prot · G90955 · 1985-12-31 00:00:00 — I skatteutskottets betänkande nr 16 omdifferentierad bensinskatt behandlas också en motion av ochnågra andra centerpartister, som kräver att etanol producerad av inhemsk råvarabefrias från skatt. har tidigare, i sitt betänkande 1984/85:14, behandlatdenna fråga på grundval av en centerrnotion och då enhälligt uttalat: "Vad slutligen angår den av (c) och (vpk)aktualiserade frågan om skatten på vissa motoralkoholer vill utskottet gärnainstämma i syftet med motionerna. För en särbehandling i skattehänseende avbl. a, etanol talar inte minst miljöpolitiska skäl. Utskottet förutsätterdärför att regeringen ingående prövar möjligheterna att skapa reella ekonomiskaförutsättningar för utnyttjande av alternativa drivmedel och frågan omskattefrihet för motoralkoholer producerade av inhemska råvaror. anfört bör ges regeringen till känna," Ett enhälligt skatteutskott gjorde detta uttalande.Regeringen har inte tillgodosett önskemål på annat sätt än genom atttillsätta en ny utredning, den s,k, motoralkoholkommittén. Denna kommitté har iuppdrag att undersöka möjligheterna att använda motoralkoholer som drivmedeleller som låginblandningskomponent i bensinen. Utskottet förutsätter nu i sittbetänkande 16 att kommittén kommer att redovisa sina överväganden hösten 1986och att det då finns anledning att återkomma till denna fråga. anser som tidigare att det redan nu finnstillräckligt underlag för att besluta om användning av etanol som den naturligaoktanhöjande beståndsdelen i den blyfria bensinen. 1 en del länder användsetanol på detta sätt. Därför borde också vi i kunna utnyttja denmöjligheten. Även i vårt land har etanolen nu prövats så länge att beslutsnarast borde kunna fattas. Man säger i utskottet att man förväntar sig attutredningen presenterar sitt förslag . I väntan på detta har vi avståttfrån att reservera oss. Vi förutsätter dock att regeringen, när utredningenkommit med sitt förslag, verkligen snabbt vidtar åtgärder för att förverkligadet uttalade . Prot, 1985/86:55 18decemberl985 Skärpta avgasrenings-krav för personbilar, m. m. AnL 63TOMMY (vpk); Först vill jag säga att jag ställer mig litetundrande till talarordningen. Vpk, som har en reservation, har inte gettsmöjlighet att tidigare delta i debatten i detta skatteavsnitt. Det är framför allt av miljömässiga skäl som ocksåvänsterpartiet kommunisterna har accepterat att vi nu skall göra den föreslagnaförändringen, dvs. att vi sänker priset på blyfri bensin med ochkompenserar detta med att höja priset på blyhaltig bensin med : Vi äröverens om att använda skatten som styrmedel för övergång till miljömässigtbättre drivmedel. Däremot är vi inte överens med regeringen om att man redannu skulle fatta ett beslut som innebar att man bestämde sig för att den 1 juli1987 höja skatten på både blyfri och blyhaltig bensin med per liter.Utskottet har inte heller ansett att det finns anledning att göra det. Dettycker vi är riktigt. Man har därvidlag tillstyrkt vår motion. Vad vi däremot är oense med utskottet om ärvad som skall vara bestämmande för bedömningen av om en eventuell höjning skallgöras . Vi har även i detta sammanhang ansett det viktigt tar de olika miljöhänsyn som bör tas. Man kan inte utan vidare utgå frånatt en övergång till blyfri bensin, som utskottet tydligen anser inte skulle fånågra Skärpta avgasreningskrav för personbilar, ni. Man har i utskottet sagt att vi måste fåstatsfinansiell neutralitet. Vi från vår sida menar att man, när man resonerarså, inte bara kan se på bensinskatten och hur mycket man skall höja priset föratt skapa denna neutralitet. Man måste också ta i beaktande hur mycket avmiljövårdande insatser som inte behöver göras, därför att vi får ettmiljömässigt bättre drivmedel. Vi är inte heller benägna att i ett sådant läge krävastatsfinansiell neutralitet. Det skulle kanske innebära att man i stället föratt höja priset med , som regeringen föreslår, på blyfri resp. blyhaltigbensin skulle få höja det med per liter. Vi tycker alltså inteatt det finns anledning att ta ställning till detta . Vi måste framförallt se hur utvecklingen kommer att te sig. Det intressanta i det sammanhanget är vilket resultatmotoralkoholkommittén kommer fram till. Vi har från vpk;s sida i rätt många årvid det här laget hävdat att man kan byta ut blyet som oktanhöjande medel motolika typer av motoralkoholer. Det var också grunden till att isamband med beslutet att höja bensinskatten inte höjde skatten påmotoralkoholer. I det här sammanhanget kan man alltså använda skatten som ettstyrmedel, och det finns skäl att titta på vad det kan komma att innebära i enframtid. Med detta vill jag, fru talman, klara ut att vi är för inte skall göra någon bedömning av hur det skall se ut den 1 juli1987 och att vi inte heller är beredda att skriva under på att det avbensinskattemässiga skäl skall vara neutralitet. Därmedyrkar jag bifall till reservation 3. AnL 64 () replik; Beträffande det andrasteget är vi ju överensom att regeringen skall återkomma med förslag i den frågan. Men, , vi kan faktiskt inte blunda förverkligheten. Det statsfinansiella läget är sådant att vi inte har möjlighetatt vara så generösa som önskvärt vore. blir klar medsitt arbete först . Låt oss inte föregripa detta arbete utan avvaktaresultatet av det. Jag förmodar att regeringen kommer med förslag när arbetet ikommittén är klart. AnL 65TOMMY (vpk) replik: Låt mig då än en gång tala om för BrunoPoromaa, att när det gäller att vara generös eller inte för att subventioneraen viss typ av drivmedel, kan man inte bara se på frågan frånbensinskattemässiga utgångspunkter. Som jag sade i min inledning, måste manockså göra en bedömning av hur det har tett sig miljömässigt. Jag utgår från, och är övertygad om, att den oblyadebensinen kommer att medföra en bättre miljösituation än om man hade fortsatt isamma takt med blyad bensin. Av detta kan man väl dra den slutsatsen, BrunoPoromaa, att man inte behöver vara speciellt generös med insatser för att klaramiljövården, då man har fått ett miljömässigt mindre dåligt drivmedel. AnL 66BRUNO POROMAA (s) replik: Inte minst framställer mångagånger förslag till olika åtgärder som kostar statskassan pengar. Skall man hamöjlighet att genomföra alla de förslag som bidrar med, måste manha en god ekonomi, men en god ekonomi får man absolut inte genom att minskaintäkterna. Skärpta avgasreningskrav för personbilar, m. in. AnL 67TOMMY (vpk) replik: Man kan ju också göra så, att man vidtaråtgärder som minskar utgifterna på andra områden. Det är ganska enkelt.Eftersom tidigare talade som om han skulle vara lärare, kan hansäkert rent matematiskt förstå att man även kan gä till väga på det sättet, AnL 68 (); Det är en efterlängtad och bra proposition somvi just nu behandlar. I den finns dock, har vi i utskottet upptäckt, någraluckor, som utskottet har täppt till. En sådan lucka är parken med begagnade bilar. Dettapåpekar m. n. i motion 206. Propositionen talar om att bilar fr.o. modell skall förses med katalytisk avgasrening. Men vi vet attt. ex. har en medellivslängd . och det kommer att finnas mångabegagnade bilar utan avgasrening långt in . Det problemet är ickelöst med dagens beslut. Motionärerna menar att det bör ankomma på regeringenatt som nästa steg ta itu med parken med begagnade bilar. För att ge underlagtill denna åtgärd bör en utredning om problemet tillsättas, och detta villmotionärerna ge regeringen till känna. Det kravet biträder utskottet. Så till frågan om hastigheterna, som inte hardiskuterats särskilt mycket här. Orn du sorn bilist får kunskap om följande; omdu sänker hastigheten /tirn. så halverar dukväveoxidutsläppen, hur reagerar du då? Jag anser mig själv vara en ganskarepresentativ bilförare -jag kör gärna och fort. Men jag måste erkänna att jagnumera lättar litet på gasen, nu när jag har denna kunskap. Och jag ärsäkerligen inte ensam om det. Jag är övertygad om att många bilförarefrivilligt kommer att reducera sin hastighet efter sådan information. I , där man har avvisathastighetsbegränsning över huvudtaget, kan man längs läsa; Sankhastigheten-rädda skogen. Sådana vägskyltar borde vårt svenska vägverk sättaupp, och som medlem i verksstyrelsen där skall jag föra fram det kravet. Majoriteten i utskottet menar att kunskap kommer att gerespekt för nuvarande hastighetsgränser och kanske åstadkomma en frivilligsänkning av hastigheterna. Därför avvisar vi kravet från vpk på en generellbegränsning. Till slut kravet på information; På nyåret kommernaturvårdsverket att ge alla bilägare en information om dagens beslut.Utskottet anser att sådan information bör bli något återkommande, en typ avkampanj, dels för att stimulera till frivillig katalytisk avgasrening, dels föratt propagera för en hastighetssänkning. Detta har utskottet - i likhet med vad som framförs imotionen av att vi bör ge regeringen till känna. Jag kantillägga att jag såsom Skärpta avgasrenings krav för personbilar, in. Prot.1985/86:55 medlem i en av de tre socialdemokratiska sidoorganisationernaKvinnoför-18 december 1985 bundet. och Unga örnar, som stårbakom motionen, ser detta samt skrivningarna och tillkännagivandena om järnvägoch motorvägar som en stor framgång för de socialdemokratiskasidoorganisationernas krav. Jag yrkar bifall till utskottetshemställan och avslag på reservation 3. AnL 69 (): Jag begriper mycket väl att det inteförbättrar miljön i den här anläggningen om man nu tar till orda och hållerlånga anföranden, och därför skall jag fatta mig mycket kort. Jag kan emellertid inte låta bli att också litet grand geen historieskrivningjag har förstått att det inte är så ovanligt att man gördet från den här talarstolen. Det har också försiggått visst historieskrivandeunder denna debatt. Jag erinrar mig mycket väl valrörelsen . Då drev vifrån kds kravet på katalytisk avgasrening. Jag kan inte tänka mig att särdelesmånga som följde valrörelsedebatten 1982 kunde undgå det. Men då - det är dettajag vill erinra om, eftersom det kan vara roligt för mig att få göradet - var det fullständigt utopiskt att komma med sådana idéer och förslag. är det, som väl är, annorlunda. Jag vill gärna ha sagt att det beslut som kommer attfattas här om i allra högsta grad är ett steg framåt för svenskmiljövård. Men jag vill också ha sagt, fru talman, att det skall bli intressantatt se hur de sidoorganisationer som det har talats så mycket om kommer attrösta i samband med voteringen. Det råder ju ingen som helst tvekan om attBroderskapsrörelsen har varit mycket radikalt pådrivande på partiet och berömtsig av att ha en annan och mer radikal syn än vad moderpartiet har i kampen,som man brukar kalla det, mot det onda. Det är också intressant att lägga märke till att i enfråga som denna har moderata samlingspartiet och socialdemokraterna inte allssvårt att finna varandra. Jag hade tänkt säga en del också om dedieseldrivna fordonen. Men jag är verkligen till freds med vad statsrådet harlåtit oss få veta och även vad tog fram tidigare. Man känner sigju inte riktigt till freds och nöjd förrän det vidtas rejäla åtgärder. Och dendieseldrivna trafiken är i allra högsta grad den dominanta i stadskärnorna. Jag vill också erinra om - det kommer vi säkert ihågallesammans - att , vår statsminister, här i kammaren den 1 oktobermarkerade; "Värnet av vår livsmiljö är avgörande för vår framtid. Åtgärdermot luftföroreningarna och försurningen måste ges hög prioritet." Jag kan inte hävda att det steg, förvisso irätt riktning, som tas här är i analogi med det resoluta uttalande somstatsministern gjorde i regeringsförklaringen. Det borde ha varitnågot raskare och även längre kliv framåt. Jag ber, fru talman, att få yrka bifall tillreservationerna 1 och 4 i jordbruksutskottets betänkande 11. Överläggningen var härmed avslutad. Jordbruksutskottetsbetänkande 11 Prot. Mom. 2(införande av nya skärpta avgasreningskrav) Utskottets hemställan bifölls med235 röster mot 85 för reservation 1 av m.fl. 1 ledamot avstodfrån att rösta. Mom. 4(omläggning av trafiken från landsväg till järnväg m.rn.) Utskottets hemställan bifölls med 205 röster mot 116 förreservation 2 av i m. fl. Mom. 5 (sänkta hastighetsgränser) Utskottets hemställan bifölls med 304 röster mot 17 förreservation 3 av . Mom. 6 (utredning av Kalifornienkraven) Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot 155 förreservation 4 av m. fl. Mom. 9 (fullskaleanläggning för etanolproduktion) Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 38 förreservation 5 av och . 1 ledamot avstod fränatt rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(bensinskatten ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 (bensinskatten ) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering, som ställdes mot dels utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 2 av m.fl. anförda motiveringen, dels utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 3 av anförda motiveringen, bifölls med acklamation. Mom. 3-7 Utskottets hemställanbifölls. 4 § Arbetsmarknads- och arbetslivsfrågor Föredrogs arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /86:7 om anslag på tilläggsbudget 1 för /86(prop. 1985/86:25 delvis). AnL 70FÖRSTE VICE TALMANNEN; I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggningför samtliga punkter. AnL 71 (); Detta betänkande handlar om litet olika saker.Det behandlar frågan om inrättandet av arbetsförmedlingsnämnder i s. k.frikommuner, frågan om ytterligare pengar för olika insatser när det gällerberedskapsarbeten och frågan om det särskilda lönebidraget till offentligtskyddat arbete m. fl. Jag skall fatta mig ytterligt kort,eftersom detta är det sista ärendet före helgen, och börjar med några små funderingar. Vad lycka är upplevs olika. Men för de allra flestamänniskor är det en lycka att ha ett arbete och att få lön för det. Så inleddesen serie på tre program om bl.a. ungdomsarbetslöshet ien av TV-kanalerna. Det är bra att massmedia uppmärksammar något av det allravärsta som kan hända en människa - att inte behövas, att inte få jobb. Än värreär det när en ung människa möts av kalla handen: Vi har inget jobb för dig, dubehövs inte. Tänk att ha slutat skolan och sin utbildning och få veta att maninte behövs. Vi har påbörjat en ny mandatperiod. Skall vi om tre åråterigen få höra löftena om att vi politiker prioriterar frågan omsysselsättningen? Skall vi då liksom nu konstatera att regeringen inte klararuppgiften? Skall vi då liksom nu tvingas säga att visst finns det arbete, men...? Det finns 300 000 företag i . Ca 280000 av dem är småföretag. Tänk om bara vart och ett av 50 000 småföretaganställde en ung människa! Hur ofta träffar vi inte småföretagare somsäger:"Visst har jag arbete för ytterligare en eller två." Det finnsundersökningar som visar att många småföretagare har arbete för fler människor.Men varför säger de då nej till arbetssökande? Varför säger de nej när detkommer förfrågningar från arbetsförmedlingarna? Låt mig bara få peka på en av många orsaker. Vet ni, minakolleger i kammaren - särskilt ni socialdemokratiska kolleger som är besjäladeav att människor skall ha jobb - att avgifts- och skattebelastningen påsmåföretagen i ökade med 15 miljarder , dåAnna-Greta varit arbetsmarknadsminister? Jag tror, och jag vill tro, atthon vill göra allt för att det skall skapas arbeten, riktiga arbeten. Men vadskall hon ta sig till när de övriga statsråden med i spetsen ökar deredan höga kostnaderna för småföretagare med 15 miljarder på bara treår? Vad skall hon göra när en sådan politik saboterar möjligheterna förtiotusentals ungdomar att få arbete? Skall hon avgå i protest? Nej, sådantförekommer i , och det kanske inte heller är så konstruktivt. Menär det egentligen så konstigt att småföretagen tar till drastiska åtgärder,dvs. de gör ingenting? De anställer inte - i protest. Är det så konstigt attbenägenheten hos småföretagare i eller i att anställa merfolk är så liten? Det här är en nyckelfråga för oss som sysslar med närings-och arbetsmarknadspolitik. Jag förutsätter att , , ,och alla ni andra socialdemokrater som verkligen vill skapa jobbinte företrädesvis grubblar på vilka arbetsmarknadspolitiska åtgärder som ärbäst. Med de konjunkturprognoser och de tillväxtproblem sorn vi kan se ellerana framför oss måste vi än rner ingående och konstruktivt sätta oss in i devardagsproblem som exempelvis småföretagen har. Jag är övertygad om att härfinns en produktionspotential och framför allt tiotusentals riktiga jobb. Definns i , i , i och i alla andra län därarbetslösheten är på tok för stor. Arbetsmarknadspolitik rymmer många olikaaspekter på vår tillvaro. Jag sade i min inledning att det är en lycka att justha ett jobb. Det märkliga är, när vi nu står inför en ny mandatperiod på treår, att det kommer allt fler rapporter om att många människor som har ettarbete inte alls är lyckliga i sitt arbete. Jag tänker på"utbrändheten". Det kallas så, och är ett slags vanmakt, uppgivenhetoch hopplöshet, som människor känner i sitt arbete. Experter kallar det för"psykisk trötthet". Här nämns socialarbetare, poliser och lärare -yrken där man har hand om andra eller hjälper andra människor. Många av oss harsäkert stött på en socialarbetare eller lärare som säger; Hur ihela väriden skall jag orka ända fram till pensionen? Så sent som i går lyssnade jag till en föredragning omjust s, k. utbrändhet inom arbetsmarknadsverket - det som vi har inom vårtområde. T. o. m. på denna typ av arbetsplats förekommer denna företeelse.Det hade jag inte väntat. Tidpunkten är.emellertid inte, fru talman, den allralämpligaste att djupare gå in i detta problem . Vi får återkomma. Jag skall därför begränsa mig till att när det gällerarbetsmarknadsutskottets betänkande nr 7 peka på två principer som är särskiltviktiga för mig som moderat. Den ena gäller frågan vem som skall ha ansvaretför arbetsmarknadspolitiken. Självfallet måste det finnas samverkan med allaarbetsgivare inom både den enskilda och den offentliga sektorn, men detta fårexempelvis inte leda till att kommunerna övertar ansvaret förarbetsmarknadspolitiken. Nej, den skall stå under statlig ledning. Det ärstaten som skall ha ansvaret. Denna princip slår vi fast i reservation nr 1, somjag nu yrkar bifall till. ber jag att få yrka bifall till alla övrigamoderata reservationer. Den andra principen som jag särskilt vill peka på i dettakorta anförande behandlas i det särskilda yttrandet nr 3. Här understryker vivikten av att arbetshandikappade får anställning på vanHga arbetsplatser ochmed gängse villkor. Så har också skett alltmer med ettlönebidragssystem, som enligt vår mening kan utvecklas ytterligare. Inte minstbör man kunna öka flexibiliteten, dvs. ta än större hänsyn till de olikaförutsättningar som kan finnas hos olika arbetshandikappade. Dessutom anser viatt lönebidragets storlek skall bero på den enskildes handikapp och inte av vemsom är arbetsgivare. Prot, 1985/86:55 AnL 72ELVER (); Innan jag går in pade konkreta enskilda frågorsom behandlas i utskottets betänkande vill jag - så här i avslutningen avriksdagsarbetet - ta tillfället i akt och mycket kort kommenterautvecklingen på arbetsmarknaden. Prot,1985/86:55 Man kan konstatera att antalet arbetslösa genomsnittligthar varit klart högre under de socialdemokratiska regeringsåren sedan hösten1972 än när de icke-socialistiska partierna regerade och då folkpartieti regeringsställning hade ansvaret för arbetsmarknadspolitiken. Särskilt besvärlig är situationen för ungdomar, äldre,långtidsarbetslösa och arbetshandikappade. Antalet förtidspensionärer ökardrastiskt. Denna utveckling är särskilt anmärkningsvärd med tanke påatt vi har levt mitt uppe i en betydande högkonjunktur. Undernågra år tidigare var situationen en annan. Vi levde i en besvärliglågkonjunktur med vikande efterfrågan på våra produkter som följd. Trots detkan man säga att vi lyckades hålla arbetslösheten nere på en lägre nivå än vadden socialdemokratiska regeringen nu har klarat av. Denna utveckling är också anmärkningsvärd med tanke på deutfästelser som socialdemokraterna gjorde, innan svenska folket gick tillvalurnorna. Med en socialdemokratisk regering skulle minsann situationen påarbetsmarknaden förbättras kraftigt. Man gick t.o.m. så långt att manbeskyllde de icke-socialistiska partierna för att medvetet skapa arbetslöshet. har vi lärt oss att det som sägs frånsocialdemokratiskt håll före valdagen inte skall tas alltförallvarligt. Det har vi finansministerns ord på. Den verkliga bilden av läget ilandet serveras i stället det svenska folket tiden närmast efter ett val. Jaghar en stark känsla av att det kommer att belysas på ett särskilt sätt när vifår ta del av regeringens budgetproposition . Vad som särskilt oroar mig är hur vi skallklara av de påfrestningar på arbetsmarknaden som väntar när konjunkturen vändernedåt. Vi har inte sett några nya djärva grepp från regeringen, trots de storaproblem vi har haft och har på arbetsmarknaden. Vilken beredskap finns det föratt möta de problem på arbetsmarknaden som följer av en väntadkonjunkturavmattning? Enligt den statliga prognoser har vi att med mycket låg ekonomisk tillväxt och en kraftigt ökad arbetslöshet. IPK-bankens prognos görs bedömningen att vi i vårt land skulle ha omkring 230000 personer utan arbete 1988, dvs. av befolkningen i arbetsförålder. Låt vara, fru talman, att det handlar om just prognoser, men det är ettallvarligt tidens tecken att seriösa bedömare har en så pessimistisk syn påarbetsmarknaden för de allra närmaste åren. Hur det går beror också i hög gradpå vilken näringspolitik och vilken ekonomisk politik som förs i vårt land. Medde internationella fenomenen har vi litet att beställa, men den nationellaarbetsmarknadspolitiken kommer att spela en stor roll. 1 det avseendet ser jagtre oroande tecken; Regeringens politik saknar enlångsiktig offensiv inriktning. Socialdemo kraternas nej till ökad satsning på den tekniska utbildningen vid högskolorna är en defensiv hållning. Socialdemokratinsallt större tolerans mot den öppna arbetslösheten oroar. Njuggheten motde handikappade på arbetsmarknaden återkommer så ofta att den ser ut att bildaett mönster som känns främmande, för att inte Jag tänker på såväl motståndet mot att släppa fram tillräckligtantal lönebidrag för arbetshandikappade som den misskötta fråganom bilstöd till handikappade. Det betänkande som vi just nubehandlar gäller förslaget om tilläggsbudget I samt ett antal motioner somväckts i anslutning till dessa delar av propositionen. Då fler talare frånfolkpartiet tar till orda i denna debatt - där bl. a. ungdomsarbetslöshetenkommer att behandlas-skall jag nöja mig med att kommentera de bådareservationer som initierat. Reservation 5 kan man säga är överspelad genom att riksdagsmajoritetenför sade nej till en angelägen utbyggnad av resurser förden tekniska utbildningen som har föreslagit. Vi menar attsysselsättningen, både på lång och kort sikt, är starkt beroende av dentekniska utbildningen och att denna inte får eftersättas pä ett sådant sätt somdet nu faktiskt finns risk för. Jag tror att denna negativa hållning är enmycket dålig hushållning med nationens resurser. 1 reservation 10 följs folkpartimotionen om ett ökat antalplatser med introduktions- och särskilda lönebidrag upp. Här får vi stöd fråncenterpartiet, medan socialdemokraterna och - jag höll på att sägai vanlig ordning - säger nej till denna angelägna förstärkning. om den ökade flexibiliteten. Men det handlar ju inte bara omflexibiliteten, det handlar också om det antal och det utbud man kan ställatill förfogande. Det handlar, som sagt, om svårt handikappade, som skullefå en chans till sysselsättning på den öppna arbetsmarknaden. Alternativet äratt förtidspensionera, och det är ur mänga synpunkter en dålig lösning. Den ärinhuman för den enskilde, och den innebär samhällsekonomiskt ett stort slöseri. Med den förstärkning som arbetsmarknadsverket har äskatoch som har ställt sig bakom, skulle återslussningen till ettaktivt förvärvsliv underlättas för många arbetshandikappade.