prot · G909111 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:111 1 § Upplästes följande inkomna skrivelse: Härmed avsäger jag mig uppdraget som ersättare förmoderata riksdagsledamöter i fr, o, m, , Denna avsägelse godkändes av kammaren. 2 § Upplästes följande inkomna skrivelser; För fullgörande av enskilda uppgifter fär jag härmedanhålla om ledighet från mitt uppdrag som ledamot av under fiden den28 april - , Undertecknad anhåller härmed orn ledighet för studieresafill under fiden - , den 1 april 1986Hans Dau Kammaren biföll dessa ansökningar. Talmannen anmälde atf BarbroNilsson i (m)och () skulle tjänstgöra som ersättareför resp, Gösfa och . Om regeringsåtgärder till förmån för judarna iSovjetunionen 3 §Svar på interpellation 1985/86:145 om regeringsåtgärder till förmån för judarnai har frågat mig om jag vid mittkommande besök i avser föra fram de krav som restbeträffande den sovjetiska regeringens behandling av landets judiska minoritet,om jag i övrigt ämnar beröra oron som mänga i väst känner över de judiskasovjetmedborgarnas situation samt om jag iimnar diskutera kravet på allmän ochlegal rätt fill frivillig repatriering fill för judiskasovjetmedborgare. Det är obestridligen sä atf sovjetiska myndigheter påolika säff försvårar den judiska minoritetens religiösa och kulturella liv. Densvenska regeringen känner oro häröver, liksom över de judiskasovjetmedborgarnas begränsade möjligheter aft utvandra. Den inställningen har vi också gett uttryck åt i , i dess kommission för de mänskliga rättigheternaoch inom ramen för konferensen om säkerhet och samarbete i , Vi har också direkt med de sovjefiska myndigheterna iolika sammanhang tagit upp frågor som rör de judiska sovjetmedborgarnassituation, infe minst enskilda medborgares möjligheter aft utvandra. Dettakommer vi också atf göra i framfiden, 2 (): Jag ber aft få tacka statsministern försvaret pä min interpellafion. Nyårsafton firade tillsammans med godavänner i sitt hem. Jag var med och delade festligheterna med hans familj. Trotsaft sonen blivit vägrad aft läsa på pä grund av sin judiskabakgrund, trots atf dottern inte fått börja pä den skola hon velatstudera vid av samma skäl, var stämningen kring festbordet god. Till skillnadfrån många av sina judiska vänner, som i likhet med familjen söktutresetillstånd till , hade kvar sitt arbete, Hans telefonfungerade och ingen i familjen hade blivit utsatt för fysiska övergrepp. , när jag hade lämnat , blevVladimir arresterad, anklagad för förtal mof , Hans brott var atthan skrivit brev till bl, a, centralkommitté och fill den27:e kongressen om sin lagliga ansökan om emigration fill , Hans brottvar ocksä atf han för vänner utomlands i brev berättat om sin 18-ärige sonsutesfängning från . Dessa handlingar renderade honom fre år iarbefslägref Gulag, Domen föll . Som om defta infe skullevara nog blev han också misshandlad i fängelset av medfångarna. Domen mofVladimir Lifschits är ytterligare ett bevis pä förföljelse avjudar som sökt utresetillstånd. Det finns ca 2 miljoner judar i , Omkring 10 000 avdessa har bevisligen ansökt om tillstånd aft emigrera till , i enlighetmed sovjetisk lag och Helsingforsavtalef, men fåtf avslag pä ansökan. Tusentalsrefusniks väntar på utresetillstånd, och över 120 familjerhar väntat på tillstånd. Många fler skulle förmodligen ansöka om ufresefillständ om de inte vore rädda atf utsätta sig för ytterligareförföljelser. De som får avslag drabbas utan undantag av repressalier avskilda slag. Många förlorar sina arbeten, och andra blir tvingade atf fahalvfidsarbefen eller okvalificerade arbeten. I ett fall blev en judisk kvinna,vars familj jag besökte, av med sift arbete som kvalificerad kemist för attsedan bli anvisad arbete som städerska. Ofta stängs deras telefoner av förlängre eller kortare perioder. Barnen blir som regel utestängda frän högreutbildning. Med statens utfrysning följer ekonomiska problem; Hur skall manklara försörjningen på eft halvtidsarbete, eller i värsta fall inget arbetealls? Förföljelsen far sig för vissa refusniks mycket allvarligauttryck. Ett tjugotal refusniks avtjänar fängelsestraff för diverse fabriceradebrott. En standardanklagelse är förtal mot . Detta förtal haroftast sin grund i en ansökan om utresetillstånd, eventuellt kombinerad medaktiviteter som har aft göra med judisk religion och kultur. Otaliga judar kanvittna om arresteringar och varningar frän KGB om aff de måste upphöra med sinundervisning i hebreiska, eller sina möten för aff fira judiska ivarandras hem - för aff infe fala om de många fall av rena fysiska övergreppsom judar har blivit utsatta för utanför sina hem. Den officiellt sanktionerade antisemitismen i fårmycket oroväckande proporfioner, Def är infe enbart så atf människorhandgripligen tvingas avstå från atf gä in i lägenheter där judiska högtiderfiras eller tvingas hoppa uf genom fönstret för aft undgå att bli arresteradeav KGB därför aft de samlats i en lägenhet för att se ett judiskt teaterstycke.Nej, antisemitismen tar sig även uttryck i värre saker, I skämtfeckningar i officiellaorgan drar man sig inte för atf likna judar vid nazister. Hakkorset har börjatframställas som en judisk symbol, I vissa fall har man t,o,m, använtanfisemitiska skrifter från tsartiden för aft misstänkliggöra vad sovjetstatenkallar för sionism. har antalet beviljade utresetillstånd kraftigtminskat. fick 51 000 judar utresetillsfånd fill , Def har skeffen dramafisk minskning, och 1984 var antalet endast 900, uttalar 1985 enhälligt antagenresolution sin oro för de ständiga trakasserierna av judarna i ,uppmanar den sovjetiska regeringen atf fillåta judar aff leva utanatf bli diskriminerade. Man uppmanar regeringen aft också upphöra medspridandet av antijudisk propaganda, atf frige alla judiska samvetsfångar ochatf tillåta utvandring fill för de judar som så önskar. Statsministern talar i siff svar om den oro som regeringenkänner. Det är tillfredsställande aft statsministern så ger uttryck föravståndstagande av behandlingen av judar i . Däremot uppfattar jagdet som aft statsministern är mycket kortfattad i sitt svar när han hänvisarenbart fill aff regeringen även i framfiden kommer att direkt fa upp frågor somrör de judiska sovjetmedborgarnas situafion. Kan jag därmed tolkastatsministern sä aff han med framfiden avser , dvs, understatsbesöket i ? Om regeringsåtgärder till förmån för judarna iSovjetunionen Om regeringsåtgärder till förmån för judarna iSovjetunionen 3ELISABETH (): Jag ber aff få tacka statsministern försvaret på interpellafion, som har gett även oss andra möjlighetaff fa upp denna fråga i kammaren ännu en gäng. Vi har här iriksdagen diskuterat de sovjetiska judarnas situation, träffades vi - det var en krets pä 600-700judar och icke-judar- i synagogan i . Vi antog dä enhälligt enresolufion som kommer aft sändas - den kanske redan är avsänd - fillgeneralsekreteraren i kommunisfiska parti, , Iresolutionen framhålls i korthet att vid sitt tillträde sade, affvisst kunde det hända att de som har haft fillgång fill statshemligheter harfåtf avslag på sin anhållan om utresetillstånd. Men han sade också vid dettillfället att om vederbörande hade fått vänta så länge som fem till skullehindret vara övervunnet, Det finns en lång rad refusniks i som väntatmer än tre är och där de sovjefiska myndigheterna använt den för oss inteadekvata hänvisningen till statshemligheter som anledning till avslag. Jag skulle vilja nämna några av dem som jag haft fillfälleatf träffa, några som jag betraktar som nära och mycketrespekterade vänner. Några av dem sfär omnämnda i resolutionen, Def gällerkanske allra främst , 75 är, som infe haft någon kontaktmed vetenskapen, och hans hustru , för vilka statsråd i flera regeringaroch vi i försökt verka, är mycket sjuk, men trots def har detinfe varit möjligt aff fä henne till för behandling. Vi har mycketsvårt atf förstå aft något sådant skall kunna förekomma, Älexandr är en annan av dessa. Han är ; hanhar med kraft och mod kämpat för de sovjefiska judarnas frihet. Vi har VladimirSlepak, 59 är, och hans hustru , vi har , och hanshusfru samt Älexandr loffe, Alla dessa är kända namn för oss som arbetar idenna kommitté, I den parlamentariska kommittén har vi för en fid sedanfillsammans med riksdagsmän från folkefingef och avsänt eft dokumenttill , till president och fill statsminister , Vipåtalar där hur bl, a, Gromyko delfog när det gällde resolutionen omupprättandet av staten , Då var , som vi uppfattar def, innepä aff var en självständig stat, atf den skulle uppfatfas som judarnashemland. Dä skulle en repatriering, som vi uppfatfar def, vara en självklarhet.Man frågar sig varför def inte är def . Vi påminner i vår resolufion ocksåom Helsingforsresolutionen av som vi icke anser aft har följtvad beträffar denna minoritet, som dock är så stor - ur judisk synpunkt sett -atf av världens judar befinner sig inom gränser, Def kan vara intressant atf till protokollet få antecknataft 104 ledamöter av folkefingef, 91 ledamöter av och 148 ledamöterav riksdag har undertecknat detta dokument. Jag instämmer med i aft svaret kanske varlitet kort, Å andra sidan har vi vid flera fillfällen fått bevis för aff densocialdemokrafiska regeringen står fast och vill stödja judar. Viräknar naturligtvis med att så skall ske också i fortsättningen. Anf.4 (): Också jag vill tacka både statsministern och MariaLeissner för aff vi har fäff fillfälle att föra denna debatt i kammaren. Antisemitismen är ett av de allra mörkaste kapitlen iEuropas historia. Vi vet alla atf den tidsmässigt har mycket djupa rötter.Under århundraden har def förekommit upplopp och pogromer. Olika typer av auktoritäraregimer har sett det som förenligt med sina intressen aft rikta folkets vredemof judarna och på def sättet kanske avleda reakfioner som annars skulle drabbadem själva. Kulmen pä denna antisemitiska tradition var naturligtvis def somhände i , Mot bakgrund av den erfarenhet som de avskyvärdamassmorden i under fid gav oss föreställde man sig affantisemitism, i varje fall som officiell polifik för en stat, borde varanågonfing fullständigt otänkbart, åtminstone i , Men tyvärr tvingas vikonstatera atf antisemitismen har övervintrat och aft det ställe i därden har siff starkaste fäste är dagens , Detfa är allvarligt, Defhandlar nämligen infe bara om spontana motsättningar mellan folkgrupper, utandef är fräga om en medveten statlig politik, statligt organiserade trakasseriermof en folkgrupp och en religiös grupp. Det har illustrerats av fidigare falare vilka uttrycktrakasserierna tar sig. Även om def hela naturligtvis infe pä något säff kanjämföras med vad som försiggick i under nazismen, omfattartrakasserierna ändå sådana saker som nidbilder i statlig press, olika typer avrätfsövergrepp, inkl, fängslanden, osv, Def är djupt allvarligt aff detta kanförekomma i , Också i är def fråga om en odemokratiskregering, som förmodligen anser def vara förenligt med sina intressen aft riktafolks negafiva reakfioner mot en viss folkgrupp och kanske i viss män utnyttjaden som syndabock, som avledare för reaktioner som annars skulle kunna drabbaregimen själv, Def är, herr talman, mycket vikfigt aft omvärlden intesvävar pä målet i sift fördömande av de utslag av antisemitism som i dagförekommer i , även om de går under benämningen antisionism. Detär angeläget att fär klart för sig aff dess sätt afthantera den judiska befolkningen i landet är en belastning för regeringen, infebara internt utan ocksä i landefs relationer till omvärlden. Det är viktigt aftvi får den sovjefiska regeringen atf förstå aft denna hantering ocksä har sittutrikespolitiska pris, atf den skadar anseende i omvärlden ochdess relationer till andra länder. Jag vill avsluta, herr falman, med atf uttrycka förhoppningenaff sfafsminisfern i samband med sitt besök i kommer affutnyttja tillfället aft med all den klarhet och det eftertryck som dennaallvarliga sak kräver visa detfa för de sovjefiska ledarna. Om regeringsåtgärder till förmån för judarna iSovjetunionen Jag sade i mitt interpellationssvar atf viockså i framfiden kommer atf ta upp frågor som rör de judiskasovjetmedborgarnas situation. Vi tvekar alltså inte aft framföra vårinställning. 7 Riksdagensprotokoll 1985/86:109-111 Om regeringsåtgärder till förmån för judarna iSovjetunionen Vi har emellertid en förpliktelse aff vid varje fillfällenoga pröva om def är offenflig eller tyst diplomati som ger oss de bästaförutsättningarna aft nå resultat. Vi har använt, och kommer aft använda, bådadessa former av diplomati. Äv detfa följer aff def infe alltid är möjligt atfge en öppen redovisning av allt värt arbete med en viss fråga. Jag tror atf desom i första hand är intresserade av aff sakfrågorna löses också har förståelseför detta arbetssätt. Jag respekterar naturligtvis , , och andras engagemang för, i det här fallet, judarnai , Jag har förståelse för att ni kan vilja diskutera denna frågainför eff besök av det slag som äger rum . Men jag hoppas att MariaLeissner och kammaren i övrigt också respekterar atf det är omöjligt för migaft i förväg offentligt räkna upp vilka frågor som skall väckas från svensksida i förhandlingar med en annan nation vid ett officiellt besök där. Så skerinte inför några besök av detfa slag, och def är en princip som jag ämnar hållafast vid. Syftet är helt enkelt aft i slutändan nå bästa möjligaresultat för i de frågor som rör våra nationella intressen och för deenskilda människor som en vikfig del av våra kontakter gäller. 6MARIA (): Statsministern hävdar att man kan arbeta påolika säff, och def respekterar jag. Naturligtvis är det svårt aff frånriksdagens talarstol i detalj diskutera vilken dagordning som kan komma affgälla i , Men jag skulle ändå vilja återge vad som står i eft brevsom skickades av fre vetenskapsmän, fillika refusniks, från fill ettmöte med västerländska vetenskapsmän. De talar där om vikfen av att just nu -med eff nytt ledarskap i som fortfarande söker sin polifiskariktning-föra upp frågan om sovjefiska judars öde på dagordningen. Det är nusom man möjligtvis kan påverka utvecklingen, och därför är det oerhörtväsentligt aft utländska stater i sina samtal med de sovjefiska myndigheternainfe underlåter aff utnyttja denna möjlighet. De ryska vetenskapsmännen säger vidare i sitt meddelandeaff de rykten om massöverföringar som cirkulerat inte har någon grund.Sovjetiska judar är mycket oroade, och de blir inte längre lugnade av ryktenoch löften. Tystnaden är infe längre svaret på deras oro. Ryska judar är räddaför tystnad. Tyst diplomati har sin fid, men fullständig tystnad döljer att detinfe finns någon diplomati alls. Jag har i min interpellafion berört någraenskilda människors öden, och , , Yosif Begun,och är naturligtvis endast sex av alla detiotusentals människor som def handlar om. Men alla dessa människor är i sifthopp om eft drägligt liv i framfiden bl, a, beroende av aft den svenskestatsministern vid sitt besök i utgår från att tystnadens stund är förbinär def gäller de ryska judarnas sak. Efter aff ha lyssnat fill statsministernssvar räknar jag med aff han delar min uppfattning i den här frågan. 7ELISABETH (): Åven jag har naturligtvis respekt för affstatsministern under sitt besök själv måste avgöra vilka frågor som skall tasupp och hur och i vilken ordning detta skall ske. Låt mig dock säga aft def ärmin fasta övertygelse atf def när def gäller de sovjefiska judarna infe längreär möjligt att komma någon vart med tyst diplomati. Under mänga år har vi i deinferparlamenfariska kommittéerna i och utanför framför allt arbetat medtyst diplomati, men vi har inte varit särskilt framgångsrika. Jag tror aff manpä judiskt håll över hela världen är övertygad om aff vi kommit så långtatf vi i stället måste ställa krav på respekt för de mänskliga rättigheternaäven vad beträffar sovjetiska judar. Jag hoppas att vi med den taktiken skallfå ledning aff förstå vilken goodwill man i skulle få iutrikespolitiska sammanhang om man öppnade gränserna för dem som villrepatrieras fill liksom för de judar som kan vilja återvända tillSovjetunionen - kanske bara på besök eller kanske för att återvända för gott -samt för dem som vill utöva sin religion och sin kulfur eller utbilda sig tilldef yrke som de anser passar för dem, osv. 8 PÄRGRANSTEDT (c): Jag vill instämma i vad tidigare falare sagt,aft man måste kunna använda även tyst diplomati i detta sammanhang. Men jagvill också i likhet med föregående talare varna för alltför mycket av tystdiplomati, Def är nämligen viktigt atf man fär klart för sig i atf defsovjefiska sättet atf behandla landefs judiska befolkning är en belastning förSovjetunionen, Det blir en belastning, om det blir tillräckligt mycket avoffentlig debatt om detfa, Def är den offentliga debatten som haranledning aft känna oro inför. Vad som sägs tyst och sfilla mellan statsmänbakom slutna dörrar kan man nog i stort seff bortse ifrån, men en omfattandeoffenflig debatt om dessa frågor kommer atf upplevas som en klar nackdel ursovjefisk synpunkt, som en belastning i deras internationella relationer, Defär därför som den tysta diplomatin inte räcker; den måste kompletteras med denoffenfliga debatten. Där har naturligtvis mänga aktörer en roll aff spela-också ledande statsmän i statsministerns position. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Meddelande om svar på interpellation 1985/86:150 Med hänvisning till riksdagsordningen 6 kap,1 § får jag meddela aft då interpellanten på grund av sjukdom är förhindrad atfta emot svaret kommer jag aff besvara interpellationen vid senaretidpunkt. Prot.1985/86:111 5 § Svar på interpellation 1985/86:130 om gymnasieskolan ~ ~~r, Anf. har frågat mig om vilka ätgärder jag är beredd aftvidta för aff öka gymnasieskolans infagningskapacitef. vidarefrågat mig om jag är beredd aft upphäva beslutet om prioritering av 16- och17-äringar, Han har också frågat mig om jag är beredd atf medverka fill en utökadandel företagsförlagd utbildning i form av inbyggd utbildning, verkstadsskolor,lärlingsutbildning och hanfverksutbildning. När det gäller gymnasieskolans intagningskapacitet har jagutförligt redovisat mina överväganden och förslag i budgetproposifionen, somför närvarande i denna del behandlas av utbildningsutskottet. Jag finner ingenanledning aft upprepa dem här. Svaret på första fråga är, som framgår avbudgetpropositionen, aff regeringen är beredd aft vidta erforderliga åtgärderi fråga om antalet intagningsplafser i gymnasieskolan, om det visar sig attalla sökande 19-äringar infe kan beredas plats nästa läsår. En förutsättning ärdå givetvis atf regeringen får def i budgetpropositionen begärda bemyndigandet. Bakgrunden till att vi i detfa sammanhang fästerhuvudvikten vid 19-åringarnas situation är helf enkelt aft de, inom den totalagruppen 16-19-åringar, är de enda som infe , sedan prioriteringen av16-17-åringar infördes, kommit i åtnjutande av denna prioritering, vare siginför innevarande läsår eller inför nästa. Jag är inte - och därmed kommer jagin på andra fråga - beredd atf förorda aft beslutet omprioritering av 1617-åringarna upphävs. De förutsättningar som gällde närriksdagen fattade sitt principbeslut i denna fråga är enligt minmening lika aktuella : 16-och 17-åringarna har få valmöjligheter när defgäller sysselsättning. Deras 18- och l9-åriga kamrater är bättre lottadedärvidlag, även om särskild uppmärksamhet måste ägnas också åt denåldersgruppen. När def slutligen gäller fråga omgymnasieskolans yrkesinriktade utbildning och den företagsförlagda delen därav,vill jag påpeka aft arbetsgruppen för översyn av den gymnasialayrkesutbildningen (ÖGY) överlämnade sift slutbetänkande (SOU 1986:2 och 3), Entreårig yrkesutbildning, för bara eff par veckor sedan. Jag anser aff olika frågorom förefagsförläggning av den yrkesinriktade utbildningen i gymnasieskolan börberedas i samband med ÖGY;s förslag. Jag vill inte föregripa resultatet avdenna beredning. Under detta anförande överfogtredje vice falmannen ledningen av kammarens förhandlingar, 11 (): Jag tackar utbildningsministern för svaret på mininterpellafion, Alla vetju aff det förhäller sig pä det sättet - och har varit så under en följd av år-aftinfe alla ungdomar som söker fill gymnasieskolan och som vill ha en 100 gymnasieutbildning kan erbjudasplats där. Varför det är sä vet vi också. Bådeutbildningsministern och jag känner till såväl bakgrundshistorien som skälettill aft det blivit sä här. Men samfidigt mäste jag, naturligtvis, medge att enstörre andel sökande har kommit in under senare är. Anledningen fill aff jag nu har framställt eninterpellafion är att vi bl, a, under valrörelsen diskuterade dessa saker. Vifick upprepade gånger försäkringar från socialdemokratiskt häll om atf man varberedd aft ta de förslag pä allvar som vi i hade presenterat -dvs, när det gällde aft utöka antalet ungdomar som skulle kunna få en plats igymnasieskolan. De här försäkringarna har upprepats iregeringsdeklarationen - både i den regeringsdeklaration som avgavs vidregeringstillträdet och i den som avgavs vid den regeringsombildning som skeddeför en kort fid sedan. Vi har alltså upprepade gånger fätf samma besked. Sedankom budgetpropositionen, av vilken framgår aff regeringen föreslår exakt sammaantal platser i gymnasieskolan som gällde föregående budgetår och föregåendeläsår. Så gör man, trots att man vef att antalet 16-åringar ökar både det häråret och -och då ännu mera, Situafionen upplevs som lifef konstig. Det finns såledesall anledning atf ställa frågan: Vilka åtgärder är regeringen egenfligen bereddatf vidta? Jag har alltså i klartext frågat: Vilka åtgärder tänkerregeringen vidta för aff uppfylla givna löften? Dét föga uttömmande svaret blirdå att regeringen är beredd aft vidta erforderliga åtgärder. Ja, def får mansannerligen hoppas. Men jag ville ju veta vilka åtgärder man var beredd affvidta, Def är ju infe bara de som söker direkt fill gymnasieskolan som ställs utanför,Åven om ett större antal sökande, som jag sade förut, kommit in, har def såsent som detfa läsår varit så, atf av de sökande 16-17-åringarna -infe av årskullen - infe kunnat beredas plats i gymnasieskolan. Dessutom vardet eff stort antal s, k, äldresökande som inte heller kom in. Avskolöverstyrelsens petita framgår också atf andelen äldresökande har minskatmed , Def här känner vi naturligtvis igen, med tanke på hur detär i verkligheten. Mänga 18-19-äringar har ju, efter aft ha hört sig för omutsikterna att bli antagna, fäff följande besked: Det är ingen idé aff ens sökafill gymnasieskolan. Du kommer ändå infe in, eftersom du inte tillhör denprioriterade gruppen. Vi tycker alltså aff def finns all anledning aff göra en omprövning.Det räcker inte aft, som utbildningsministern gör, bara säga: När vi vet aftalla 19-åringar inte får plats, skall vi hitta på någonting, Underförstäft: vifär väl skapa några tusen intagningsplatser fill. Men det här inträffar ju mitti sommaren, då intagningen är klar. Dessutom vill jag säga aff om def nu skullebli ytterligare ett antal intagningsplafser, kommer def att innebära att helaintagningsproceduren återigen förrycks. Vi är då fillbaka i de gamla, välkändabanorna - man spär på lifef grand då och då. Jag vågar alldeles bestämt påstå, utbildningsministern,aff antalet platser nästa läsår inte kommer aff räcka fill. Det vef vi redannu. har redovisat eff utförligt underlag i sinanslagsframställan, och där sägs i stort sett samma saker som jag nyssberättade om. Då.krävs def ett betydligt större antal intagningsplatser, och debehövs så fort som def över huvud faget är möjligt. Sedan säger utbildningsministern apropå prioriteringen affhan infe är beredd aft upphäva den. Det låter litet egendomligt, om mansamtidigt säger atf alla sökande, bäde 16-17-åringarna och 18-19-åringarna,skall ha plats i gymnasieskolan. Om det är sant behöver inte en del av demprioriteras, utan då skall väl alla få plats. Utbildningsministern säger vidare aft detta egentligenbara gäller gruppen 19-äringar, som inte har erbjudits dennaprioriteringsmöjlighet.