prot · G90964 · 1985-12-31 00:00:00 — Frågan om reklamfinansierad TV är brännande aktuell. undersöker på regeringens uppdrag konsekvenserna av reklam i TV, ocholika politiska partier visar en växande förståelse för att vi inte heller idenna fråga kan isolera oss internationellt sett. agerar däremot på ett oförklarligt sätt.Här är redan alla problem lösta. Låt mig citera:"Möjligheterna attfinansiera TV med reklam leder till att antalet satellitkanaler ökar. "Inget belägg finns för detta. Ett annat citat: "Reklamfinansiering är ett direkthot mot mediakonsumenternas rätt tHl mångfald och allsidighet i TV:s programinnehåll. "Inte heller för detta finns det något belägg. Det heter vidare: "Reklam isvensk TV skulle med all sannolikhet få negativa konsekvenser försysselsättningen inom den svenska livsmedelsindustrin." vet tydligen allt om konsekvenserna avreklam-TV -men något underlag för åsikterna tycker man sig inte behöva. Verkets generaldirektör motiverade utgivandet av skriftenmed att det behövs andra argument i den pågående debatten. Jag vill direktfråga statsrådet : Anser statsrådet att ett statligt verk genom singeneraldirektör skall belysa aktuella politiska problem helt ensidigt, utanminsta tendens till allsidighet? Icke ett enda positivt skäl till reklamfinansieringframförs i skriften. Jag vill också fråga om statsrådet instämmer i att reklami TV ökar antalet satellitkanaler, hotar mångfalden och allsidigheten iprograminnehållet och utgör ett hot mot svensk Hvsmedelsindustri. Utgivandet av skriften måste i högsta gradinge konsumenter tvivel om verkets trovärdighet och opartiskhet. En sak ärsäker; ett statligt konsumentverk som inte agerar opartiskt och som bygger sinaargument på lösan sand kan konsumenterna vara utan. Jag hoppasatt statsrådet skall svara på mina frågor. AnL 50 Statsrådet , Å, : Herr talman! Detär angeläget att skilja mellan min egen uppfattning i dessa frågor och denfråga som det nu gäller, nämligen huruvida konsument- verket har överskridit sinabefogenheter som myndighet när det har givit ut den här skriften. Mankan, , ha synpunkter när det gäller huruvida formen är den rättaoch huruvida tidpunkten är den rätta, liksom man kan ha synpunkter påinnehållet som sådant. Men frågan avser ju om har överskriditsina befogenheter enligt av statsmakterna fastlagda riktlinjer och enligtverkets instruktion, när den här skriften har getts ut. Det tycker jag inte attverket har gjort. Både och jag bör väl välkomna en bred debattom reklam i TV, och då kan det inte heller skada med en skrift av det härslaget. AnL51 (): Det är därstatsrådet och mina uppfattningar går Självfallet har ettverk rätt att yttra sig. Men i fråga om ett statligt verk som , somhar att tillvarata konsumenternas intressen, är kravet på allsidighet ochopartiskhet mycket, mycket större än i fråga om ett vanligt statligt verk somexempelvis har till uppgift att driva viss verksamhet, Idetta fall gäller det ett verk som skall svara för upplysning. finns det icke ett enda positivt skäl till reklam i TV, och nusade statsrådet att verket inte har överskridit sina befogenheter.Det heter i det brev som är fogat till den aktuella skriften att man byggersina argument huvudsakligen på reklamutredningens betänkande , Det är13 år sedan detta betänkande avgavs. Kan man inte begära att ett statligtverk med upplysningsuppgifter har en mer aktuell grund för sitt framträdande änvad här har haft? AnL52 Statsrådet , Å, : vet ju att det förekommer ett arbete härvidlag,arbete pågår, och därigenom får vi en fullständig ochbred belysning av argument både för och emot. Under sådana förhållanden spelardet väl ingen roll om det förts fram argument som tycker ärensidiga, AnL53 (): Det är inte bara jag som tycker att argumenten är ensidiga. De ärensidiga - det finns, som jag sade, ingenting positivt i dem. Justdet faktum att regeringen har begärt att frågan om konsekvenserna av reklam iTV skall utredas borde ju för en ansvarig verkschef medföra att man, om framföra synpunkter, försökte belysa saken från åtminstone några olikahåll. Vad det här är fråga om är en partipolitisk inlaga, och en sådan tyckerjag inte att ett statligt verk med den upplysningsskyldighet somkonsumentverket har bör ägna sig åt att avge. Andrevice talmannen anmälde att statsrådet , Å, anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterHgare inlägg. Överläggningenvar härmed avslutad. Prot.1985/86:64 16 § Svar på fråga 1985/86:321 om bidraget tillkollektivtrafiken Om bidraget till kollek tivtrafiken " AnL 54 Kommunikationsminister : har, med hänvisning tillförslaget i budgetpropositionen om slopat bidrag till kollektivtrafiken, frågatmig dels på vilket sätt bedrivit sitt budgetarbetedå länstrafikbolag, landsting och kommuner kommer att ställas inför storasvårigheter till följd av förslaget,.dels vilka åtgärder som är att vänta fråndepartementets/statsrådets sida. Jag vill först som en bakgrund nämna att den finansiellautvecklingen nu bedöms leda till en snabbare ökning av volym och kostnader iden kommunala sektorn än vad som är förenligt med en fortsatt utveckling motsamhällsekonomisk balans. Det har därför ansetts möjligt att minska statsbidragentill kommunerna. Budgetförslaget innebär att driftbidraget till den lokalaoch regionalakollektivtrafiken halveras under /87 för att heltawecklas bidragsåret därpå. Eftersom bidraget utbetalas med hälften iefterhand, betyder det att kommuner och trafikföretag i rimlig tid får reda påde förändrade ekonomiska förutsättningarna. Jag vill vidare påminna om att kollektivtrafikensunderskott uppgår till ca . Statsbidraget på ca 260 milj. kr.har därför en ganska liten betydelse för landet som helhet. I vissaglesbygdsområden spelar dock bidraget en viktigare roll för trafikensupprätthållande. Som framgår av budgetpropositionen kommer detta att beaktas dåett förslag till reviderat skatteutjämningssystem läggs fram i vår. Jag kan nusäga att 70 milj. kr. kommer att utbetalas som en särskild kompensation i formav extra skatteutjämningsbidrag för att bidragets avveckling inte skall fåoönskade effekter i glesbygden. a. denna bakgrund menar jag attförutsättningar skapas för att trafiken tryggas i glesbygden även sedanbidraget avvecklats. AnL 55 (): Jag får väl tacka kommunikationsministern försvaret. Vad sägas kan i denna fråga är faktiskt allaredan sagt. Jag vet inte omkommunikationsministern är medveten om att svaret på denna fråga har basuneratsut i Riksradion . Då måste jag som riksdagsledamot ställafrågan: till för att statsråden skall få lämna meddelandentill folket eller är det den granskande instans och det frågeinstitut som detverkligen skall vara? Sedan till saken: Anledningen till min fråga har närmastvarit det minst sagt egendomliga budgetförfarande som jag upplevt i denna fråga. Först presenterar regeringen sitt budgetförslag vad gäller bidragen tilllänstrafiken. Värmlandstrafik innebär det 10-procentiga budgetnedskärningar, som naturligtvis ställer bolaget i en väldigt svår situation, i motsats tillvad statsrådet här säger. Detta har skapat en stor oro. Jag har full förståelse förde ekonomiska resonemangen. Vad jag inte har förståelse för är att regeringen inte med ett ord har berört dessa frågor före valet. Man har inte gått ut och ärligt talat om att man måste spara, utan här ställs vi inför ett faktum sedan 26 budgetförslaget lagts fram. Det härkommer att skapa svårigheter. När sedan socialdemokratiska riksdagsmän, partikamrater,protesterar, så Prot. 1985/86:64 genast kommer regeringen med nya förslag. Man släpper alltså upp en 23januari 1986 försöksballong och ändrar sedan sin politik. Jag vill fråga: Kan vi i fortsättningen förvänta oss ett ärligare budgetförfarande, att man presente- * rar vadman har för avsikt så att vi vet vad vi har att rätta oss efter? AnL 56 Kommunikationsminister ; Får jag bara säga att det som gått ut imassmedia har jag själv inte hört. Men det är inte bara somfrågat om detta. Det är möjligt att det var svaret till de andra som blivitbekant. Annars har jag givetvis full respekt för att arbetsreglerskall följas. När det sedan gäller innehållet i svaret och GullanLindblads kommentarer vill jag för det första säga att det har varit en allmänlinje, inte någonting nytt som inträffat efter valet, att man försöker avvecklaspecialdestinerade statsbidrag av olika slag, särskilt om dessa har litenbetydelse men åstadkommer en stor administrativ byråkrati. Det härstatsbidraget är generellt sett ett sådant. För det andra angavs redan ibudgetpropositionen, som, sett om hon hade läst den noga, attdet skulle bli en särskild kompensation för glesbygden för att dessa effekterinte skulle uppstå där. Det är i och för sig inte någonting nytt utan fanns medredan i budgetförslaget. För det tredje kan jag säga att jag är litetöverraskad att det just är som frågar om detta och är upprörd åkommunernas vägnar. Det parti som representerar ville juavskaffa dessa statsbidrag redan förra-året, och inte på det mjuka sätt som viavsett utan faktiskt nästan retroaktivt, AnL 57 (); Jag sade redan i mittförsta inlägg att jag har full respekt för besparingarna. Vad jag inte kanförstå är det sätt varpå budgetarbetet bedrivits. Det är betecknande förregeringen att man lägger fram sitt förslag, och när det sedan kommer protesterfrån partikamrater ändrar man genast sin politik. Detta gäller många olikafrågor. Vi kan inte komma ifrån detta. Det har, inte minst från partikamrater,uttryckts stor oro inför hur man kan skapa rättvisa. Det är ju faktiskt intebara glesbygdskommunerna som har svårigheter med finansieringen, utan detgäller också kommuner som inte får något skatteutjämningsbidrag. Hur skapar manrättvisa där? Detta tillvägagångssätt måste vara ett mycketmjukt och ur kommunernas synpunkt bra tillvägagångssätt - i varje fall jämförtmed det som föreslog då man ville dra in bidragenävenför den trafik som kommunerna redan hade haft. får de alltså på sigatt ställa om, och de får en kompensation till glesbygden. På de flesta andraområden har detta bidrag mycket marginell betydelse och tillhör den sortsbidrag som det från olika håll i frågasatts om de skall vara kvar, när de intebetyder mer i den totala ekonomin. Det är ju ändå somkommuner, landsting och stat tillsammans har i underskott, och det som vi nutalar om rör sig bara om av detta. Om SCB:s efterfrågeundersökning beträffande barnomsorgen AnL 59GULLAN (); Det här är mycket intressant. sägerkommunikationsministern att bidraget har marginell betydelse. Må så våra, mendet har funnits moderata sparförslag som har haft mycket mindre betydelse ochvarom det har förekommit väldigt hetsig debatt. Man har utmålat oss som att viskulle vilja ta bort all välfärd i vårt land. Men passar argumenten! Jag har sagt att jag har förståelse förbesparingsåtgärderna. Skillnaden mellan socialdemokraterna och ärden att vi aldrig har hymlat med vår politik. Vi har presenterat förslagen förevalet, människor har vetat vad de hade att vänta; socialdemokraterna ändrar sigoch för en annan politik efter valet. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på fråga 1985/86:337 om SCB:s efterfrågeundersökningbeträffande barnomsorgen AnL 60 Statsrådet ; har frågat mig om skälet tHl attSCB:s efterfrågeundersökning beträffande barnomsorgen inte är heltäckande såatt föräldrarna får möjlighet att ge till känna sina önskemål om ,privat och annan, alternativ barnomsorg samt om vårdnadsersättning och önskemålom att själva ta hand om sina små barn. har , medanledning av propositionen (1984/85:209) om förskola för alla barn, lagt fastprinciperna om alla barns rätt att fr. o. m. ett och deltai förskoleverksamhet. Genom beslutet fullföljs den princip somtidigare gällt för den s. k. sexåringsförskolan, att kommunen är skyldig atttillhandahålla plats medan det är frivilligt för barnet/föräldrarna attutnyttja platsen. För den kommunala planeringen är det därför nödvändigt attefterfrågan på barnomsorg mäts på något sätt. Genom SCB;sefterfrågeundersökning får föräldrarna själva ge svar på frågan om de önskarkommunal barnomsorg eller inte. De som inte önskar barnomsorguttrycker således en önskan om att ordna barnomsorgen på annat sätt. AnL 61GÖTE (); Jag tackar statsrådet för svaret påmin fråga, men jag är givetvis inte nöjd. Det kom ett brev till bortåt 100 000 småbarnsföräldrar,som skulle ge till känna hur de ser på den kommunala barnomsorgen. Dettillkännagivandet skulle sedan ligga till grund för planeringen av kommunalbarnomsorg. Undersökningen kostar mellan 3 och 4 milj. kr. Men vad är det för någonting som fattas? Jo, möjlighetenför föräldrarna att ge klart uttryck för önskan om alternativabarnomsorgsformer. Man får t. ex. ingen möjlighet att tala om att man hellrevill ha en vårdnadsersättning än barnomsorg. I enefterfrågeundersökning som professor har gjort i Göteborgvisade det sig att av just statsrådet väljare,socialdemokratiska väljare, på frågan om de ville ha ensidig kommunalbarnomsorg eller vårdnadsersättning svarade att de ville ha vårdnadsersättning.Hur skall, statsrådet , de här socialdemokrater och minstlika stor procent borgerliga väljare ge till känna sin uppfattning när detgäller vårdnadsersättning? Eller struntar helt och hållet ijust deras uppfattning? Ja, det gör man! Och hur skall man kunna planerakommunal barnomsorg i miljardklassen om det finns sådana grundläggande bristeri efterfrågeunderSökningen att föräldrarna inte får möjlighet att tillkännagesin uppfattning på denna viktiga punkt? Den här efterfrågeunderSökningen, som kostar3,5 milj. kr., är inte värd värdet på papperet. Det innebär, herr talman, attdetta blir det dyraste återvinningspapper som jag tror att vi har i världen.Och det är beklagligt att statsrådet och den socialdemokratiska regeringenhanterar den här frågan på ett så nonchalant sätt gentemot våra barnfamiljer. AnL 62 Statsrådet : Jag är något förvånad över hettan i dettainlägg. Jag tror nog att egentligen, precis som jag, kan skiljamellan en opinionsundersökning, som är det som beskriver behovetav när det gäller inställningen till olika typer av lösningar i fråga ombarnomsorg och en undersökning som är inriktad på att förbättraplaneringsunderlaget ute i kommunerna. En opinionsundersökning genomför man före ett beslut. Enplaneringsundersökning genomför man efteråt. har lagt fastriktlinjerna för hur utbyggnaden av barnomsorgen skall gå till, och det är medanledning av det beslutet som'efterfrågeunderSökningen nu genomförs, för att geett gott planeringsunderlag. I materialet finns det fulla möjligheter för föräldrarnaatt säga att man vill ha barnomsorg, liksom att säga att man inte villha det - och därmed står det öppet att ordna barnomsorgen på annat sätt. Det gäller alltså det beslut som redan är fattat - devalmöjligheter som har skapat genom det tagna beslutet. Om SCB:s efterfrågeundersökning beträffande barnomsorgen AnL 63GÖTE (); Det är faktiskt så, statsrådet , attsmåbarnsföräldrarna aldrig via en av regeringen initierad opinions- ellerefterfrågeundersökning före riksdagsbeslutet har haft någon möjlighet att getill känna sin uppfattning. Det här proceduren liknar faktisktvalproceduren till högsta . Där är det ju så att man får en valsedel ochsedan skall gå och lägga sin röst. Här får man en möjlighet att ge till kännavad man vill. Det är väl inte så vi skall arbeta i riksdag? Är inte barnomsorgsfrågan - ansvaret för och hänsynen tillföräldrarna -betydligt viktigare än att man går till väga på detta sätt; förstfattar beslut, sedan skickar ut en efterfrågeundersökning och därefter sägeratt man har fått sanktioner för beslutet. Om SCB:s efterfrågeundersökning beträffande barnomsorgen Statsrådets uppläggning av svaret avslöjar verkligeninnehållet i beslutet och den socialdemokratiska regeringens ambition när detgäller barnomsorgen. AnL 64 Statsrådet : Den viktigaste opinionsyttringen i det härfallet är faktiskt de allmänna valen. Socialdemokratin gick till .val på detfamiljepolitiska program som vi nu genomför, och vi var mycket stolta över atti det programmet kunna redovisa en plan för utbyggnaden av den kommunalabarnomsorgen fram till att gälla alla barn som önskar sådanbarnomsorg. Jag menar nog att människor i demokratisk ordning har fåttmöjlighet att ta ställning till den planen på precis det sätt som skall ske.Jag tycker att anspelningen på sovjetiska förhållanden är minst sagt grov, herrtalman. AnL 65 (); I en demokrati är det ändå en grundlägganderegel att också ta hänsyn till dem som har en annan uppfattning. StatsrådetLindqvist hänvisar till riksdagsbeslutet och säger att beslutet är fattat ochgår sedan ut och frågar familjerna hur de vill ha sin barnomsorg ordnad. Det är också mycket intressant att läsa i efterfrågeunderSökningenatt man när det gäller alternativ barnomsorg säger att svaren av utrymmesskälklumpas ihop under punkt 6 och 7. Men i övrigt är det en rad frågor som ställsom föräldrarnas försörjningsmöjligheter, deras inkomster och arbetstider osv.samt en lång rad frågor om just kommunala alternativ inom barnomsorgen. Mennär det gäller den viktiga frågan om alternativa barnomsorgsformer utifrånföräldrarnas önskemål, då hänvisar man till att man av utrymmesskäl inte kanutvidga svarsalternativen. Är detta respekt för föräldrarna till en kostnad av 3,5milj, kr,, statsrådet ? vice talmannen anmälde attstatsrådet anhållit att till protokollet få antecknat att haninte ägde rätt till ytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 18 §Kammaren åtskildes kl, 16,30, In fidem