prot · G909155 · 1985-12-31 00:00:00 — Den följer med största uppmärksamhetutvecklingen i . Regimen i har alltsedan den tog makten visat provpå stor okänslighet för det chilenska folkets rättmätiga krav på återgång tilldemokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna. Vi har länge stött dedemokratiska krafterna i i deras kamp mot diktaturen. Detta har upprepadegånger understrukits i svenska regeringsuttalanden. Situationen i harfler gånger tagits upp av i och i andrainternationella sammanhang. Vårt stöd till den demokratiska oppositionen i tarsig också uttryck i att vi inom ramen för det humanitära biståndet tillLatinamerika lämnar bidrag till stöd för mänskliga rättigheter och förtrycketsoffer i . Bidragen används till stor del för rättshjälp och annathumanitärt stöd till politiskt förföljda. Jag kan försäkra att vi inte kommer att förtröttas i vårtarbete att rikta internationell uppmärksamhet mot förhållandena i , inteheller i vårt arbete för att stödja de krafter i landet som kämpar för enåtergång till demokrati och för upprättande av respekten för de mänskligarättigheterna i landet. 101 (vpk): Jag tackar utrikesministern för svaret på min fråga. Jag har velat väcka denna fråga i slutskede föratt vi inte skall glömma bort , för att vi an en gång skall få höra dechilenska problemen tas upphär i kammaren och för att vi skall få en deklaration av den svenska 95 Om svenskundervisningen för invandrare Självfallet hade jag inte väntat mig något negativt svar.Jag tycker att det svar jag här har fått av utrikesministern är bra, att detvisar att den håller fast sin linje och att vi är bereddaatt ställa upp och stödja oppositionen i . , speciellt , haroppositionen i försökt samla sig till aktioner. Det har varit en gryendeopposition, en samling av olika krafter, försök till massrörelse, demonstrationosv. Det har visat sig att militärdiktaturen under harhaft tillräcklig kraft och tillräckligt stöd, framför allt av de repressivakrafterna armén, polisen och gendarmeriet, för att på nytt på ett myckethårdhänt sätt kunna slå ned dessa folkliga protester. Det har i svenska massmedia, och kanske i svenskaofficiella reaktioner, enligt min mening varit litet för tyst kring vad som harhänt i . Därför är det bra att vi har fått den här deklarationen avutrikesministern . Jag hoppas att regeringen också i fortsättningen rneduppmärksamhet följer utvecklingen, att vi är beredda att fördöma sådanaövergrepp som det här är fråga om, och att vi även vid behov är beredda attfördöma dem som stöder den nuvarande regimen i , framförallt stormakten inorr, , som har ett stort ansvar för vad som har skett och sker i . Överläggningen var härmed avslutad. 13§ Svar på fråga 1985/86:592 om svenskundervisningen för invandrare har frågat mig om jag avseratt vidta åtgärder för att beslut om svenskundervisning skall följasoch invandrarorganisationernas önskemål beaktas. I fråga om anordnare gäller enligt den av riksdagenantagna lagen (1986:159) om grundläggande svenskundervisning för invandrare attgrund-sfi kan anordnas av en kommun eller, på kommunens uppdrag, avstudieförbund, folkhögskola eller, i vissa fall, . I de fall kommunenväljer att uppdra åt ett studieförbund att anordna undervisningen är det, somriksdagen uttalat, viktigt att studieförbunden får möjlighet att på likavillkor erbjuda sina tjänster. Enligt av regeringen meddelade bestämmelser krävs attlärarna har en viss kompetens för att få undervisa i grund-sfi. Kommunernamåste se till att de anordnare som anlitas åtar sig att använda lärare somuppfyller dessa kompetenskrav. I själva verket är detta en förutsättning föratt statsbidrag skall utgå. Detta förhållande bör enligt min uppfattningmedverka till att den erfarenhet och kompetens som finns hos tidigare anordnareav sfi tas till vara. Som påpekar har också regering ochriksdag strukit under vikten av att så sker. I proposition 1985/86:67 orn svenskundervisning för vuxnainvandrare framhöll jag att det inte var möjligt att närmare precisera hurinvandrarnas önskemål beträffande utbildningsanordnare skulle tillgodoses.Någon särskild lagreglering i detta avseende borde därför inte ske. Riksdagenhade ingen erinran mot detta. 103ANITA (): Jag tackar utbildningsministern för svaret påmin fråga. Jag har kunnat konstatera att många kommuner inte bryr sig om attfölja beslut när det gäller anordnandet av svenskundervisning förinvandrare. Jag tycker att det är oerhört viktigt för invandrarna att dekunskaper och erfarenheter som studieförbunden och deras lärare besitter eftermånga års verksamhet tas till vara. Därför är det beklagligt att vissa kommunernonchalerar detta. Beträffande invandrarnas möjligheter att påverkakommunerna i frågan om vilka anordnare som skall ha ansvar för undervisningenvill jag framhålla att invandrarorganisationerna har rätt att redovisa sinaönskemål. Inte heller detta beaktas i många många fall. Jag vill citera ur utskottets betänkande1984/85:6, som bifölls av kammaren: "Enligt utskottets mening bör alltsåen kommun välja att själv anordna grund-sfi inom den kommunalavuxenutbildningen. Den bör ha friheten att helt eller delvis låtaanordna grund-sfi genom studieförbunden som har en betydande erfarenhet ochkunskap på området." Jag är glad åt att utbildningsministern här delarmin uppfattning. Utskottet sade ocksä i betänkandet: "Studieförbundensmedverkan bör ske på lika villkor efter bedömning av deras kompetens ocherfarenhet. Kommunenbör vid sitt val av utbildningsanordnare, , ta hänsyn till invandrarnasegna önskemål." Jag tycker att det borde vara möjligt förutbildningsministern att göra särskilda anvisningar på grundval av kammarensbeslut, så att beslutade målsättningar efterföljs. Om svenskundervisningen för invandrare 104Utbildningsminister : Flerr talman! Jaghar i sak precissammauppfattning som , och jag är övertygad om att kommunerna ocksåkommer att ge invandrarna möjlighet att välja, där undervisningen har en sådanomfattning att olika alternativ står till buds. Däremot finns det faktiskt inte i beslutinskrivet något om rätt för invandrarorganisationerna att framföra sinasynpunkter. Men det är inte olämpligt att det är genominvandrarorganisationerna som kommunerna skaffar sig kunskaper härvidlag. Hardet brustit i detta avseende på något område år det min förhoppning att dettaär misstag som bara kan förklaras av att vi nu går in i en ny organisation. 105 (): Jag tackar för den kompletteringen, men detstår faktiskt i betänkandet att man skall ta hänsyn till invandrarnas egnaönskemål vid anordnande av svenskundervisning. Min förhoppning är att det skall bli en bättre tingensordningen . Överläggningen var härmed avslutad. 7 protokoll 1985/86:155-156 Prot.1985/86:155 14 § Svar på fråga 1985/86:553 om turnéansvar har frågat mig om jagtänker vidta någon åtgärd med anledning av att med kort varsel ställtin teaterföreställningar i och . Jag vill peka på att är ett självständigtaktiebolag där r'egeringen tillsätter styrelsens ledamöter. styrelseansvarar för verksamheten. När det gäller turnéansvar sägs istatsbidragsbestärnmelserna följande. Dramatiska teatern skall driva sceniskkonst. Detta skall ske på scener i , vid gästspel i ochutlandet samt i radio och television. Enligt vad jag erfarit har Dramatenav olyckliga omständigheter varit tvungen att ställa in vissaturnéföreställningar. Det som inträffat har således inte inneburit någonförändrad inställning i turnéfrågan från sida. haremellertid i samband rned de inställda föreställningarna erbjudit bådeÖstersund och turnéföreställningar . Enligtuppgift har och redan gjort upp om en ny tidpunkt. Det arminförhoppning att och företrädare för de berörda orterna skall kommaöverens i denna fråga. 107ING-MARIE (): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Jagkanske av det kan skönja att ministern är litet kluven. Hänsynen till Dramatenmåste stämmas mot hänsynen till de regionala aspekterna på kulturverksamheten. laddade ju upp med en stor charmoffensiv tillalla landets kulturnämnder för att visa på de möjligheter man hade och påönskemålet att nå ut till landets olika delar. Man ville också lyfta fram sittansvar som riksinstitution med både regionalt och konstnärligt ansvar. Efter detta har alltså det beklagliga hänt att Dramatenrned kort varsel inställer föreställningar i - framför allt iÖstersund men också på andra orter - och i . är ett län utan egen regionteater. I ett sådantlän är det naturligtvis oerhört väsentligt att man planerar det utbud sorn kanges via , via fria grupper och via , för att rnan skall nåmålsättningen om variation till innehåll, genre och publikgrupper. Med ettsådant här kort varsel förrycker rnan hela årsplaneringen. Jag vill säga att det är litet svårt att i en sådansituation acceptera ersättning i form av föreställningar under ett kommande år.Ett sådant erbjudande visar kanske inte på den prioritering av att nå ut ochförankra sig i landet som man hade velat ge sken av från . Utifrån dessa läns synpunkt är det naturligtvis en storbesvikelse att hanterat länen på det hår sättet. Det visar också påstor generositet från när man accepterade att få en ändring, däDramaten erbjöds gästspelning i , och sedan blev rnan behandlad tillbakapå det här sättet. Överläggningen var härmed avslutad. 15 §Svar på fråga 1985/86:578 om skolbiblioteken har frågat mig vilka åtgärderjag anser kan vidtas för att få kommunerna att besirma sitt ansvar förskolbiblioteken. Jag vill först markera att jag anser att det ärotillfredsställande med den stora variation när det gäller skolbibliotekenskvalitet som finns mellan olika kommuner och t. o. m. mellan olika skolor isamma kommun. Undervisningen i såväl grundskola som gymnasieskola förutsätterväl fungerande skolbibliotek. I de olika läroplanerna för både grundskola och gymnasieskolahar skolbiblioteken stor betydelse. Både för temastudier och åmnesövergripan-deundervisning och för ämnesanknuten undervisning och undervisning ibibliotekskunskap är ett väl uppbyggt och fungerande skolbibliotek ennödvändighet. Skolbiblioteken har också en viktig uppgift som kulturbärare iskolan. Kommunerna har ansvaret för skolbiblioteken. Jag är inteberedd att föreslå några åtgärder som innebär bindningar för kommunerna. Jagvill påpeka i sammanhanget att det finns ett stort antal kommuner där man, oftai samverkan mellan skolstyrelse och kulturnämnd, har mycket bra skolbibliotek. 109MARGARETA (): Först vill jag tacka statsrådet . Förutom en tidningsartikel om skolbiblioteken i har minfråga som bakgrund en rapport från , 1984:2, som heter "Barnstillgång till böcker". Där redovisas bl. a. en undersökning av ett antalskolbibliotek i landet. Undersökningen visar att skolbibliotekens standardvarierar kraftigt mellan olika kommuner. Det finns många bra skolbibliotek. Deär ofta integrerade med folkbibliotek. Men det finns skolor som helt saknarbibliotek. Där emellan finns stora variationer. I de dåliga biblioteken delasofta lokalerna med andra funktioner, vilket gör att inte kan varaöppet så många timmar . Bokbeståndet är föråldrat, särskilt i fråga omfacklitteratur och uppslagsverk. Det konstateras i rapporten att anslagen tillbokinköp stadigt har minskat. hårde faktiskt halverats.Skolbiblioteken har tydligen varit ett populärt sparobjekt i kommunernasbudget. Ansvaret för barnens läsning läggs därför mer och mer överpå folkbiblioteken. Tyvärr har de inte alltid möjlighet att ställa upp. I Lgr80 tilldelas skolbiblioteket en centra! roll i undervisningen och nämns ocksåsom bas för kulturverksamheten pä skolan. Det förutsätts bl. a. att bibliotekethar öppet . I ett nytt nummer av "SÖ informerar" definierasskolbiblioteket som ett slags utvidgat läromedel. Dess funktion och kvalitetskall bevakas av SÖ och länsskolnämnderna. Det låter hoppfullt. Men är det tillräckligt? Behövs inteen översyn av det aktuella läget och en informationskampanj för att övertygakommunerna om skolbibliotekens stora betydelse? Om regional- TV-ut-sändningarna inom Tvärsnytt-området Jag vill fråga statsrådet : År det rent avmöjligt att inrätta något slags statsbidrag för att uppmuntra kommunerna attrusta upp sina skolbibliotek? Jag är inte beredd att föreslå ett särskiltstatsbidrag för skolbiblioteken. Jag tycker att skolbiblioteken är så centralaför den lokala skolstyrelsen att det behov sorn tillgodoser skallkunna mötas utan särskilda bidrag. På en punkt vill jag dessutom göra ett tillägg. Jag vetatt betraktas som ett läromedel. Jag har funderat en hel del överläromedelssituationen. Jag tror inte att den blir särskilt bra av att ocksåbiblioteken betraktas som läromedel. Jag tror tvärtom att det är en fördel attkalla för bibliotek och ge det status som sådant. 111 (): Qm rnan nu inte kan tänka sig att inrätta ettstatsbidrag finns det kanske andra åtgärder, såsom jag redovisade i min fråga.Man kan t, ex. gå ut med en informationskampanj och också vid utbildningen avlärare informera om den betydelse som skolbiblioteken har. Kanske skulle mankunna sätta in åtgärder den vägen? Överläggningen var härmed avslutad. 16§ Svar på fråga 1985/86:593 om regional-TV-utsändningarna inom Tvärsnytt-området har frågat mig orn jagarberedd att snabbt medverka till att alla som bor inom sändningsområdet förregional-TV-programmet bereds möjligheter att se programmet. Regeringen lade fram en proposition (1985/86:99)orn verksamhet m.m. under nästa avtalsperiod. avgav sitt betänkande över propositionen(KrU 1985/86:21). Utskottet redovisar där att det finns brister iregional-TV-täckningen på många orter i landet. Utskottet redovisar också att TV-distrikten, på vilkasändningsornrädena för regional-TV bygger, i flera fall skär länsgränser.Utskottet anser att det finns goda skäl för att riktlinjen att gränserna mellandistrikten och därmed också sändningsområdena för regional-TV endastundantagsvis skall bryta en länsgräns skall gälla även under nästaavtalsperiod. Utskottet har därvid gjort den bedömningen att det är specielltmotiverat att särskilda insatser görs för områden där mera betydande resurserbehöver sättas in för att invånarna skall få tillgång till regional-TV enligtden förordade principen. Utskottet anser därför att regeringen bör geteleverket i uppdrag att i samråd med kartlägga behovet avsärskilt angelägna insatser för att nå detta svfte. Därvid bör också redovisasbehovet av särskilda insatser för att nåbättre regional-TV-täckning. bör vidare redovisa vilka extrainvesteringsmedel detta skulle kräva samt en bedömning av hur investeringar avhär nämnt slag bör vägas mot andra angelägna investeringar. Utskottet anförslutligen att regeringen därefter bör lägga fram förslag för i dessafrågor. Qm följer utskottets förslag kommer givetvisteleverket att få det nämnda uppdraget. Jag ser ingen anledning att föregripariksdagens ställningstagande eller utredning. Om avgångsbetygen i högstadium och gymnasieskolan 113 (vpk): Jag får tacka statsrådet för svaret. Min fråga gällde dock inte att man skulle överskridalänsgränserna. I frågan var det tal om en enskild kommun, som jag tog somexempel. Den ligger inom län, och är ett centrum förTvärsnytt-sändningar-na. Det rör sig faktiskt bara om , men tyvärr ärinte sändningskapaciteten tillräcklig för att möjliggöra mottagning. Detta ärman mycket förtretad över. När man kom i gång med regional-TV var det ett brakomplement till nyhetsprogrammen, därför att de kom en närmare och berörde enpå ett annat sätt, Åven från informationssynpunkt är det angeläget attsändningarna kommer i gång ordentligt. Jag tycker inte att det skulle vara omöjligt att redan nutala om att de resurser sorn måste få för att kunna utökasändningskapaciteten kommer att ställas till förfogande. De här människorna kanfå en möjlighet att följa sändningarna, men då måste man först komplettera fyradyra . Läget är inte alls tillfredsställande. ser de härmänniskorna ingenting av de lokala TV-programmen för Örebroområdet. Överläggningen var härmed avslutad. 17 §Svar på fråga 1985/86:610 om avgångsbetygen i högstadium ochgymnasieskolan har frågat utbildningsministernom regeringen mot bakgrunden av den rådande konflikten på arbetsmarknaden ämnarvidta åtgärder för att säkerställa att eleverna får avgångsbetyg. Arbetet inomregeringen är så fördelat att det är jag som skall besvara frågan. Den varslade lockouten mot lärare är lagd så att elever iårskurs 9 i , i avgångsklasser i gymnasieskolan samt i slutfördakurser i vuxenutbildning skall kunna erhålla betyg. Jag utgår från att lärarna och deras fackliga företrädareinte kommer att tillgripa olovliga stridsåtgärder utan fullgör sinaskyldigheter. 115 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Jag ärsäker på att vi alla inser hur absolut nödvändigt det är för att skolan Om avgångsbetygen i högstadium och gymnasieskolan verkligen skall fungera, att det råder trivsel ochsamförstånd där, att lärare och elever kan samarbeta, att lärare ochskolledning kan samverka och att lärarna är villiga att engagera sig och på ettpositivt sätt ta sig an vida fler uppgifter än vad som enkelt kan formuleras iarbetsbeskrivningar och avtal. lärare är oerhört lojala och engagerar sig i sinaarbetsuppgifter och till förmån för sina elever på ett i regel mer än berömvärtsätt. Lärarna har verkligen ställt upp, hur ryckig skolpolitiken än varit. Det är väl då den självklaraste sak i världen att denminst sagt häpnadsväckande lockout som lärarna nu utsätts för gör denna lojalayrkesgrupp i det närmaste desperat. Som tack för sin lojalitet och sinaambitioner att verkligen lyckas med sina arbetsuppgifter, konfiskerararbetsgivaren intjänad lön och lockoutar när ferierna börjar. Jag villse den yrkesgrupp som inte skulle härskna till mot sådana tilltag. Det är verkligen beklagansvärt att elever nukommer i kläm. Tiotusentals elevers sista och starkaste minnesbild frånskolavslutningen blir bråk, spontana uppror och allmän olust. Hur skall dessaelever komma att påverkas för framtiden? Vilken uppfattning om Vuxensverige ochorn samhällets sätt att bete sig kommer dessa ungdomar att bära med sig ut ilivet? Och vilket beredskap har skolministern om eleverna inte får betyg? Närfår eleverna då veta om de kommer in på gymnasium eller högskola? Hur mångaveckor eller månader kommer skolministern att låta eleverna gå och fundera ochkänna ovisshet, innan de får veta? "Jagutgår från att lärarna------ inte kommer att tillgripa olovliga stridsåtgärder",säger statsrådet. Kära någon, tidningarna är fulla med besked om vadsom tillgrips i fråga om åtgärder redan nu ute på skolorna. Inte kanskolministern vänta -det händer redan! Jag delar synpunkter när hansäger att lärarna i vårt land är lojala mot sin arbetsuppgift och sinaåtaganden. Det är skälet till att jag förutsätter att de faktiskt fuliför sinaarbetsuppgifter och sätter betyg. Mot bakgrund av något uppseendeväckandeuttalande vill jag fråga; Ställer sig bakom och ger sitt stöd åtvilda, olovliga strejker? Står fast vid det uttalande som han nyssgjorde? 117 (); Jag har självfallet inte alls ställt migbakom vilda strejker -och jag gör det inte heller - men jag tycker att såmycket händer att man inte kan vara till freds med attskolministern säger att han förväntar sig att ingenting skall hända. berättar kvällspressen om hur elever barrikaderarsig, hur elever sätter sig och blockerar motorvägar, hur poliser sätts in motelevupproret och hur eleverna känner sig djupt kränkta. Då trodde jag faktisktatt skolministern skulle ha någon beredskapsplan att hastigt presentera. Jag måste självfallet som ansvarigt statsrådha ett begrepp om och planer för vad som måste göras om en situation uppstårdär de som finns på arbetsmarknaden vidtar olovliga strejkaktioner, vildastrejker. Det måste regeringen självfallet ha tankar om och en planering för. Men jag är faktiskt inte beredd att i kammaren diskuterade planerna med en riksdagsledmot som anser sig kunna tillstyrka vilda strejkaktioner. 119 (): I och för sig kan jagytterligare en gång upprepa att jag inte ställer mig bakom vilda strejker. Menjag tycker det kan vara angeläget att erinra om vad alla mycket väl kännertill, att upphovet till vad som händer ute på skolorna kommer frånarbetsgivarparten. Annars hade vi inte haft det elände som vi nu har. Om en situation uppstår är statsrådet beredd, hörde vi.Jag menar att situationen redan är för handen. Om visst uttalande om Överläggningenvar härmed avslutad. 18 §Svar på fråga 1985/86:564 om visst uttalande om har bett mig klarlägga vilkakonkreta punkter jag åsyftade då jag vid presskonferensen med anledning avoppositionens motioner i anslutning till kompletteringspropositionen antyddeatt nu har flytt från de ekonomiska realiteterna. I samband med behandlingen av de ekonomisk-politiskamotionerna i anslutning till finansplanen kunde finansutskottet konstatera attden bestående budgeteffekten av budgetalternativ är enförsvagning i förhållande till regeringens förslag. Detta skall jämföras medatt presenterade sitt förslag som kraftigt budgetförstärkande.Centerpartiet förslår nu ytterligare åtgärder som skulle innebära en försämringav budgetsaldot. Jag avser bl. a. inrättandet av privata investeringskonton därsparande med obeskattade medel skall kunna ske upp till en nivå av 20 000 kr.per år. Jag finner det något förvånande att inte har redovisatnågra beräkningar över skattebortfallet, inte heller dessa kontons påverkan påandra sparformer. För att peka på ytteriigare ett konkret exempel vidhållercenterpartiet nedskärningar av AMS verksamhet i storleksordningen en miljardkronor. Genom stimulansåtgärder förutsätts bortfallet av arbetsmarknadsåtgärderkunna kompenseras med nyanställningar inom småföretagen. I den mån dessaåtgärder över huvud taget får några effekter är det på lång sikt.Arbetslösheten skulle således ofrånkomligen öka. De ökade statsbidragen tillarbetslöshetskassorna har inte heller beaktat. Detta är några exempel på de brister i centerpartietsbudgetalternativ som visar på att centerparfiets politik inte är förankrad iden ekonomiska verkligheten. 121ROLF KENNERYD (c): Jag ber att få tacka finansministern för svaret. Det är nu somfinansministern finner anledning att beskylla för att "hakastat loss från verkligheten" när det gäller den ekonomiska politiken.Vid båda tillfällena har beskyllningarna varit lika ogrundade. Åven om det sålunda har varit sakligt omotiverat, kan jaghysa viss förståelse för att finansministern av parfipolitiskt taktiskaskäl kände behov av att misstänkliggöra ekonomisk-polifiskamotion. Den innehöll nämligen - i motsatts till finansministerns budgetproposition- inslag med sikte på att väsentligt underlätta den ekonomiska situationen fördem i vårt land som bäst behöver en sådan lättnad. Sedermera har ju regeringen och dess finansminister ocksåanslutit sig till flera av våra förslag. Här vill jag bara exemplifiera det medhöjningen av det kommunala grundavdraget och höjningen av barnbidraget. Det ter sig därför egendomligt att finansministernåterkommer med samma beskyllningar och med samma språkbruk, därtill utan attange vilket underlag han har för sina beskyllningar. Av svaretframgår att det är tre ting som finansministern häri sitt underlag. Det gäller först och främst den budgetförstärkning som viföreslog i anslutning till budgetpropositionen. Det kan noteras att deberäkningar som då offentliggjorde visade ett minus på 6,6miljarder. kom sedermera fram fill ett minus på 2,3 miljarder.Vi har från i våra förslag senare kunnat belägga enbudgetförstärkning i storieksordningen 1,. På den punktenhar finansministern alltså fel. Finansministern har också fel när det gäller sparandet viade investeringskonton som vi har föreslagit. Jag vill hänvisa fill den debattsom finansministern hade med . Där sade finansministern attförslaget har "vissa förtjänster". Finansministern sade i ett senareinlägg att "frågan är förtjänt av vidare studium". Jag anser att det vore välgörande för såvälfinansministerns framtida trovärdighet som politikeranseendet i allmänhet omfinansministern avhöll sig från att rikta svepande beskyllningar mot andrapartier på så lösa grunder som här har skett. Överläggningen var härmed avslutad.