prot · G909163 · 1985-12-31 00:00:00 — Mot bakgrundav vår höga marginalskatt är åtta icke avdragsgilla procent enligt våruppfattning alltför högt. och vi yrkar därför på en ändring. Lämpligen kanavgiften knytas till diskontot, och vi föreslår att kvarskatteavgiften sättstill diskontot minus för belopp . och annars tilldiskontot. Slutligen skall jag beröra en del skogsbeskattningsfrågor.Förslaget om en miniskogsvårdsavgift om . behandlade jag redaninledningsvis, och propositionen innehåller därjämte förslag om en tillfälligutökning av insättningsmöjligheterna på skogskonto vid 1987-1989 årstaxeringar. Enligt propositionen skall insättningsnivån under dessa år höjasmed . Som jag tidigare nämnt hälsar vi denna höjning medtillfredsställelse eftersom utbudet av virke därigenom kommer att öka. Vi delardock inte regeringens uppfattning att de nya reglerna skall varatidsbegränsade, varför vi i en reservation kräver att reglerna om ökadinsättning permanentas. Eftersom skogsbruket kräver en mycket långsiktig planeringoch dessutom numera avverkningen sker med längre intervaller framstår det somönskvärt att förlänga uppskovstiden för utbetalning i fråga om skogskonto från10 till . vilket vi föreslår i en annan reservation. En fri konkurrens bankerna emellan är önskvärd, och mot bakgrundhärav är det otillfredsställande att man inte får lov att flytta över sittskogskonto från en bank till en annan. De tidigare motiven till förbudet,kontrolltekniska och administrativa, ter sig i dagens läge föråldrade, och vibegär tillsammans med fp och vpk ändringsförslag från regeringens sida. Ett led i att öka virkesutbudet är att medge förbättradeavdragsmöjligheter vid byggande av skogsvägar. Ofta får man bygga en vägslingaför att komma åt en avverkning, och då ter det sig obilligt att behöva fördeladessa byggkostnader på en tioårsperiod. Dessa kostnader bör enligt vår uppfattningvara avdragsgilla. Slutligen yrkar vi också, liksom tidigare, attskogsvårdsavgiften sänks från 8 till 3 %o. Med det sagda yrkar jag bifall till de reservationer därmoderata samlingspartiets företrädare står som undertecknare. 29KJELL (): Det är beklagligt att vi , efter det mycketintressanta meningsutbytet här i kammaren, måste snöpa debatten till att enbartomfatta skatterna. En tröst är ändå att debatten kommer att breddas närpartiledarna kommer hit om . När vi här i kammaren debatterade inkomstskattenhade vi en ganska utförlig debatt om skafteförenkling och den långsiktigaskattepolitiken. Jag ser därför nu ingen större anledning att än en gång taupp en längre debatt om dessa frågor. En kort summering kan kanske ändå vara påsin plats med anledning av att i reservation 1 tar upp skattepolitikensinriktning. Från sida anser vi att skattepolitiken måsteges en tillväxtbefrämjande och långsiktig inriktning. Det är också på dennapunkt som förslag skiljer sig från regeringspolitiken. Vid ett första påseende kan det se ut som om regeringenunder det gångna året undvikit att höja skatterna. lägger man skickligt inett par propositioner, så att slutintrycket skall bli attregeringen närmast sänker skatterna under detta år. f själva verket drabbasfaktiskt svenska folket av ett par högst betydande skattehöjningar. Vad man kankonstatera är att regeringen valt metoder som gör att dessa lätt skallförsvinna ur medvetandet. Det är med andra ord ett visst raffinemang i dethela. Jag tänker då på den skatterabatt som utgick somkompensation för prisökningarna . När denna skatterabattförsvinner är det självfallet fråga om en kraftigskattehöjning. Till detta kommer att fastighetsskatten uppnår fullnivå, vilket också betyder en skattehöjning i jämförelse med förra året.Skatten för en normal villa kommer att ligga på , . Det går alltså inte att komma förbi det faktum attregeringens skattepolitik präglas av en betydande ryckighet. Då det gäller arbetet på att förenkla det svenskaskattesystemet hade vi, menar jag, en ganska klargörande debatt om denna fråga.Åtminstone var den klargörande i så måtto att den tydligt visade att det var påfolkpartiets initiativ som arbetet på den förenklade deklarationen startades.Finansministern hävdade, hänvisande till sitt skröpliga minne, att det varIngemar Mundebo som skrev direktiven till denna utredning. Själv dristade jagmig till att påstå att det var . efter att ha kontrolleratsaken, konstatera att det faktiskt var som skrev direktiven tillskatteförenklingskommittén. Det här kan ju vara en bisak, sade finansministerni måndags. Det kan jag hålla med honom om. Vad som däremot inte är en bisak ärfolkpartiets intresse för skatteförenklingar. Här har folkpartietovedersägligen gått i spetsen. Därför ställer vi också upp när nu regeringen ikompletteringspropositionen föreslår ett antal förenklingar av skattereglerna,där de viktigaste rör bostadsbeskattningen. Vi är alltså med på attgarantibeskattningen av fysiska personers fastigheter slopas, att det extraavdraget från inkomst av schablon-taxerad fastighet slopas samt att taxeringeni utbokommun slopas så att all inkomst beskattas i hemortskommunen. Den ekonoiniska politiken, m. m. Den ekonomiska politiken, in. Vi var väl från början litet betänksamma inför frågan hurslopandet av garantibeskattningen skulle slå för kommuner med omfattandefritidshusbebyggelse. Utskottsbehandlingen har där i viss mån lugnat oss, menvi vill fortfarande betona vikten av att detta följs upp så att inte alltförnegativa effekter uppkommer för dessa kommuner. De förändringar som föreslås har dock inte förändratvår negativa inställning till fastighetsskatten. När denna infördespresenterades den som "ett solidariskt omfördelningssystem inombostadssektorn". Vi kunde då -och vi kan än - inte flnna någonsolidaritet i denna skatt. Det skulle därför vara intressant om utskottets talesmaneller -kvinna kunde förklara vari solidariteten ligger i en skatt som slårsärskilt hårt mot barnfamiljer och pensionärer. Ett faktum är ju att dennaskatt utgår oavsett inkomster, förmögenhet eller försörjningsbörda. Hur kan ensådan skatt vara solidarisk? Detta är ett fullständigt mysterium, och jag serfram emot förklaringen på detta. När jag ändå är inne på bostadsbeskattningen vill jag gärnasäga några ord även om reservation 13, som behandlar översyn av beskattningenav bostadsrätter. Inom har vi alltid betraktat bostadsrätten som enutmärkt boendeform. Den innebär i sig ett bostadssparande som kan föra framåtoch ge den boende en förbättrad bostadsstandard. Genom sparandemomenteti boendeformen bör den jämställas med villaboende och beskattas i likhet meddetta. Enligt vårt förmenande var det en olycka när de nuvarandereglerna antogs av . En snabb förändring i den riktning jag angett bördärför komma till stånd. I detta sammanhang bör man också förenkla uppgiftsskyldighetenför föreningarna. motsätter sig införandet av ettminimibelopp för skogsvårdsavgiften. När nivån för insättningar på skogskonto nu höjs, anser viatt det vore av värde att även uppskovstiden förlängs till . Utvecklingengår ju emot större avverkningar med emellan, och det skulle därförvara av värde att en sådan förlängning av tiden genomfördes. Att en skogsägare skall kunna flytta innestående medelfrån en bank till annan menar vi är närmast en självklarhet. Speciellt närvillkoren görs friare för bankernas räntesättning och en konkurrens påkapitalmarknaden skapas blir en sådan åtgärd helt naturlig. De argument omförsvårad kontroll som förs fram finner vi mycket märkliga. Man ålägger jubankerna en mycket omfattande uppgiftsskyldighet, och i jämförelse med denna ärdet svårt att se hur en sådan kontoöverföring skulle kunna vålla några bekymmeri dataålderns tidevarv. Nuvarande ordning gör också att små skogsägare mistermöjligheten att byta bank genom att de låses till sitt kontoinnehav. De kaninte göra förmånligaste tänkbara bankaffärer, och det tycker vi är mycketolyckligt. Vi förstår egentligen inte vad det ligger för tanke bakom att på dethär sättet försvåra för skogsägare. alkoholpolitiska beslut - som fickett mycket starkt stöd i - slogs fast att det övergripande målet varatt "begränsa den totala, alltför höga alkoholkonsumtionen". Bland demånga åtgärder som förordades gavs prisinstrumentet en framträdande plats närdet gällde att uppnå deuppställda målen. Den alkoholpolitiska utredningen hade för övrigt redan slagitfast att prisinstrumentet var det mest verksamma verktyget då det gäller attdämpa konsumtionen. har utvecklingen varit gynnsam.Alkoholkonsumtionen har sjunkit. Ungdomen har intagit en mera kritiskinställning till alkohol. Förutsättningarna att uppnåVärldshälsoorganisationens målsättning om en minskning av alkoholkonsumtionenmed fram har tett sig rimligt goda. Det är därför allvarligt att den nedåtgående kurvan nutycks uppvisa ett trendbrott. Speciellt oroande är att ungdomen tycks ökabruket av alkohol. Vi menar att man här måste sätta in åtgärder från statenssida. Det faktum att alkoholskatterna inte har höjts har naturligtvis sin del i utvecklingen. Vi har därför nuansett tiden mogen att fullfölja uttalade mening att alkoholprisernaskall följa den övriga prisnivån i vart land. Vi vill inte vänta på attregeringen skall lyckas mobilisera en vilja att fullfölja riksdagsbeslutet,speciellt inte som regeringen för tillfället tycks bekymra sig mer omkonsumentprisindex än över de sociala och medicinska skador som följer ialkoholbrukets spår. Vi föreslår därför en skattehöjning på alkohol från den 1juli. och det är med förvåning som vi i har noterat att vi ärensamma om detta förslag i utskottet. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill alla de reservationer där representanter står antecknade, 30 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att anslag om kvällsplenum nu har sattsupp. 31 (): I skatteutskottets betänkande nr 50 om vissaförenklingar har accepterat en del av det som föreslås i propositionen,bl, a, borttagandet av garantibeskattningen av fastigheter samt i samband därmed1 500-kronorsavdraget för villaägare. Ett annat förslag som också accepteras äratt alla inkomster beskattas i hemortskommunen. En orsak till att centernaccepterat dessa förslag är att reglerna för juridiska personer numeraförändrats så att fastighetsskatten är slopad och att juridiska personer intelängre beskattas i hemortskommunen. En annan sak är att den kommunalaskatteutjämningen i stort sett skall medföra att ingen kommun drabbas av dessaförändringar. "Som framgår av finansutskottets yttrande garanterarskatteutjämningssystemet kommunerna en viss bestämd andel avmedelskattekraften. Kommuner med en skattekraft som understiger dengaranterade nivån erhåller skatteutjämningsbidrag upp till denna nivå.Skatteutskottet kan med ledning härav konstatera att ekonomin för de kommunersom omfattas av skatteutjämningen, dvs. flertalet kommuner med omfattandefritidshusbebyggelse, inte påverkas av de aktuella åtgärderna i vidare mån änsom följer av att medelskattekraften i riket sjunker. De särskilda effekterna iövrigt i dessa kommuner till följd av slopad garantibeskattning m, m.kompenseras helt av ökade skatteutjämningsbidrag.'" Den ekonomiska politiken, in. Den ekonomiska politiken, m. m. instämmer också i vad som anförs ipropositionen om att särskilt stöd övergångsvis bör ges till det fåtal kommunersom ligger utanför skatteutjämningssystemet och som kan få ett mera påtagligtskattebortfall av att utbotaxeringen slopas. Mot bakgrund av dessa uttalanden har vi accepteratpropositionen i dessa avsnitt. Till utskottsbetänkandet har fogats ett stort antalreservationer. Jag skall beröra några av de reservationer där centernsrepresentanter är med, I reservation 5 yrkar vi reservanter från ,och att fastighetsskatten avskaffas från den 1 januari1987. har sedan förslaget aktualiserades gåttemot förslaget om en fastighetsskatt. Fastighetsskatten tas inte ut efterbärkraft. Den drabbar orättvist småhusägare som finansierat sina hus utanstatliga lån och dem som förvärvat äldre hus, oftaflerbarnsfamiljer som redan har en besvärlig situation. Också beträffandehyresfastigheterna är skatten orättvis. De behandlas olika beroende påägandeförhållande, I reservation 8 återupprepas kravet på avdragsrätt förreparationer i villor. En avdragsrätt skulle sannolikt bidra till en mera öppenredovisning av skattepliktiga inkomster från dessa sektorer. Vi beklagar dennegativa inställning som majoriteten i intar i denna fråga. Ireservationen kräver vi reservanter att regeringen framlägger förslag omavdragsrätt för reparationer och underhåll av eget hem. I reservation 13 krävs att skattereglerna görs så lika sommöjligt för olika bostadsformer vid bostadsbeskattningen - detta också vidrealisationsvinstbeskattningen. Målsättningen för bostadsbeskattningen börvara att den skall vara enkel, lättillämpad och så lika som möjligt för olikabostadsformer. Dessutom bör sparandet i egen bostad stimuleras. I detta betänkande behandlas också frågan omskogsbeskattningen. I propositionen föreslås att skogsvårdsavgifter skall utgåmed , och för vissa dödsbon på . Detta förslag möterett bestämt motstånd från alla oppositionspartier och avstyrks av utskottet, I reservation 22 avstyrks likaså motion 587 om en prövningav utformningen av skogsvårdsavgiften. I reservation 23 berörs storleken på skogsvårdsavgiften -detta i anslutning till en motion från . Även har i sinpartimotion klart uttalat syn på skogsvårdsavgiften, nämligen att denhelt bör avskaffas. ställdes inte något yrkande i hemställan icentermotionen, varför vi inte har kunnat avge någon reservation i dettasammanhang. Vi röstade ju i det här ärendet, och då klargjordescenterns position. Vi har understrukit detta i ett särskilt yttrande. Jag skallnu här avge en röstförklaring, för den händelse votering skulle ske beträffandereservation 23, kommer då - i konsekvens med sitt tidigareställningstagande -att avstå vid den voteringen. står fast vid sintidigare ståndpunkt. Skogsvårdsavgiften bör avskaffas i sin helhet. 1 reservation 20 berörs skogskontona och den tid detinsatta beloppet får stå inne på konto. Nuvarande regler innebär högst tio år.I motioner från bl. a. yrkas på att tiden förlängs till . Deltaförslag följs upp i reservationen. I reservation 25 berörs avdragsrätten förlantmäterikostnader vid till- PrOt. 1985/86:163 skottsförvärv. I encentermotion föreslås att avdrag skall medges för dessa kostnaderi samband med kompletteringsköpet av marken. .T- u j- j f u .. .. 1 Den ekonomiska poli- skullestimulera strukturrationaliseringen och därmed förbättra agarstruk- ' tiken, m. m. turen. Till utskottsbetänkandet har ocksåfogats en reservation om skattepolitikens inriktning. Som framgår avutskottsbetänkandet behandlade vi just frågan om skattepolitikens inriktning imåndagens debatt. Men trots detta vill jag understryka vikten av en fast linjei skattepolitiken. har alltsedan skatteuppgörelsen 1971 hållit fast vidde riktlinjer som då fastställdes. Målsättningen var att avinkomsttagarna inte skulle ha högre marginalskatt än , Socialdemokraternahar svikit överenskommelsen, dels genom att inte följa denna överenskommelse,dels genom att föreslå specialriktade skatteförmåner åt vissa grupper - ochdärmed ett klart missgynnande av pensionärer, småföretagare och löntagare mednågot längre arbetsresor. står fast vid målsättningen att avinkomsttagarna skall ha högst marginalskatt. står bakom den höjning av grundavdraget som vibeslutade om , nämligen till . och till 10 000 kr.för . Indexreglering är nödvändig för att förhindra attinflationen skärper skatteuttaget. syn på skattepolitiken är att denskall främja arbete, sparande och intresset för investeringar. Den skall vararättvis och behandla alla lika. Vi tar bestämt avstånd från specialinriktadeskattefördelar för vissa grupper. Marginalskatterna måste sänkas ytterligare,men detta måste kombineras med särskilda insatser för att stärkaskattepolitikens fördelningspolitiska profil. Det gäller skatteuttaget för låginkomsttagare,och det gäller åstadkommande av en bättre skatteutjämning. Vårmålsättning är att föra en skattepolitik som försöker ta hänsyn till allabefolkningsgrupper och uppnå en rimlig fördelning av de skatteuttag som ärnödvändiga för att vi skall kunna täcka de kostnader vi beslutar om. Jag har i all korthet försökt ge en bild avcenterns ställningstagande i de många frågor som behandlas i dettautskottsbetänkande, och jag yrkar härmed bifall till samtliga reservationerdär mitt namn förekommer och i övrigt till utskottets förslag. 32 (vpk): Skillnaden mellan regeringens och deborgerliga partiernas fördelningspolitik fortsätter att minska. Efter dagenstidigare debatt kan man konstatera att avståndet mellan oss ochsocialdemokraterna ökar. vilket vi beklagar. För socialdemokraternahar jakten på budgetunderskottet kommit att bli det allt överskuggande ochdominerande. Det har bl. a, inneburit en plundring av kommunerna som fått. återverkningar för vanligt folk genom försämrad sjukvård, minskadbarnomsorg och försämringar av många andra gemensamma nyttigheter. Detta gäller också i allra högsta grad inomskattepolitiken. Höginkomstta garna har getts lättnader i beskattningen med många tusental kronor, medan vanliga löntagare fått nöja sig med några hundralappar. Detta är djupa och 63 Den ekonomiska politiken, m. m. orättvisainslag i fördelningspolitiken. Det är knappast höginkomsttagarna som harsvårt att få familjeekonomin att gå ihop. Däremot är det de lönarbetande, somdrabbats av reallönesänkningar . som har fått detsvårt. Det är också bland dem som nyfattigdomen breder ut sig. Det är i dettasammanhang som insatser med sänkta skatter, med minskade matpriser och hyrorbehöver sättas in. Det är nödvändigt med ett skattesystem som ger rättvisa,som minskar skatten förde breda folklagren och som ökar skatten för de besuttna,på stora förmögenheter, för de stora vinstgivande bolagen och förspekulanterna. Vårt skattesystem har i allt väsentligt tappat denfördelningspolitiska profilen. De med höga inkomster och stora förmögenheter betalar inteden mängd skatt man har anledning att kräva, som de med låga ochnormala inkomster i många fall betalar alldeles för mycket. Ett exempel pådenna orättfärdighet är det senaste beslutet om skatterna för de närmaste åren.En låginkomsttagare med en inkomst på . ges en skattesänkning påendast , en inkomstnivå som är vanlig för ensamstående kvinnor med barn.Samtidigt ges höginkomsttagare med inkomster . skattesänkningarpå mer än . Detta skall läggas till de redan genomförda skattesänkningarnai den s, k, underbara nattens skatteöverenskommelse, som redan getthöginkomsttagarna i skatteminskning. Dessa och andra marginalskattesänkningar förhöginkomsttagarna under de borgerliga regeringsåren har medfört attskattesystemets utjämnande karaktär har försvunnit. Sedan mitten av 1970-talethar den statliga inkomstskattens andel i beskattningen minskat från nära entredjedel till att nu uppgå till endast cirka en sjundedel av de totalaskatteinkomsterna. Som bekant är det bara den statliga inkomstskatten som harutjämnande karaktär, eller som åtminstone skulle ha det, till skillnad mot dekommunala och indirekta skatterna som är proportionella eller t,o,m.regressiva, dvs. de drabbar människor med låga inkomster hårdare än människormed höga inkomster. Detta innebär i klartext att progressiviteten, dvs. deutjämnande faktorerna, i beskattningen kraftigt minskat. Tillämpningen av dengamla parollen från Wigforss tid som finansminister, att man skall betala skattefter bärkraft, har verkligen urholkats. kommunisterna har i en motion som behandlasi dag återigen framhållit vikten av att beskattningen utformas så att den geren rättvis fördelning. Det innebär att den skall stödja syftet att utjämnastora inkomstskillnader och verka för att ge alla ett socialt och kulturelltacceptabelt levnadsinnehåll. Här ryms inte marginalskattesänkningar förhöginkomsttagare, som ju i stort sett bara gynnar de redan privilegierade,oavsett om sänkningarna är av socialdemokratisk eller borgerlig tappning. Härkrävs en radikal förändring i beskattningen, så att samhället garanterasinkomster till fördelning och ett skattesystem som ökar beskattningen avkapital och minskar skatten pä arbete, är det tyvärr tvärtom. Finansministern sade tidigare i debatten i polemikmed de borgerliga partiföreträdarna om behovet av ytterligaremarginalskattesänkningar: Vad skulle då alla löntagare säga som inte skulle fånågon egentlig del av en sådan marginalskattesänkning?Det tycker jag att finansministern borde ha tänkt Prot. på innanhan ingick skatteöverenskommelsen med de borgerliga mittenpar- tierna,den överenskommelse som gav exakt de effekterna - mycket åt . . , .,, , , .. = f , Den ekonomiska poli- hoginkomsttagareoch knappast något at vanliga arbetare. betänkande för dagens debatt tar ihuvudsak upp förändringar av beskattningen i boendet. Regeringens förslaginnebär, förvisso en del förenklingar, men de innebär också ökade orättvisor inågra fall. Jag avser då främst förslaget om att slopa den kommunala garantibeskattningen.Den kommunala garantibeskattningen medför att kommunerna ges inkomster frånalla fastigheter, oavsett om dessa är högt belånade eller helt betalda. Genomatt slopa garantiskatten, och därmed också det s.k. extraavdraget på 1 500 kr.för egnahem som man själv bebor, undandras kommunerna dessa inkomster. Samtidigtgynnas de som lånar för boendet, medan de som betalat sitt hus fortfarandeskattar för den inkomst som det egnahemmet eller fritidshuset utgör. Detinnebär att alla de som själva byggt sitt fritidshus vartefter de haft råd,eller de som skaffade sina hus för några decennier sedan och betalat av lånen,missgynnas gentemot dem som lånat för att skaffa sig motsvarande fastigheter.Det är ett inslag i ekonomin som är osunt. Det stimulerar till enlånefinansierad konsumtion. Vpk avvisar detta förslag. Däremot accepterar vi att man skall skatta för sittfritidshus i den kommun där man bor. Vi gör detta därför att dagens verklighetvisar att de flesta kringgår bestämmelserna om avdrag för låneräntor genom attskriva fritidshuset på ena maken, som den andre står för lånen. Dettamissgynnar dessutom dem som inte är två vuxna förvärvsarbetande i en familj. Viföreslår också att kommunerna som drabbas skall kompenseras och då inte baraövergångsvis, som regeringen föreslagit. Däremot anser vi inte att det finnsskäl att låta innehav av jord- och skogsbruksfastigheter ges samma behandling.Här föreslår vi att nuvarande regler får fortsätta att gälla, dvs. att dessafastigheter beskattas i den kommun där de ligger. infördes den s. k. fastighetsskatten isyfte att hålla nere boendekostnaderna, dvs. Det skaparen viss rättvisa mellan olika boendeformer, men det räcker inte. Vid dennaskatts införande undantogs industrifastigheter. Det var ett led i regeringensliberala politik mot företagen. Vpk föreslog att industrifastigheter inteskulle undantas och att fastighetsskatten därför kunde sättas till en lägrenivå. Vi har återkommit med det förslaget. Vi menar att det finns inga skälatt undanta de stora vinstgivande bolagens fastighetsinnehav och låta bli attta ut skatt från dessa. Den svenska företagsbeskattningen är låg nog ändå, förövrigt en av de mildaste i hela västvärlden. Vpk ser en god bostad till enrimlig hyra, till en rimlig kostnad, som en social rättighet. För det krävs enomfördelning även inom boendet, så att hyrorna eller kostnaderna kan minska fördet breda folkflertalet. Regeringen har också föreslagit att tiden förkvarskatteuppbörden skall avkortas.. Vpk kan inte acceptera detta med de förenklingsargument som regeringen för fram. En sådan förkortning kommer nämligen att drabba många löntagare och pensionärer på så sätt att deras eventuella kvarskatter skall betalas i stället för på fyra. För många kan det bli enför 65 5 protokoll 1985/86:163-164 Den ekonomiska politiken, m. m. tungbörda, och det säger vi nej till. Även frågan om skogsbeskattningen berörs i dettabetänkande. Regeringen har lagt fram ett förslag till vissaresursförstärkningar för skogsvårdsstyrelserna, och det är ett förslag som vivälkomnar.