prot · G909117 · 1985-12-31 00:00:00 — Detta är en inte oväsentlig del av bakgrunden till attSverige lämnar bistånd till . Ett nästan oöverskådligtåteruppbyggnadsarbete erfordrades efter stormaktens skoningslösa framfart.Detta arbete är inte på långa vägar avslutat. Det svenska biståndet är varken regimorienterat ellerkravlöst, som företrädare har hävdat tidigare i denna debatt. Överhuvud taget är "regimorienterat" ett totalt malplacerat ord i dettasammanhang. Det är sannerligen inte av omsorg om den vietnamesiska regimen somvi lämnar ett förhållandevis stort svenskt utvecklingsbistånd till , Detär barn, kvinnor och fattiga som kommer i åtnjutandeav den svenska hjälpen. Landet bygger i ett stort skogsprojekt - Vinh Phu - medsvenskt bistånd upp en egen försörjningsbas av skogsprodukter. Det ger ocksåarbete åt många vietnamesiska män och kvinnor, I pappersfabriken - också den uppförd med svenskabiståndsmedel - tillverkas papperet till merparten av de vietnamesiska barnensskolböcker. Papper och skolböcker är stora bristvaror i , I och andra med hjälp av svensktbistånd uppförda sjukvårdsinrättningar får män och kvinnor, barn och gamla enständigt bättre sjukvård, Hälsofillståndet i landet har undergått en kraftigförbättring myckettack vare den svenska utvecklingshjälpen. Om vi nu skulle följa de borgerliga förslagen och avvecklastödet till så skulle detta med förödande kraft drabba barnen, detskulle drabba kvinnorna och det skulle drabba de fattiga. En sådan avveckling skulle sannolikt också öka Vietnamsredan stora beroende av och andra öststater och försvåra landetsmöjligheter att hävda sin självständighet och sitt oberoende. Ju bredare kontaktyta kan upprätthålla i detinternationella umgänget, desto större blir givetvis förutsättningarna förlandet att utvecklas i demokratisk riktning. Den demokratiska och pluralistiska utveckling som deborgerliga partierna säger sig eftersträva uppnås knappast genom avveckling avett bistånd som på en del strategiskt viktiga områden är av grundläggandebetydelse för landets framtid. Tvärtom-det demokratimål som i fallet kan förefalla avlägset blir sannolikt ouppnåeligt om humanitär hjälpavvecklas och viktiga uppbyggnadsinsatser avbrytes. De borgerligas och särskilt då moderaternasomsorg om demokratin i fattiga och underutvecklade länder som t, ex, Vietnamvisar sig vid närmare besiktning vara en kvarnsten om halsen på dessa länder.Vietnam är förvisso ingen demokrati. Landet har gjort sig skyldigt tillkränkning av mänskliga rättigheter och ockuperar ett grannland,något som står i klar strid med folkrätten. Detta är självfallet heltoacceptabelt och har i flera sammanhang inte minst i FN blivit föremål förstark och omfattande kritik från svensk sida. Men en viktig förutsättning för ett vietnamesiskt återtågfrån Kampuehea torde ändå vara en öppen dialog med både alliansfria ochvästorienterade länder. I fjolårets biståndsdebatt togs vissa missförhållanden iskogsprojektet från moderat håll till intäkt för att vi skulle avbrytautvecklingssamarbetet med . reagerade kraftfullt och konsekvent mot rådandemissförhållanden och uppställde också vissa villkor för ett fortsatt svensktstöd till projektet. Vi har fått rapporter som klart och entydigt visar attförhållandena för skogsarbetarna i Vinh Phu har genomgått en avsevärdförbättring. Sålunda har arbetarna fått inte obetydliga reallönehöjningar,semestern har fördubblats och även i andra avseenden har det blivit väsentligtförbättrade arbets-och levnadsvillkor i Vinh Phu, Självfallet återstår ännu mycket att göra, och vi bevakarnoggrant utvecklingen i projektet från svensk sida. När det kom dåliga nyheter från och Vinh Phu , då ringde hejdlöst i stormklockan. När förhållandena nu iväsentliga avseenden blivit bättre, blir det inte ens en anteckning imarginalen från sida. Det finns anledning att slå vakt om vårtnuvarande bistånd till , och vi stöder därför regeringens förslag om enanslagsnivå på 300 milj. kr. för nästa budgetår. Med detanförda yrkar jag avslag på reservationerna 21, 22, 23 och 24. Internationelh utveckhngssamarbete m. m. Internationelh utvecklingssamarbete m. m. I de borgerliga reservationerna 27 och 28 föreslårmoderaterna oförändrad och höjd anslagsram för , Biståndet till har alltmerinriktats på stöd till de mest eftersatta grupperna på landsbygden.Utjämningsmålet har därmed getts ökad tonvikt i samarbetet. Utbetalningslägethar förbättrats och tidigare reservationer minskat. Därför anser vi att den avregeringen föreslagna landramen för är väl avvägd, och jag yrkar avslagpå reservationerna 27 och 28. Vpk kräver i reservation 29 höjd landram för med 5miljoner i förhållande till regeringens förslag. Det kan i och för sig sägasvara ett behjärtansvärt förslag. Men eftersom reservationen för vidingången av /86 uppgick till cirka hälften av landramen ochplaneringsläget rörande biståndet under det närmaste året är något osäkert,anser vi att föreslagen medelsram på 70 miljoner är rimlig. Jag yrkar därföravslag på reservation 29. Låt mig i korthet något kommentera vpk-reservationerna 41och 42 om stöd fill befrielserörelsen i och Sverigesobservatör-skap i on , IGGI. har lämnat ett betydande humanitärt bistånd tillÖstra . Det har kanaliserats genom svenska och internationella Rödakorset, ICRC, På senare fid har inga bidrag utgått, eftersom ICRC har saknatmöjligheter att genomföra humanitära insatser på rimliga villkor, ICRC har dockundersökt möjligheterna att återuppta verksamheten, och det ser ut som om denpå nytt skall kunna komma i gång. Om så blir fallet finns det på svensk sida enberedskap att lämna fortsatt humanitärt stöd till Östra Timors befolkning. Däremot anser vi inte att direkt stöd skall utgå tillbefrielserörelsen , Vi vidhåller den praxis som vi hartillämpat, nämligen att direkta bidrag till befrielserörelser endast bör utgåom i en resolution med svensk anslutning uttalat sigtill förmån för sådant stöd. Så är inte fallet vad gäller FRETILIN. Därföryrkar jag avslag på reservation 41, Vad slutligen gäller IGGI, deltar som observatör idenna sammanslutning . Vårt deltagande betingas inte av biståndspolitiskaskäl, vilket det än en gång finns anledning att kraftigt understryka. Det är avhandelspolitiskt intresse som vi deltar i detta informationsutbyte, som inteinnebär några som helst förpliktelser i något avseende från svensk sida. Jag yrkar avslag på reservation 42 och iövrigt bifall till utskottets hemställan på samtliga punkter. 51 () replik: Jag vill något kommentera att det svenska biståndet till var dikterat av omsorg omkvinnor och barn. Till stor del är det nuvarande svenska biståndet till Vietnamdikterat av omsorg om ett svenskt statusprojekt, Bai , Att bygga storapappersbruk var vi bra på här i , men att driva ens ett litetpappersbruk var man inte bra på i , Jag vill citera litet ur den av mig tidigare nämnda . Här finns ett kapitel som heter "Bai - en nytfigläxa". En rubrik lyder: "Litetför , för stort i ?" I rapporten står följande: "Projektethar hitfills kostat ca , Frågan om dessapengar hade kunnat användas bättre för att åstadkomma utveckling i påandra sätt har ställts . Det finns inget absolut svar på den.Håller man sig till det som går att mäta med ekonomiska mått, finns dettroligen flera andra områden där pengarna skulle kunnat användas mereffekfivt." Detta ligger bakom en hel del av vår krifik motVietnambiståndet, tar som ytterligare intäkt för omsorgenom barnen att papperet från Bai går till barnens skolböcker. Det hadevarit billigare att köpa papper till de vietnamesiska barnens skolböcker iVästeuropa och använda biståndspengarna till någonting annat, med kanske merhumanitär inriktning, direkt till befolkningen, för att inte säga någonfing sommera hade kunnat främja frihet och demokratisk utveckling, 52 () replik: Jag vill svara på om och , anser att ett programlandsåtagande inte pånågot sätt är en evig sak, som alltså aldrig har en ände i tiden. Det är mycketviktigt att kontinuerligt utvärdera biståndspolitiken och ompröva den. Kan vårapengar användas på ett bättre sätt än ? Vi anser att tiden nu är mogen attinleda en avveckling av biståndet till , Skälen är huvudsakligenbiståndspolitiska. Vi tror inte att de biståndspolitiska målen i tillräckligthög grad kan uppfyllas. Det finns andra områden som kan göra bättre bruk avsvenska biståndspengar. Biståndspolitiken får aldrig bli så stel att man vägraratt avveckla ett programland bara med mofiveringen att landet en gång harblivit ett programland. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. 53BENGT SILFVERSTRAND (s) replik: Det är möjligt att Bai är en läxa, Vihar säkert på många ohka sätt tagit lärdom av detta projekt, I ett kortperspektiv kunde det vara billigare att köpa skolböcker i , men detär inte den typen av hjälp vi skall ge utvecklingsländerna, I stället skall vise fill att vi kan skapa produktionsresurser som gör det möjligt förutvecklingsländerna att på själva klara sin försörjning. Det börjarfungera allt bättre i Bai . Väldigt många kvinnor får arbete både ipappersfabriken och i det skogsprojekt som jag tidigare talade om. När man idagens debatt på olika sätt har talat sig varm för kvinnor - och jag delar deuppfattningar som här har framförts - måste det väl också gälla kvinnorna iVietnam, Annars för vi en Underlig biståndspolifik. Helt kort fill , Det är alldeles riktigt attdet kan finnas anledning att ompröva svenskt bistånd. I vissa situationer kandet kanske Också bli nödvändigt att upprätta avvecklingsplaner, men vi har ingabiståndsländer där detta skulle vara en förnuftig politik. De är många. Hjälpen går till kvinnor och barn och fill defattiga. Låt oss därför vara solidariska med människorna i ochfortsätta det svenska stödet. Vi har emellertid genomfört en förändring, Internationelh utvecklingssamarbete m. m. minskadevi nämligen biståndet till från 360 miljoner till 300 miljoner. 54 () replik: Enligt vad senast sade ärman alltså på rätt väg. Det är väl så att biståndet bör avvecklas, mendet skall naturligtvis ske i ordnade former. Det finns 300 milj. kr. påreservationsanslaget att börja med. sade att vi moderater ringdei stormklockan, när förhållandena för de tvångsarbetande kvinnorna i uppdagades. Ja, vi moderater är nog mycket för att ringa istormklockan just när det stormar men inte för att väsnas så mycket i andrasammanhang. Om det nu har blivit bättre är det naturligtvis glädjande. Det kankanske ha ett visst samband med ringandet i stormklockan. 55BENGT SILFVERSTRAND (s) replik: Vi är faktiskt på rätt väg när det gäller vårutvecklingshjälp i . Produktionskapaciteten i Bai förbättrasständigt. Det kommer mer papper ur fabriken, och det kommer fler böcker tillskolbarnen. Beträffande kritiken mot skogsprojektet vill jagsäga att det naturligtvis är bra att vi i ett demokratiskt land kan ha en öppendebatt och också vidta åtgärder som en följd av kritiken. Det är glädjande attnotera att vi åtminstone är överens pä en punkt, , att det nu gårmot bättre förhållanden i skogsprojektet, att arbetssituationen och lönernaförbättras och att levnadsvillkoren över huvud taget blir mycket bättre. 56 (): När man försöker skaffa sig en överblick överutvecklingen i utvecklingsländerna, är det man ser inte särskilt uppmuntrande. FN har proklamerat först ett utvecklingsårtionde och sedan- när det inte hjälpte - ett utvecklingsårtionde till, men det hjälpte knappastheller. Några fattiga länder har tagit steget över och börjat kunna räknas tillindustriländernas krets. Men det är knappast biståndsinsatser frånindustriländer som har åstadkommit detta utan det är andrautvecklingsförhållanden. De verkligt fattiga länderna har i stor utsträckningblivit ännu fattigare under de här utvecklingsårtiondenas gång. Olika förhållanden i världshandel, världsekonomi osv. harbidragit till denna utveckling men också det faktum att många givarländer harsett sig föranlåtna, som en följd av en allmän ekonomisk situation, att skäraner sitt bistånd. Statsrådet nämnde i sitt tal bl. a. på biståndsbudgeten. Vad hon inte särskilt nämnde var att ävenSverige hör till de länder som skär ner sina biståndsambitioner, I och meddet beslut som sannolikt fattas kommer vi att gå ifrån enprocentsmålet,som vi högtidligen har bundit oss vid. Att man med diverse tämligen ljusskyggamanipulationer med begreppen försöker dölja detta faktum gör inte saken bättre,Tvärtom blir det ännu mer genant. Vi går ifrån enprocentsmålet, och regeringenvill inte stå för sitt handlande. Majoriteten här i kammaren vill inte stå fördetta brott mot de utfästelser som vi har gjort. gör somsagt saken ännu värre. De fattiga länderna blir allt fattigare, åtminstone om manser till hur levnadsvillkoren för de enskilda människorna utvecklas. I storadelar av världen är det faktiskt så att överlevnadsbetingelserna hotas.Jordförstörelse, ökenutbredning, växande storstadsslum, därförsörjningsmöjligheterna praktiskt taget är obefintliga, skapar en alltdjupare misär. Själva grunden för människornas försörjning, dvs. möjligheternaatt odla mat och producera andra livsnödvändiga varor, hotar att förstörasgenom vad som är något av en ekologisk katastrof i framför allt menockså i stora delar av och . Mot denna bakgrund anser vi att det är nödvändigt attkoncentrera våra biståndsinsatser så mycket som möjligt till åtgärder för attavvärja de hot mot människornas överlevnadsmöjligheter som vi ser i stora delarav världen. Det är därför som vi bl. a. från sida har lagt tonvikten ivåra biståndspolitiska motioner, inte bara utan under en lång följd av år,på insatser för de allra fattigaste människorna i de allra fattigaste länderna.Det är insatser för att möta pågående miljökatastrofer, jordförstörelser ochannat, insatser för landsbygdsutveckling. Vi tror inte att vi utnyttjar resurserna pä ett riktigtsätt, om vi ger oss in på olika typer av storskaliga och kanske prestigefylldaindustriprojekt av det slag som naturligtvis Bai måste räknas fill menockså , osv. Vi måste i stället koncentrera våra insatser där behovenav insatser är allra störst, där det handlar om människors överlevnad. Det ärett synsätt som vi menar skall genomsyra allt biståndsarbete och givetvisprägla det bistånd som lämnas inom landramarna. Vi tycker att det är viktigtatt vi inte anser oss bundna av åtaganden till en viss länderkrets utan att vikan göra våra biståndsinsatser där vi ser att behoven av svenska insatser ärstörst och där vi ser att , inte bara med hänsyn till våra ekonomiskaresurser utan också med hänsyn till våra kunskapsresurser, kan göra de störstainsatserna. Särskilt viktigt är det att vi har möjligheter attordentligt prioritera ohka miljörelaterade, ekologiskt motiverade projekt. Detär därför vi så envist hävdar att vi bör ha särskilda resurser för dettaändamål - anslaget för miljö, markvård och energi. Det är bland det mestcentrala i vårt utvecklingsarbete. Även om projekt som har att göra med dessaområden måste finnas med inom många olika anslagsposter vore det en stortillgång att ha särskilda resurser just för detta ändamål. Det är märkligt att socialdemokraternai riksdag och regering till att börja med tog bort det anslag som en gång fannspå det här området och sedan så envist motsatt sig att återinföra det. Det ärbeklagligt, och det minskar trovärdigheten i allt vackert tal om att man vill prioriteraden här typen av insatser. Med vårt synsätt när det gäller biståndet är det naturligtatt vi vill ge de enskilda organisationerna en växande roll. De bedriver oftaett mycket människonära bistånd, baserat på en anpassad teknik, småskalighetoch en ingående kännedom om människornas livsvillkor på bynivå. Det är viktigtatt ta till vara det kunnandet och den förmåga att göra biståndsinsatsernaeffektiva som de enskilda organisationerna har. Det är glädjande, herr talman,att utskottet , bl. a. med medverkan, föreslagit ökade Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Internationelh utvecklingssamarbete m. m. resurserför bistånd genom enskilda organisationer. Avslutningsvis vill jag kommentera ett par enskildabiståndsmottagarländer som är särskilt kontroversiella. Ett av dem hardiskuterats rätt mycket redan - det är , Vi anser att det är motiveratatt successivt avveckla våra biståndsinsatser i . Det var självklart föross att ställa upp på ett kraftfullt svenskt bistånd till efter detlångt utdragna kriget och efter de oerhörda skador som först ochsedan genom sin krigföring åstadkommit i . Vi har gjort storainsatser, även om inriktningen ibland kan anses vara tvivelaktig. Men isynnerhet i en situation när självt anser sig ha resurser att hållastora truppstyrkor i ett grannland finns det anledning att ifrågasätta om detär motiverat att göra nya svenska åtaganden i , Rimligen borde landetsjälvt prioritera sin egen utveckling snarare än genomföra maktdemonstrationeri sin omgivning. Risken för att det svenska biståndet skall upplevas som ettstöd för den vietnamesiska ockupationen i Kampuehea är alltför stor. Vi tycker inte att vi på något drastiskt sätt skallavbryta pågående projekt-det vore inte rimligt; det skulle innebära att deinsatser vi redan gjort vore bortkastade. Men vi motsätter oss nya åtaganden,och vi ser en successiv avveckling av biståndet till som naturlig, omdet där inte sker förändringar som gör att det finns anledning att ompröva deninställningen. Ett annat kontroversiellt land just nu är . Frånandra partier ställs krav på att det svenska biståndet skall avvecklas. Centernhar inte ställt upp på det kravet. Visserligen kan det finnas anledning att sepå utvecklingen i med en viss oro. Det har inte blivit den typ avdemokratiseringsprocess som vi hoppades på efter Somozaregimens störtande. Menvi anser ändå att omständigheterna i är sådana att ett fortsattsvenskt bistånd är motiverat. är utsatt för en mycket hård politisk press frånsupermakten . Det är fråga om direkta militära och ekonomiska aggressioner,även om de militära aggressionerna sker genom ombud. Att inte tvekar att tatill våld i mycket stor skala, om man anser det förenligt med sina intressen,har vi sett genom angreppet på , vilket inte nog kan fördömas, I denutsatta situation som nu befinner sig i tycker vi det är viktigt attge fortsatt stöd till landet. Vi menar att ett borttagande av svenskt bistånd inuvarande läge skulle kunna uppfattas som att gav vika för denamerikanska politiken mot , Mot den bakgrunden och i förhoppning om att ett lugnareutrikespolitiskt läge skall gynna en mer demokratisk utveckling iNicaragua är vi i beredda att ge fortsatt bistånd. Jag kan inom parentes nämna att första gången somsituationen i diskuterades här i kammaren - det var föreSomozaregimens störtande - skedde det på initiativ av centerriksdagsmannenGunnel , som i en interpellation tog upp den dåvarande situafionen iNicaragua, Det finns anledning, herr talman, att se över inriktningenav svenskt bistånd på flera olika områden. Jag har här mycket kortfattatpresenterat några grundvärderingar som vi i anser mycket viktiga. Detär grunden för att vi stöder kravet på en biståndspohtisk utredning. Det äremellertid också mycket viktigt att återställer trovärdighe- ten försin biståndspolitik och att vi återgår till detenprocentsmål som vi en gång har slagit fast i . Jag yrkar bifall fillcenterreservationerna, 57 (): På min lott har fallit att tala omkatastrofbistånd. Först tillåter jag mig dock den korta repliken till PärGranstedt m, fl., att fullföljer de projekt i som redanär beslutade men tills vidare inte gör några nya åtaganden, har med rätta fått många lovord i dagensdebatt för sin översyn av katastrofbistånd. Budgetpropositionenredovisar avsikten med den översynen, nämligen att studera sambanden mellankatastrofbistånd och långsiktigt utvecklingssamarbete samt att finna formerför hur dessa biståndsformer kan samordnas effektivt, I likhet med och anser ocksåjag att har åstadkommit en utomordentligt intressant rapport. Denär faktaspäckad men ändå lättläst och sfimulerande, "Katastrofbistånd förutveckling" har satt som rubrik pä sin rapport. Med den villhan markera en grundtanke, nämligen att akut katastrofbistånd elleröverlev-nadshjälp, om man så vill, alltid kommer att behövas och bör få behållasin identitet. Men han påpekar också att mycket av katastrofhjälpen riskeraratt få en alltför begränsad verkan, om den inte ses och ges i ett längreperspektiv, dvs, länkas samman med utvecklingssamarbete av traditionellkaraktär. Han vill hamra in, som han säger, i det allmänna medvetandet denparoll som Svenska röda korset myntade : Bättre förebygga än bota. En annan grundtanke i rapport är att denallt större skövling av liv och egendom som katastroferna tenderar att vållavanligen bottnar i missförhållanden i de sociala strukturerna. Det är defattigaste människorna i de fattigaste länderna som drabbas mest av katastroferna,vare sig de är vållade av naturkrafter eller de är vållade av människor ellerav båda i förening. Men här ser också den stora möjligheten: Omkatastrofer ofta går tillbaka på människors kortsiktiga agerande, då bör ocksåmänniskor kunna vända på utvecklingen, förebygga katastrofer och lindra derasverkningar. Sammanfattningsvis säger i sin rapport attdet svenska katastrofbiståndet i stort sett fungerar mycket bra. Det bör dockökas, säger han - och han fillägger: "i jämn rytm", Det bör i störreutsträckning än kanaliseras via enskilda organisationer och FN, Detbör närmare länkas samman med det långsiktiga utvecklingsarbetet, för att manskall kunna komma åt de samhälleliga missförhållanden som starkt bidrar till attgöra katastrofer så förödande. Man bör mer än beakta vikten av dedrabbades egen medverkan, befolkningsutvecklingens betydelse och kvinnansroll. skall den här rapporten remissbehandlas.Vi skall från olika håll ge våra synpunkter och göra våraöverväganden, både i och här i . Det kan inte varaförnuffigt att nu göra ställningstaganden som de som yrkas i reservation 40 avmoderata Internationelh utvecklingssamarbete m. m. Prot.1985/86:117 samlingspartiet och . Det kan i stället för attförbättra värt katastrofbistånd leda oss fel. Låtmig ta två exempel. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Reservanterna skriver: "Det är dock enligt utskottetsmening angeläget att dessa medel, det egentliga katastrofanslaget, uteslutandeanvänds vid sådana katastroftillfällen." Vidare heter det i reservationen: "Den särskildakatastrofposten bör således inte användas för katastrofförebyggande långsiktigaåtgärder." Det kan vara intressant att mot detta ställa vad StureLinnér säger i sin rapport: "Det är rimligt att en betydande del avanslaget" - alltså katastrofanslaget-"används för katastrofförebyggande insatser-------------- ." vill därha, som han säger på ett annat ställe i rapporten, . Reservanterna vill dessutom att skall bifallayrkande 12 i motion U212 om att utveckla en snabb och effektivkatastrofberedskap "i vilken en svensk produktion av livsmedel och andrabasförnödenheter bör kunna utgöra en grund". När presenterade sin utredning för oss,noterade jag beträffande livsmedelshjälp följade tre meningar: Livsmedelshjälpär ofta skadlig som katastrofbistånd. Vi riskerar att göra jordbrukarnaimproduktiva. Vi slår sönder den marknad som finns. Vi behöver satsa på livsmedelshjälp underåren framöver, men vi måste göra det med stor försikfighet. Vi får inte ställain oss bland de i-länder som snarare vill lösa sina överskottsproblem än klarasvältproble-men i . efterlyste tidigare i debatten vad honkallade "en genomtänkt stategi". Jag vill inte påstå att allt somSture har fört fram i sin rapport är det vi kommer framtill. Men vi bör åtminstone lugna oss så mycket när det gäller förändringar ivårt katastrofbistånd att vi väntar till dess att rapporten är remissbehandlad.Jag anser därför att reservation 40 bör avslås. storlek är enligt regeringsförslaget ochutskottsmajoriteten 500 milj. kr. Det är en ökning med ca 107 miljoner - denstörsta enskilda ökningen i budgetförslaget. Eftersom vi vet att andraanslagsposter i budgetförslaget har fått en inriktning mot krisinsatser, har viför vår del funnit detta anslag väl avvägt. Även reservationerna 38 och 39 bördärför avslås.