delsamman med att det är ett civilt forskningsinitiativ som hållits öppet fördeltagande inte bara från utan även från andra teknologisktavancerade länder som . Kostnaderna för avancerad forskning ochutveckling på högteknologiska områden - telekommunikation, stordator ochbioteknik etc. - har blivit så höga att små länder som måste satsapå gemensamma projekt för att kunna möta den internationella konkurrensenfrämst från och . Regeringen har därför på ett tidigtstadium deltagit i diskussionerna om EUREKA samt i de två ministerkonferensersom anordnats. Vid den andra konferensen i antogs endeklaration med de principer som skall gälla för det fortsatta EUREKA- samarbetet.Detta omfattar förutom de tio , de två nya medlemmarna ochPortugal samt , , , , och . Många områden berörs av samarbete av EUREKA:s karaktär. Vihar därför inom regeringen tillsatt en arbetsgrupp med utrikeshandels-,industri-och utbildningsministrarna under min ledning. En EUREKA-koordinatorhar också utsetts för att samordna de kontakter som behövs med svensk industrioch forskning och med de övriga deltagande länderna. Regeringen har vidarebildat en särskild kontaktgrupp för EUREKA-frågor. I gruppen ingår företrädareför ett tjugotal företag samt ochIngenjörsvetenskapsakademien liksom styrelsen för teknisk utveckling ochteleverket. Efter denna allmänna redogörelse för bakgrunden, vill jagge följande svar. Med den målsättning som uppställts för EUREKA vill jagnärmast karakterisera det som obyråkratiskt och marknadsnära. Det är vidare ettcivilt program, vilket på svenskt initiativ klart angivits i den avministerkonferensen antagna deklarationen. Detta har varit en förutsättningför regeringens beslut att medverka i EUREKA. Beträffande graden och omfattningen av regeringensmedverkan vill jag peka på att det är industrin och berörda forskningsorgan somskall samarbeta och ingå överenskommelser om projektsamverkan. Det är såledesderas uttalade intresse och aktiva engagemang som avgör omfattningen av detsvenska deltagandet. Regeringens roll är begränsad till att stödja utbyte avinformation och främja industrins strävanden att söka projektpartner i Europa.Eftersom EUREKA är inriktat på tillämpad forskning och utveckling uppstår bl.a, frågor om marknadstillträde och upphovsmannarätt för de produkter somutvecklas gemensamt. Här och på andra handelspolitiska områden kan regeringarnagöra en insats. Vad avser tredje fråga om eventuellaframtida kopplingar mellan EUREKA och SDI vill jag svara att SDI eller detstrategiska försvarsinitiativet rör forskningen kring ett rymdbaserat försvarssystemmot ballistiska missiler, medan EUREKA har till syfte att stimulera samarbetetinom civil högteknologi mellan industrier och forskningsinstitutioner iEuropa, Även om SDI ännu blott befinner sig på forskningsstadiet, är det ettmilitärt projekt som riskerar att leda till en accelererad kapprustning irymden mellan och , EUREKA är däremot inriktat påatt stärka den europeiska konkurrenskraften på den högteknologiska marknaden ivärlden. Jag ser alltså inte de kopplingar frågat efter. Detär ju EUREKA:s uttalade civila syfte som är förutsättningen för Sverigesmedverkan. har vidare frågat vilka svenska företagsom kari tänkas vara intresserade av EUREKA, samt om regeringen har kännedom omvilka åtaganden som gjorts från deras sida. Svenska företag har utvecklat ettavancerat kunnande och besitter en stor kompetens på vissa högteknologiskaområden. Vi kan således konstatera att de svenska företagsintressena spänneröver praktiskt taget alla de i deklarationen prioriterade teknikområdena, Itvå av de tio projekt som efter kan ingå i EUREKA har också frånsvensk sida anmälts aktivt intresse att delta, I enlighet med en procedur somär under utarbetande kommer regeringen även fortsättningsvis att informeras omde samarbetsöverenskommelser som ingås. Eftersomsamarbetet ännu är i ett inledande skede är de konkreta åtaganden vad gällerEUREKA som regeringen gjort begränsade. Det är dock av vikt attunderstryka att medverkar som likställd part i samarbetet. Regeringenavser att på olika sätt främja industrins och forskningsinstitutionernasengagemang. Bl, a, har vi stött ett förslag från ,som innebär att särskilda tekniksymposier arrangeras för att skapa kontaktermellan ohka intressenter i , Bekomregeringens hållning finns en insikt om att teknologiska utvecklingkräver ökat industriellt samarbete mellan länder för att de skall kunnabibehåHa och helst öka produktiviteten och konkurrensförmågan påvärldsmarknaden. Det är också en förutsättning för ökad tillväxt i våraekonomier och för ökad sysselsättning. Vi har redan en tradition avvetenskapligt och industriellt internationellt samarbete i , EUREKA ärett ytterligare steg i den traditionen. AnL2 (vpk): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på mininterpellation. Jag tycker dock att det var ett ganska undanglidande och ytligtsvar, som inte tar upp de grundläggande problem som jag gärna skulle ha velatfå belysta. Självklarheter som att inte är någon ö i världen och att viär beroende av internationeHt samarbete, speciellt på de högt avanceradeområden som det här gäller, behöver vi inte diskutera. Detkan naturligtvis också bli något positivt av detta. Vad som är intressant ochoroande och som jag tycker att även regeringen och statsrådet vara litet oroade för är de samverkande faktorer som alltid finns närman kommer upp på det här planet i forskningen, mellan militära och civilaprojekt. På den punkten tycker jag att gör det litet för lättför sig när han säger i interpellationssvaret att EUREKA kan karakteriseras somobyråkratiskt och marknadsnära och vidare att det är ett civilt program. Exempelvisi , som har skrivit ganska mycket om det här, kan man läsa omsambandet mellan militärt och civilt och om koppHngen till SDI, dvs, detamerikanska program som har kallats "stjärnornas krig";"Medan SDI är ett militärt program med civila tillämpningsmöjligheter, ärEureka ett civilt program med militär potential," Det är ju ganskaintressant! I samma artikel står vidare apropå svenska företag: "Förstut från svensk sida var det Hlla Context Vision i . Det är ett företagmed rötter till både FOA i och högskolan i samma stad. -- vill företaget tafram ett nytt bildbehandhngssystem med många tiHämpningar- I dettafinns både civila och militära intressenter." menar att man inte kanbortse från detta. säger i det utdelade interpellationssvaretpå s. 3: "Jag ser alltså inte de koppHngar frågatefter." Då är man dum, eller också förtiger man medvetet fakta. Det skullealdrig falla mig in att beteckna som dum. Alltså förtigs detmedvetet fakta om detta samband. Detpåminner mig Htet grand om den debatt som vi hade när detgällde kärnkraften. När den debatten pågick som bäst var en avdem som med emfas förklarade att det inte fanns någon koppling mellan kärnkraftoch kärnvapen, är det kanske litet svårare att påstå något sådant. Tillyttermera visso ges det bevis för detta samband mellan militär och civilverksamhet genom en intervju som har gett i . Hantalar där om den svenska flygindustrin, som ju har militära projekt som hargett spinn-off-effekter civilt. Och sedan säger i den här intervjun. "Motdet kan du alltså stäHa som exempel. De har drivit fram sin industri utanstora försvarsbeställningar. har deras kunnande bäring för både civHt ochmihtärt bruk," Detär alltså helt klart att inser detta samband, fast han inteville tala om det i svaret. Jagtycker att vi måste ta fatt i detta och inte bara glida förbi problemställningarnaoch säga att det rör sig om civil verksamhet, utan att närmare se på de sambandsom finns. Vadvet vi mer om kopplingen mellan EUREKA och SDI? Jo, vi har exempelvis enintervju i ett senare nummer av med nye försvarsministerPaul Quilés. Han talar om detta medEUREKA och SDI och säger att det är klart att SDI har påverkat Frankrikeskärnvapenprogram; att" USAs satsning på rymdförsvar leder tilländringar i kärnvapenprogram; -Högsta prioritet, ligger nu på att förbättra möjligheterna på vårakämvapenmissiler att ta sig igenom motståndarens försvarssystem," Vidare sägerhan; "Därför arbetar nu med att utvecklakärnstridsspetsar i miniformat som skall vara nästan 'osynliga' förmotståndarens radar. Dessa stridsspetsar skall vara klara ," Dettaär alltså sagt av den franske försvarsministern, och är den stat somhar tagit initiativ till . Jagtycker att allt detta talar för att det finns sådana kopplingar som IngvarCarlsson i det här interpellationssvaret säger att han inte kan se. Beträffandesvenska företagares roll: Som jag har sagt i min interpellation vet vi redanatt , denne grå eminens, har uttalat stor sympati för SDI ochde följdeffekter som det kan få för svensk industri. Han har t, ex. sagt, ocksådet i ett uttalande i : "Eureka är konstruktivt. Bioteknik, nyamaterial, flyg- och rymdteknik skulle vara tänkbara områden för ." Motden här bakgrunden vill jag fråga: Vill framhärda i sittpåstående att EUREKA är ett civilt projekt och att det inte finns någrakopplingar till SDI? Kan inte tänka sig ett mer bestämtnationellt handlingssätt i EUREKA-frågan och inte bara överlämna till företagenoch att ta initiativ? AnL 3 (); Låt mig understryka att min utgångspunkt när jag tar del i den härdebatten är något annorlunda än , även om jag tycker att hanhar tagit ett gott initiativ, i och med att han har möjliggjort för oss att haett kort meningsutbyte här i om , Vitog från moderat sida föregående år initiativ till en ganska breddebatt här i om samarbete med framför allt , Vigjorde det inte minst med utgångspunkt i den utveckling som är på gång iEuropa när det gäller det industriella samarbetet, framför allt kring olikaformer av högteknologi. Den Europeiska gemenskapen blir aHtmer aktiv på dessaområden. Det skapar en oroväckande situation för svensk industri, som riskeraratt bli isolerad från den utveckling i som denlångsiktigt måste kunna anknyta till för att bevara sin konkurrenskraft ochförbli basen för svensk välfärdsutveckling. Vi talade bl, a, om de risker somfinns när det gäller det s, k, och deltagande ellericke i detta. Sedandess har tHlkommit, Det har inneburit en utomordentiigtvärdefull möjlighet för att knyta an tiH ett vidgat västeuropeisktindustriellt och högteknologiskt samarbete. Projektet ger en bredarevästeuropeisk ram för högteknologisamarbete. Det är i viss utsträckning ocksåoberoende av EG och innebär därmed en ny möjlighet för , Det är en dörrsom har öppnats för oss. Det gäller nu att hålla denna dörr öppen och att setill att den också leder in till något som är viktigt och substantiellt och somkan få konkret betydelse för . Jagtycker att regeringen i allt väsentiigt har skött EUREKA-frågan väl. Man hargett ett positivt svar på de propåer som har kommit, deltagit iministerkonferenserna och sökt ett nära samarbete med industrin. Deanmärkningar som jag har att komma med har därför mer karaktären avrandanmärkningar. Närjag lyssnade på svar på interpellation tycktejag att han tolkade regeringens roll i EUREKA-samarbetet i snävaste laget,sade: "Regeringens roll är begränsad till att stödjautbyte av information och främja industrins strävanden att söka projektpartneri ," Detär möjligt att man skall betrakta detta som en utlöpare av den litet för snävasyn på det högteknologiska Europasamarbetet som vi tidigare vid någratillfällen har kunnat notera från regeringens sida. Jag tänker på det olyckligautspel som gjordes i samband med finansieringen av fusionsforskningen inom dets,k, och en del av de lätt ihavarslande signaler som vi har fåttvad gäller satsningarna på det europeiska rymdsamarbetet. Jagtror, , att det finns utrymme för en aktivare roll för regeringen.Det känns litet ironiskt för mig att säga detta till en socialdemokratiskregering, men jag bedömer att regeringen skulle kunna vara mer pådrivande ochkanske mer konstruktiv när det gäller att skapa nya möjligheter och att uppmanadet svenska näringslivet att utnyttja de möjligheter som redan finns. Frånstatens sida kan man också, på de områden inom högteknologiforskningen därstaten har en naturlig roll, ge konkreta bidrag. Dethandlar här i mycket hög grad om industriella framtid, EUREKA kan varaen av de nycklar som vi har när det gäller att skapa en plats för i detbreda internationella samarbete som vi måste delta i för att långsiktigt kunnahävda oss som en högindustriell och högteknologisk nation, I ett sådantsamarbete finns det egentligen bara en naturlig samarbetspartner. Det ärVästeuropa, dess regeringar, forskningsinstitutioner och företag. Vi får intelämna någon möda ospard när det gäller att ge den plats i dettasamarbete som måste ha. Efter och inlägg har jag inte mycket atttillägga. Jag har redan i mitt svar konstaterat att jag inte ser någon kopplingmellan EUREKA och det strategiska försvarsinitiativet, SDI, EUREKA äralltigenom civilt. Det är grundförutsättningen för den svenska regeringensbeslut att medverka. SDI däremot har en klar militär målsättning. Regeringenhar i ohka sammanhang uttryckt sin oro över de risker som är förbundna med enutsträckning av kapprustningen till rymden. På svenskt initiativ har dessutomde deltagande ministrarna på sina regeringars vägnar särskilt uttalat attEUREKA skall ha en civH karaktär. Detär klart att man i alla sådana här sammanhang kan ha olika definitioner. Mankan självfallet diskutera vad som är ett civilt projekt och vad som är ettprojekt för mihtär användning. Exempelvis utvecklandet av en ny och effektivarelastbH, som alldeles klart är ett helt civilt projekt, kan naturligtvis ledatiH att lastbilen får också en militär användning. Men skulle vidriva sådana definitionsfrågor, då kan vi inte syssla med mycket av tekniskutveckling i vårt land. Jag kan inte tänka mig att vill draut konsekvenserna på det sättet. Jagvill emellertid säga, att om det på någon punkt visar sig att OswaldSöderqvists farhågor skulle vara befogade och att ett EUREKA-projekt skulle haen mihtär aspekt, så kommer vi inte att delta i det projektet.EUREKATSamarbetet avser nämligen inte ett enda projekt utan gäller ett antal -förhoppningsvis många - projekt. Om vi skulle bedöma att det i något av dessafinns en militär applikation på det sätt jag här antyder, då dehär aHtså inteSverige i det projektet. TillCarl Bildt vill jag bara säga att jag anser att har spelat enutomordentligt aktiv roll när det gäller att se till att samarbetet i EUREKAsnabbt skulle komma till stånd - jag tror att det har kommit till ståndsnabbare än någon annan form av internationellt samarbete. Eftersom vi här serett klart svenskt intresse kommer vi att också i fortsättningen ha sammaengagemang i frågan. Vi tror nämligen att det är viktigt att får ochaktivt utnyttjar denna möjHghet till ett samarbete med inte minst deteknologiskt avancerade , Vadvi däremot inte tänker oss - och på den punkten har det uppstått ettmissförstånd i massmedia - är att genom det här samarbetet upprätta en nysubventioneringsväg för svenska företag. De projekt som skall komma tiH ståndmåste i grunden vara sunda finansiellt sett. De företag som i början avsamarbetet kanske hade förhoppningar om att de via de svenska skattebetalarnaskulle kunna finansiera den här verksamheten har inte så mycket att hämta i fråga om stöd frånregeringens sida. Därmed har jag inte sagt att det inte i något fall, därrisktagandet kan vara utomordenligt stort och där projektet har mycket avgrundforskningskaraktär, skulle kunna utgå statliga medel, men det är icke enhuvudlinje. Det är väl detta som av somliga har uppfattats som ett bristandeengagemang. Så vill jag emellertid inte beteckna det, utan det handlar omansvar när det gäller skattebetalarnas pengar. Företagen i har en såpass hög vinstnivå att de bör kunna finansiera sitt samarbete i EUREKA-projektmed huvudsakligen egna eller lånade medel. AnL5 (vpk): Jag tycker det är litet sorgligt att inte vill erkänna- i varje fall inte direkt - faran med den koppling som vi ändå måste se i ettsådant här projekt. Mot bakgrund av den franske försvarsministern är det uppenbart att , initiativtagaren till projektet, ärhelt inriktat på att använda det man kan få ut av det här samarbetet också isitt militära program. Det tycker jag är någonting som vi alla måste ta tilloss och erkänna. Däremotär det bra att vi nu har fått höra att man i regeringen verkligen tänker hauppmärksamheten riktad på en sådan här utveckling och att inte kommeratt delta om något projekt skuHe visa sig ha militär anknytning. Jag hälsardetta med tillfredsställelse. Jagvill ytterligare något kommentera frågan om företagen och deras roll isammanhanget. Det är enligt min mening ganska anmärkningsvärt att densocialdemokratiska regeringen även i det här fallet överlåter åt företagen attsköta och driva kontakterna i samarbetet, I motsats till tycker jagatt det finns anledning att rikta kritik mot detta, I den intervju i Ny Tekiksom jag refererade till tidigare säger , enligt min meningöppenhjärtigt och avslöjande: "Eurekaär i första varvet ett industriprogram som ska betalas av industrin. Vadregeringen gör är att underlätta detta. Vi har devalverat den svenska kronan föratt öka industrins konkurrenskraft. Vi har bett löntagarna hålla nere sina lörekrav för att öka vinsterna, utvecklingstakten och investeringarna iindustrin. "kan statenfå en roll i detta ." Varför"", ? Varför inte gripa in och se till att vifår ett nationellt inriktat deltagande i programmet? Varför låta storfinansen,storföretagen, bestämma vad som skall göras? Jag tycker det ligger enuppgivenhet i det som är oroande och som naturligtvis kommer att ledatill att de svenska företagens intressen tar över den svenska nationensintressen, om inte regeringen är villig att och intresserad av att ta tag idetta och styra utvecklingen på ett sätt som är bra för . Detär inte så, , att det som är bra för de svenska företagen alltidär bra för som nation. Det hade varit skönt om man kunde ha fått ettnågot klarare uttalande - inte bara några ord om att detta får företagen sköta,de får ta ut sina vinster och sedan hoppas vi att det skall gå bra. Jag trorinte att ett parti som vHl kalla sig för arbetarrörelsens parti skall 1985/86:52 föraen sådan politik. Det betyder inte att jag pläderar för subventioner till de 16december 1985 svenska företagen. Jag vill att regeringen skall ingripa ochstyra utveckhngen och inte överlämna dettill och andra industriledare i AnL 6 (): Låt mig inledningsvis bara säga till att jag inte harnågra invändningar mot den beskrivning han gav i början på sin replik vadgäller den aktiva roll som regeringen har spelat i fråga om tillkomsten avEUREKA. Jag viH gärna återigen, när jag har möjligheten, passa på att geregeringen en hten ros, eller vilken typ av blomma det är som uppskattas mest,för den insatsen. Men sedan finns det en mindre skHlnad mellan oss när detgäller hur vi skall gå vidare - vad som är statens roll och vad som ärnäringslivets roll och kanske också angelägenhetsgraden av att så snabbt sommöjligt komma så långt som möjligt in i detta högteknologiskä samarbete mellande västeuropeiska länderna. Vihar ett mycket omfattande nationellt program för att stödja forskning ochutveckling. När säger att vi inte skall ha någrasubventionsinslag till industrin i detta program vill jag bara erinra om att vihar en rik flora av sådana program - administrerade av industridepartementet,STU m,fl. - från det nationella mikroelektronikprogrammet till tekoprogrammetoch vad det är i övrigt som har tillkommit under socialdemokratisk och för alldel även . Dessa pengar finns. Jag tror att en stor del avdessa pengar kan användas bättre för framtid, om vi sätter in dem iett europeiskt sammanhang och i ett europeiskt högteknologisamarbete. Även därfinns en naturlig och självklar roll för staten och regeringen. Det gällerrymdsamarbetet, där det inte finns någon annan som kan göra det som staten kangöra. Det gäller en del av det samarbete jag nämnde inom den s, k, COST-ramen,bl, a, på fusionsforskningssidan. Om vi skulle lyckas attkomma med i EG:s ESPRIT-samarbete, skall vi komma ihåg att detta är ettsamarbete som grundas på hälftenfinansiering mellan näringslivet och mellan destater som deltar. Det är ett samarbete som kan bh nyckeln till utvecklingen avframtidens västeuropeiska informationsteknologiindustri. Vaddet handlar om, , är sannerligen inte att ge mera pengar tilldetta. Jag tror att man klarar sig med mindre pengar. Men det handlar omanvändningen av pengarna, och det handlar långsiktigt om en förskjutning fråndet nationella - som aldrig kommer att vara tillräckligt - till det europeiska,det nordiska och tHl det internationeHa samarbetet. Det är bara i ettinternationellt samarbete som kan bevara sin ställning som etthögteknologiskt och högindustriellt samhälle. Det är denna insikt som måstevägleda arbetet både med EUREKA och med de andra motsvarande projekt somSverige kan komma att bli involverat i. Överläggningenvar härmed avslutad. 3 §Svar på interpellation 1985/86:65 om ökad konkurrens inom flyget AnL 7 Kommunikationsminister : har frågat mig vilka åtgärderjag anser kan bli aktuella för att minska hindren för ökad koncessionsgivningoch ökad konkurrens till fördel för en expansion av flyget och till resenärernasfromma, hänvisar i sin fråga till att denliberalisering inom flyget som provats i flera och i lett tilllägre priser och tätare trafik. Vid jämförelsen med vissa och bör man tahänsyn till att i fråga om geografiskt läge, folkmängd ochbosättningsmönster har väsentligt avvikande marknadsförutsättningar förkonkurrerande flygtrafik. Inte ens den gemensamma skandinaviska marknaden harde förutsättningar som vissa och har. Jag anser det nödvändigtatt den svenska koncessionspolitiken grundas på en trafikpohtik som utgår frånnationella förutsättningar och värderingar. Grunden för S AS-samarbetet är de skandinaviska ländernasgemensamma önskemål om en tillfredsställande trafikförsörjning till rimligapriser. Med detta följer också vissa förpliktelser gentemot SAS,KoncessionspoHtiken måste rimligtvis vara förenlig med önskemålet attkoncentrera den samlade insatsen i internationeH linjefart till ett bolag medtHlräcklig slagkraft för att kunna främja bl, a, svenska trafikintressen, Koncessionsgivning till andra skandinaviska bolag än SASmåste därför avvägas med hänsyn till effekterna för det befintiiga Hnjenätet,YtterHgare ett förhållande som måste beaktas är de uttalade önskemålen om flerdirektförbindelser med större europeiska destinationer från i första handArlanda och , har ett antal koncessioner beviljatsför trafik till från ett antal mindre svenska orter. Dessa tillståndhar givits med utgångspunkt i den bedömningen att trafiken lämpligen inte kanmatas till eller , Man måste också väga ohka nationellaintressen i fråga om trafiken mot gemensamma skandinaviska trafikintressen.