prot · G909147 · 1985-12-31 00:00:00 — Jagtänker i första hand på den underbara nattens överenskommelser om begränsningav avdragsrätten, på prisprövningen i jordförvärvslagen, på beslutet om fritthandredskapsfiske och på den försämrade lönsamheten i svenskt jordbruk. Detsistnämnda har naturligtvis inte pohtikerna påverkat i så stor utsträckningutan marknaden i övrigt. Oavsettav vilken anledning marknadsvärdet sjunker kan det inte vara rimligt attenskilda människor som ekonomiskt kan drabbas mycket hårt av sjunkandemarknadsvärde också skall drabbas av en överbeskattning till följd av för högataxeringsvärden. Sjunkande marknadsvärde bör därför, herr talman, utgöra skälför omtaxering. Jag är förvånad över att vi moderater är ensamma om dennareservation, 134 186BRITTA BJELLE (fp): Jag skall tala om skatteutskottets betänkande 1985/86:44, har redan talat om att den allmännafastighetstaxeringen i fortsättningen genomförs i tre omgångar under en periodav . Beslutet innebär att hyreshus-, industri- och exploateringsenhetertaxeras 1988, småhus 1990 och lantbruksenheter 1992, I propositionen 1985/86:160 föreslår regeringen vissaändringar i reglerna för fastighetstaxering inför den allmännafastighetstaxering som skall äga rum 1988 av hyreshus-, industri- ochexploateringsenheter, som jag tidigare nämnde. Den allmänna fastighetstaxeringen granskades 1981 av JO,som var mycket kritisk till väsentliga inslag i taxeringen. a. menade hanatt den stela och detaljerade utformningen av taxeringen gjorde att utrymmetför nämnder och domstolar att ta hänsyn i det enskilda fallet begränsades. Mot bakgrund av detta föreslog skatteutskottet i ettbetänkande, 1981/ 82:39, att fastighetstaxeringen skulle bli föremål för enöversyn. En enhällig riksdag godkände betänkandet, men ingentinghände. upprepade då sin begäran i betänkandet 1982/83:50.Också detta godkändes av , men inte heller nu hände det någonting.Skatteutskottets sista uttalande i frågan skedde i betänkandet 1985/86:2,vilket enhälligt godkändes av . Med hänsyn till att skatteutskottet vid flera tillfällenhar upprepat en begäran om översyn av den allmänna fastighetstaxeringen är detlovvärt att departementschefen i den aktuella propositionen nu medger att ensådan översyn skall komma till stånd. Eftersom kritiken till stora delar gällerden fastighetstaxering som berör småhus har utskottet enhälligt föreslagit attrepresentanter från riksdagspartierna bör delta i utredningsarbetet, eftersomde aktuella frågorna kommer att få betydelse för ett stort antal enskildapersoner. Vi i får framställa en from förhoppning att skatteutskottetssynpunkter på denna fråga får ett något snabbare genomslag än skatteutskottetstidigare förslag. I den aktuella propositionen föreslås vidareatt exploateringsmark, som indelas i särskildataxeringsenheter, i fortsättningen skall ingå i småhus-, hyreshus- ellerindustrienhet beroende på vilken byggnadstyp exploateringsmarken är avsedd för.Det betyder att om fastighetsskatten behålls oförändrad, fastighetsskatt ifortsättningen kommer att tas ut på exploateringsmark. Det här tycker vi ifolkpartiet är en bakvänd ordning, eftersom exploateringsmark är råmark i denmeniningen att den är obebyggd. Den ingår visserligen i en fastställd stadsplaneller byggnadsplan, och till någon del är den tänkt att bebyggas, menegentligen vet man inte hur. Vi anser alltså att fastighetsskatt inte skallutgå på exploateringsmark, och därför yrkar jag bifall till reservation 2, Då det gäller värderingsfrågor rörande vatten- ochvärmekraftsanlägg-ningar infördes helt nya värderingsregler till 1981 årsallmänna fastighetstaxering. Den nya metoden innebär att värdering av kraftstationeroch regleringsanläggningar inom ett och samma avrinningsområde samordnas.Vattenfallsvärderingen sker på ett komplicerat sätt och bygger på en renodlad Vissa frågor inför allmänfastighetstaxering 1988 Vissa frågor inför allmänfastighetstaxering 1988 avkastningsmetod,där avkastningen bestäms så att den samlade intäkten från de olika kraftslagenskall täcka de samlade driftkostnaderna och dessutom ge skälig ränta på nedlagtkapital. Därvid måste emellertid beaktas att värmekraftverken värderas enligtproduktionskostnadsmetoden. Den billiga vattenkraften kompenserar den dyravärmekraften. Värderingen av de olika kraftslagen måste därför ses i ettsammanhang. finns för denna komplicerade taxeringnämnder och konsulenter i de olika länen. Vid taxeringen förekommer vissaojämnheter och skilda bedömningar inom olika delar av landet i väsentligafrågor. För värdering av sådana här anläggningar behövs konsulenter. Dessakonsulenter är vanligen inte bosatta i det län där de är verksamma. Vi i anser därför att många skäl talar för attdenna komplicerade värdering skall handhas av en central nämnd. Framför alltär ett skäl att det ger en mer likformig och rationell hantering. Dessutom kanman räkna med nya och annoriunda energiproducerande enheter-jagtänker på vindkraft, naturgas, energiskog, vågenergi m,m. En samlad erfarenheti en central nämnd skulle underlätta värderingen också av dessa nya enheter. Med det,herr talman, vill jag yrka bifall till reservation 3. 187KARL-ANDERS (): I detta betänkande från skatteutskottetbehandlas vissa frågor inför allmän fastighetstaxering . I propositionen1985/86:160 föreslås smärre förändringar, och i utskottet har vi varit i stortsett överens, eftersom reglerna i fråga om de aktuella fastighetstyperna hyreshusoch industrienheter m. m. i stort sett fungerar väl. I fråga om småhusen, som skall taxeras vid 1990 årsallmänna fastighetstaxering, innebär förslaget däremot större förändringar medöversyn av de formella och materiella reglerna och förenklingar av systemet.Avsikten är att det skall bli en parlamentarisk översyn. Det tycker vi är bra,eftersom man då får se över reglerna ordentligt, I en motion har jag föreslagit en förenkling avdeklarationsblanketten, så att den vars fastighet inte genomgått några störreförändringar sedan föregående allmänna fastighetstaxering endast skall behövakryssa för en uppgift att ingen förändring sedan föregående taxering skett. Då utskottet i betänkandet haft vänligheten att geregeringen till känna i anledning av bl, a, min motion vad utskottet anförtrörande en översyn av den allmänna fastighetstaxeringen, är jag nöjd medbehandlingen. Det är inte ofta man får en motion så positivt behandlad här iriksdagen. När det däremot gäller frågan om en för riket gemensam taxeringsnämndför kraftverk m, m. har vi tillsammans med moderater och folkpartister reserveratoss till förmån för en sådan gemensam nämnd. Taxeringen av kraftverk och liknande anläggningar är avlättförklarliga skäl en ganska komplicerad beräkning. Antalet kraftverksanläggningarär inte heller så stort att en taxeringsnämnd i varje län får någon störrerutin på denna speciella taxering. Trots att vi anser att man skalldecentralisera olika uppgifter så mycket som möjligt tror vi att en för riketgemensam taxeringsnämnd är förutsättningen för att vi skall kunna tillgodosekravet på enlikformig och rationell handläggning av dessa speciella taxeringsfrågor, I ensådan gemensam nämnd skulle man kunna samla kompetens och erfarenhet att bedömavärdet på olika kraftanläggningar. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall till reservationnr 3 och i övrigt till utskottets hemställan i dess betänkande nr 44, 188 (): Som de övriga talarna här har framhållitskall enligt ett beslut i 1985 den allmänna fastighetstaxeringenfortsättningsvis genomföras vartannat är och indelas i tre områden. På detviset får vi en omloppstid , I den proposition, nr 160, som utgör underlag förskatteutskottets betänkande nr 44 föreslås vissa detaljändringar. Som framgårav betänkandet sker taxeringen av det första området 1988 och omfattar dåhyreshus-, exploaterings- och specialenheter, 1990 taxeras småhus och 1992lantbruksenheter, I anslutning till behandlingen av propositionen harutskottet också haft att behandla nio motioner, som alla berörfastighetstaxeringen. Utskottet är enigt beträffande den utredning som skall hatill uppgift att se över de bestämmelser som gäller för taxeringen av småhus1990, Utskottet ger därför regeringen till känna att arbetet skall utföras aven offentlig utredning med deltagande av företrädare för riksdagspartierna.Samtidigt uttalar utskottet att översynen skall ske på ett skyndsamt sätt ochavgränsas till de områden som framför allt gäller taxeringen 1990, På tre punkter har utskottet inte varit överens, och trereservationer har fogats till betänkandet av den borgerliga oppositionen, 1 reservation 1 begär förslag från regeringenom ändrade regler för den särskilda fastighetstaxeringen. Man vill attomtaxering skall kunna ske om marknadsvärdet förändras.Man anser också att denna taxering skall utgöra grund för särskildfastighetstaxering. Den moderata reservationen är ingen nyhet. hartidigare behandlat denna fråga och då avslagit de yrkanden som framförts itidigare motioner. Ett bifall till denna reservation skulle innebära att densärskilda fastighetstaxeringen förändrades till en allmän fastighetstaxering.Därför finns det ingen anledning att bifalla reservationen, utan jag yrkaravslag pä den, I detta sammanhang kan man tillfoga att enfastighetstaxering föregås av ett mycket omfattande underlag, framför allt iform av statistik. Om svängningarna i marknadsvärdena alltid skulle utgöra skälför omtaxering, skulle sådana kunna inträffa både uppåt och nedåt under ensexårsperiod. Risken skulle vara att kvaliteten på en sådan fastighetstaxeringinte skulle vara så god som man förutsätter att den skall vara, I reservation 2 framför och iutskottet åsikten att fastighetsskatt inte skall utgå för exploateringsmark. Enligt regeringsförslaget skall exploateringsenhetfastighetstaxeras 1988, En exploateringsenhet består av obebyggd mark, somingår i stadsplan eller byggnadsplan och är avsedd för byggnadsändamål. Vissa frågor inför allmänfastighetstaxering 1988 Vissa frågor inför allmänfastighetstaxering 1988 Med de tillämpningsregler som fastställdes när man hadefattat beslut om fastighetsskatten 1984 avsåg man att fastighetsskatten ocksåskulle omfatta tomtmark, som är avsedd för bebyggelse med någon av de hustypersom marken är avsedd för. Därför är detta förslag inte någon nyhet. Det skullebara innebära att fastighetsskatt skulle utgå för exploateringsmark i avvaktanpå att marken skall bebyggas. Det kommer alltså inte att röra sig om någonlängre tidsperiod. Därför yrkar jag avslag på reservation 2, I reservation 3 framför samtliga borgeriiga partier vill ha en för riket gemensam taxeringsnämnd. Detta yrkande överensstämmerdelvis med fastighetstaxeringskommittés slutbetänkande. Syftet skullevara att därmed uppnå en mer likformig och rationell handläggning. Även om syftet med en sådan ordning skulle vara positivt,går det att uppnå samma resultat, om man tillvaratar erfarenheterna av 1981 årsfastighetstaxering och förstärker med utbildningsinsatser. Det skulle vara olyckligt om man snävade in pä denna delav fastighetstaxeringen till att handhas endast av en del experter. Jag troratt man med den breda kompetens som man uppnår om man behåller den gamlaordningen och förstärker resurserna i form av utbildning uppnår motsvaranderesultat som om man tillsätter en särskild område. Jag ber alltså att få yrka avslag på reservation 3 och bifalltill hemställan i utskottsbetänkandet. 189KARL-GÖSTA (): Det är ju speciella omständigheter som göratt marknadsvärdena sjunker, , Jag kan inte se några som helst problem förknippade medatt utföra en särskild fastighetstaxering på grundval av att marknadsvärdenasjunker i vissa områden och för vissa fastighetstyper. Det kan inte hellerfinnas några byråkratiska hinder för att få ett bra underlag för fastställandeav en ny taxering. Jag tycker att det i frågan om att vidga basen förfastighetsskatten beträffande exploateringsmark hade varit konsekvent avutskottet att tillstyrka regeringens förslag om att inte ta med värdet av sådanmark vid beräkningen av intäkt av schablontaxerade fastigheter. Det hade varitkonsekvent, och det hade också medfört en betydligt enklare hantering. Jag kan inte förstå socialdemokraternas motstånd på dennapunkt. Det finns ju, , fortfarande en chans att ändra sig ochbifalla den borgerliga reservationen nr 2, Att inte tillstyrka förslaget om en gemensamtaxeringsnämnd innebär ju, , inte någon högre kompetensinom de små taxeringsnämnderna ute i länen, I dessa nämnder fordras det rättmycket av utbildning, och där fungerar det i praktiken så, som , att man kanske tillkallar experter från andra håll. En sådan högrekompetens skulle man på ett betydligt bättre sätt kunna erhålla genom engemensam taxeringsnämnd. Det skulle också vara till fromma för de skattskyldiganär det gäller att få en likformig och rättvis taxering. 190BRITTA BJELLE (fp): När det gäller att vidga basen för fastighetsskattenkan man väl inte konstatera annat än att det är olyckligt att göra det på såsätt att man tar med exploateringsmark. Sådan mark är råmark, och man vetegentligen inte hur bebyggelsen på den kommer att se ut. Att i det lägetbelägga den med fastighetsskatt är bakvänt. När det gäller den särskilda taxeringen är det juonekligen - som jag i mitt anförande gjorde ett litet försök att redovisa - säatt det är oerhört komplicerat att taxera vattenkraft- och värmekraftverk. Detskall dessutom ske en samordning mellan dessa, så att man får en utjämning överlandet totalt sett. För att få denna balans krävs både kunskaper och en förmågatill överblickbarhet. Det sägs att detta går bra att genomföra om de enskildanämnderna ute i länen får utbildning. Jag gjorde faktiskt ett försök att sättamig in i reglerna för hur denna värdering skulle gå till. Dessa regler äroerhört komplicerade, och det skall mycken utbildning till för att de som skallhandskas med reglerna verkligen förstår dem. Dessutom är det fråga om ett fåtalsådana här byggnader och verksamheter ute i landet. Det enda rimliga är att haen taxeringsnämnd. Även om man tycker att detta är olyckligt rent generellt, ärdel i just detta speciella fall angeläget. Vissa frågor inför allmän fastighetstaxering 1988 191TORSTEN (); Problemet med den särskildafastighetstaxeringen för småhus har ju tillkommit genom att vi kanske har fåtten viss avmattning eller. t. o. m. sänkning av värdena på dessa fastigheter.Under den tid då det skedde en mycket kraftig uppgång, kunde det emellertidaldrig förmärkas att man ansåg det nödvändigt med omtaxeringar. Jag har härtidigare framhållit att detta är ett mycket grannlaga arbete som kräver mycketgoda underlag. Skulle vi införa en mer allmän fastighetstaxering, med ettintervall , skulle vi genom de förändringar som sker på marknaden oftafå omtaxeringar av fastigheter. Jag tror att detta arbete skulle bli ganskabesvärligt. I fråga om exploateringsmark framhåller ju ändå regeringeni sitt förslag att, om exploateringen avsevärt kommer att fördröjas eller omdet i övrigt råder oklarheter, marken inte skall klassificeras somexploateringsmark. Skulle det hända finns det naturligtvis möjlighet att angeskäl för att den inte skall bli föremål för fastighetsskatt. När det gäller en särskild taxeringsnämnd förenergiområdet vill jag framhålla att taxeringen här sker efter mycket bestämdaregler. Det är viktigt att man har en bred kompetens och inte specialiserardetta alltför mycket utan ger möjlighet till en taxering på vanligt sätt. 192 (); En omtaxering beroende på sjunkandemarknadsvärde gäller inte bara småhus utan alla fastighetstyper. För övrigtblir det inte fråga om någon övergång till allmän fastighetstaxering. Vi harårligen en särskild fastighetstaxering, och den medför inga problem. Denförekommer ju av andra skäl. Föreliggande förslag innebär ensmyghöjning av fastighets- Vissa frågor inför allmänfastighetstaxering 1988 skatten.Jag vidhåller att kompetensnivån blir bredare och bättre med en särskildgemensam fastighetstaxeringsnämnd. Överläggningen var härmed avslutad. betänkande 10 Punkt 1 Mom. 4 b (maximigränsen för timarvode till instruktör) Utskottets hemställan bifölls med 246 röster mot 66 förreservation 1 av m,fl. Mom. 4 c (storleken avveckokursarvode och timarvode) Först biträddes reservation 2 av m,fl. med 105 röster mot 47 förreservation 3 av och , 161 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biföllsutskottets hemställan med 160 röster mot 103 för reservation2 av m, fl. 48 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls med 198 röster mot 112 förreservationen av m, fl. Mom. I(överkurser) Utskottets hemställan bifölls med 198 röster mot 113 förreservation 1 av m,fl, i motsvarande del. Mom. 2 (skattesatsen) Utskottets hemställan bifölls med 245 röster mot 66 förreservation 2 av m, fl. Mom. 3 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 4(särskild fastighetstaxering) Utskottets hemställan bifölls med244 röster mot 68 för reservation 1 av m.fl. Mom. 5 b(fastighetsskatt för exploateringsmark) Utskottets hemställan bifölls med 199 röster mot 113 förreservation 2 av m, fl. Mom. 7(frågan om en för riket gemensam /86:147 m.m.) . Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avKnut m.fl.- bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 14 § Föredrogs betänkande 1985/86:48 Dubbelbeskattningsavtalmellan och (prop, 1985/86:172) 1985/86:24 Ändring i lagen(1984:318) om kontrollavgift vid olovlig parkering (prop. 1985/86:106) Vad utskotten hemställt bifölls. betänkande 1985/86:23 om vattenrätt. 193BARBRO (): I jordbruksutskottets betänkande nr 23behandlas tvä motioner med begäran om förändring i vattenlagen så attnaturvårdsverket skall kunna föra egen talan i vattenmål. I jordbruksutskottets betänkande 1982/83:30 sägs bl. a.att "yttrande över en ansökan om tillstånd till ett vattenföretag skall inhämtas från olika myndigheter. Bland sådana myndigheter nämns uttryckligen i lagen, beroen de på företagets art och inverkan, "; här räknas det upp ett antal myndigheteroch däribland "berörd kommun", I motion Jo801 av mig själv och Per berörsjust en kommuns intressen. Båtforsområdet ligger inom , och dennakommun har till kammarkollegiet framfört önskemål om att få det avtal somkammarkollegiet träffat med kraftverksintressena upphävt. Jag har förståelse för att utskottet inte kan diskuteraett enskilt fall, som dessutom är föremål för prövning i domstol, men vill ändåpeka på vad som sägs i det särskilda yttrande som avgivits av ochBengt , De framhåller där att naturvårdsintressena är av största vikt menanser att den nya lagen, som trädde i kraft den , bör få varatillämplig ännu någon tid innan en utvärdering görs. Jag kan bara hoppas attkammarkollegiet verkligen kommer att följa intentionerna i lagen och samrådamed berörda parter när det gäller naturvårdsintressena. Jag har alltså inget yrkande men hoppas attutskottet följer den fortsatta handläggningen av dylika ärenden och ocksåkänner att man har 1985/86:147 vissa förpliktelser, eftersom Sverigeratificerat Bernkonyentionen till skydd för utrotningshotade växter ochdjur. Under detta anförande övertogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Anf.194 (): I det här betänkandet behandlas motion Jo802,som jag har väckt tillsammans med och , Bådeden motionen och folkpartimotionen har sin bakgrund i ett konkretvattenvårdsärende i nedre i Norduppland, Jag har - vilket framgår av betänkandet - tidigareaktualiserat frågan i en interpellation till justitieministern. Då fick jag medhåll av statsrådet närjag hävdade att naturvårdsintressena skulle vara starkt företrädda också vid mål enligt vattenlagen, I det här betänkandet får jag kraftigt stöd av jordbruksut skottet i samma syfte, Både minister och utskott hävdar genom hänvisning till lagen och dess förarbeten att naturvårdsintressena har en stark ställning, även om naturvärdsmyndigheten inte har egen rätt att föra talan i vatten domstolen. Jag vill gärna citera till protokollet en passus i betänkandet, som lyder; "Därmed har utskottet i likhet med justitieministern i sittinterpella tionssvar - beaktat den långtgående skyldighet som enligt vattenlagen vilar på domstolarna att oavsett yrkanden pröva olika i målet uppkomna frågor, särskilt i vad män hänsyn skall tas till allmänna intressen (3 kap, 1-4 §§ vattenlagen) samt, vilket förtjänar att än en gång understrykas, att det förutsätts att kammarkollegiet i vattenmål utför sin talan i nära samarbete med berörda fackmyndigheter," , . Jag är beredd att hålla med om att lagstiftningen ärtillräcklig. Problemet är emellertid att kammarkollegiet och domstolenåtminstone inte i fallet Båtforsen levt upp till lagens bokstav ochlagstiftarnas intentioner. Myndigheterna har grovt nonchalerat såvällänsstyrelsens naturvårdsenhet som berörd kommun, den ideella naturvården ochSveriges ornitologiska förening. Lagar behövs, och de skall yara starka ochklara för att hävda naturvårdens intressen. Men det behövs också lojala ochkunniga myndigheter. Den sorgliga historien om Båtforsen som jag redogjordeför i interpellationsdebatten har tyvärr fortsatt i sammastil. Trots att domaren har fått en anmärkning av JK och trots de klarauttalandena frän justitieministern fortsätter domstolen och kammarkollegiet attignorera naturvårdsintressena. sätter jag mitt hopp till att jordbruksutskottetsbetänkande och beslut med anledning därav bättre skall sätta sinaspår i myndigheternas fortsatta agerande i detta ärende. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 1985/86:27Viss lagstiftning beträffande aktieoptioner (prop, 1985/86:151) 1985/86:28Ändring av upplåningsrätten m, m, för allmänna hypoteksbank (prop,1985/86:163) Vad utskoftet hemställt bifölls. 1985/86:28om vissa faderskapsfrågor m. m. och jordbruksutskottets betänkande 1985/86:20 omjordförvärvslagen. 195 FÖRSTE VICE TALMANNEN: betänkande 28 och jordbruksutskottetsbetänkande 20 kommer att debatteras i nu nämnd ordning. Voteringarna äger rum iett sammanhang efter avslutad debatt. Först upptas alltså lagutskottets betänkande 28 om vissafaderskapsfrågor m. m. 196KJELL-ARNE (): Till att börja med vill jag yrka bifall tillreservationen i lagutskottets betänkande 1985/86:28. Därmed yrkar jag ocksåbifall till motionerna L266 och L275. Bakgrunden till dessa motioner är följande. När barn födsutom äktenskapet men där föräldrarna är överens om vem som är far till barnetfinns en fördröjning innan faderskapet erkänns av samhället. Denna fördröjningtycker motionärerna är beklaglig. De nämner två exempel på hur det kan gå tillnär samhället inte kan godkänna faderskapet på faderns och moderns egnaerkännanden utan kräver en byråkratisk process. Den ena motionen beskriver ettfall där fadern inte ville fylla i en enligt hans åsikt integritetskränkandeblankett. Modern uppmanades då att stämma fadern för att genom dom få honomförklarad som fader. Det andra fallet är en moder som blev sjuk efter barnetsfödelse. Trots att modern och fadern var överens i faderskapsfrågan kunde dettainte godkännas av myndigheterna. Då modern inte kunde sköta om barnet fick istället mormodern bli vårdnadshavare under moderns sjukdomsperiod. Vi i tycker att det är beklämmande att detskall vara på detta vis. Vi anser att när föräldrarna är överens om vem som ärfar till barnet och när fadern är beredd att redan under graviditeten erkännafaderskapet och skriva under ett dokument om detta, borde ogifta föräldrarkunna likställas med gifta i detta hänseende. Vi har svårt att se att detskulle finnas några Prot.1985/86:147 egentliga problem ifall viljan var tillräckligt god, Manhävdar att det väsentliga här är barnets rätt. Jag tycker nog, fru ~ 7~ ', 77 talman, att barnets bästaär att föräldrarna är överens om vem som är far till Vissafaderskapsfragor , . , ,, , , , , , barnet.Jag tror att detta skulle kunna göras mycket enkelt, som jag sade Detär av väsentligt värde om man hävdar barnets rätt och barnets bästa attfaderskapet fastställs på ett så obyråkratiskt sätt som möjligt. Utskottsmajoriteten menar att nian har enrutin som är ganska enkel och inte behöver ta speciellt .