prot · G909126 · 1985-12-31 00:00:00 — De har underevinnerliga tider lurat oss när det har gällt kommunikationer och mycket annat.De kommer att ta detta som ett argument för att viljan inte är så stor frånsvensk sida, eftersom majoriteten av i inte går pä den härlinjen, Det är det som är skillnaden, , 8 () replik: tar nu till storsläggan motfolkpartiet, och jag vill bara helt stillsamt än en gång fråga han anser att vi skall avskaffa besvärsinstitutet i vårt land. Menar WiggoKomstedt att vi skall ha det så att skall yttra sig i allabesvärsärenden, eller skall det bara gälla vissa regionalt anknutna frågor,frågor som berör en viss landsända, ett visst landskap eller delar av landskap? Det är tydligen så att vi i har större respektför möjligheten att anföra besvär än vad har. Jag beklagar djuptatt har denna inställning, 9 () replik: Det är inte besvärsrätten det handlar om,, utan vad det gäller är hur man låter hemma på barrikaderna och vadman sedan gör här i . Jag har i och för sig ingen invändning iprincipfrågan. Den får och hans parti lov att hävda bäst ni vill,men min diskussion gällde om man skall ha ett argument på hemmaplan och ettannat i . Det är väl det som är det intressanta i den här debatten. Sedan tycker jag att det i det fall som jag åberopade närdet gäller besvärsrätten, och som jag redovisat med vissa ställningstagandenoch offentliggöranden, kanske inte hade varit så dumt om demonstreratvar den står någonstans, 10 HANS i (s): Efter Per Stenmarcks korrekta beskrivning avLex kan jag begränsa mig till att tala litet om vår motion Sk544, i och jag har krävt lättnader i LexÖresund, så att man skall fä köpa två paket cigarretter i stället för ett, somnu. Vi tycker också att man skall kunna fä köpa litet parfym, rakvatten ochliknande varor när man åker över sundet. Om jag flyger mellan och får jag köpa enliter starksprit, en liter starkvin och sex öl. Jag kan också köpa en limpacigarretter och jag kan fylla min beautybox med olika saker som skall vara där. Den flygningen tar . jag båt mellan och eller och får jag köpa en ask cigarretter - och restiden är 12 längre, - Var finns logiken? Utskottet anser det motiverat att man på det nordiska planetnormaliserar Prot. 1985/86:126 och försöker åstadkomma regler som bättre överensstämmer med dem som 24april 1986 gäller i fråga om annan nordisk färjetrafik. Jag tycker att det är riktigt, men [ eftersomLex är en speciallag skulle man kunna justera den redan * nu, kanskehelt enkelt slopa den. Utskottet sade ungefär likadant som , ochingenting har hänt. Det är väl egentligen och utskottsom år kan skriva i det närmaste samma motiv för att avslå motioner -och ingenting händer. Men jag håller med utskottet om att vi mäste normaliserafärjetrafiken inom . Alla vet att det finns problem med färjetrafiken, isynnerhet i södra . Många har försökt satsa pengar på att upprätthållaen ordentlig förbindelse mellan de två stora städerna och , mendet har inte lyckats. Kan vi på något sätt hjälpa till att förbättraförutsättningarna för de företag som vill satsa på kommunikationer mellan Malmöoch , och kan vi göra det med så enkla medel som att justera LexÖresund, då tycker jag att vi skall göra det. Det sägs nu att lättnader har gjorts, och det är riktigt.Man har hävt förbudet att spela, sjunga och dansa pä båtarna. Ursprungligenhade man alltså i lag förbjudit människor att spela, sjunga och dansa. Nuefteråt undrar många vad det egentligen var för något. Folk är också förvånadedå de hör att vi har gjort lättnader, att nu fär de sjunga och spela igen.Såvitt jag vet har ännu ingen utnyttjat denna stora generositet fränmyndigheterna utan det hela går sin gilla gång. Eftersom i reservation 5 haryrkat bifall till och min motion kommer vi i voteringen att röstaför den. Jag yrkar således avslag pä utskottets hemställan på den punkten. I detta anförande instämde (). 11 (): Jag ämnar beröra den del av skatteutskottetsbetänkande som avser färjetrafiken i och närmast gällertullbemanningen i . Färjeförbindelsen mellan och Allinge påBornholm är synnerligen värdefull för näringsliv. Turismenstimuleras, och både svenska och utländska turister skapar ökade inkomster.Detta leder i sin tur till ökad sysselsättning i en av arbetsmarknadsproblemtyngd region. Det aktuella problemet är nu att färjetrafiken harstoppats av generaltullstyrelsen. Det har skett genom att medhänvisning till bristande tullresurser vägrar att ha tullbemanning iSimrishamn. Frän principiell synpunkt leder ett sådant beslut till orimligakonsekvenser. 1 realiteten handlar det om en rättsstridig etableringskontrollsom urholkar vår näringsfrihet. Även de anförda resursskälen kan starkt ifrågasättas. Detär visserligen uppenbart att det uppkommer svenska tullkostnader, men dessa kan begränsas. Personaltätheten behöver inte vara större i än på andra gränsställen. Vidare borde det kanske t. o. m. räcka med stickprovs- 13 Anslag till m. m. kontrollenligt gängse mönster. För övrigt skulle det vara bra med samverkan mellanpolis och fullare vid kontroll av pass resp, tull. Med andra ord: en föreningmellan en av polisen bemannad passkontrollort och en av tullen bemannadtullstation. Här borde nog rationaliseringsvinster kunna hämtas. Dessutom är färjetrafikens intäktsida helt nonchalerad.Den sysselsättningsskapande turismen leder ju i sin tur till ökadeskatteintäkter för såväl stat som kommun. Man undgår också kostnader försocialbidrag och andra kontantunderstöd till följd av arbetslöshet, Resultatsaldot av inkomster minus kostnader blir medstörsta sannolikhet ett samhällsekonomiskt plus. Mot denna bakgrund är slutsatsen självklar. Det borde varamöjligt för generaltullstyrelsen att inom sin totalram - gärna i samverkan medpolisen -förse med tullbemanning och därigenom hjälpa i stället föratt som stjälpa färjetrafiken. Avslutningsvis vill jag beträffande yrkandena i denna delav ärendet tillägga följande. Majoriteten anser sig tydligen av formella skäl förhindradatt uttala sig om tullbemanningen, eftersom ett besvärsärende är underhandläggning. Minoriteten är av motsatt uppfattning och har därför enreservation, nr 6, vars innehåll man vill skall beaktas vid besvärsprövningen. För egen del är jag i den förmånliga situationen att jagkan hänvisa till att finansministern och därmed regeringen redan den 7 november1985 fick kännedom om min positiva inställning till en tullbemanning iSimrishamn och således till färjetrafiken till . Jag kommer att rösta för reservation 6. även om den vilarpå formellt synnerligen tvivelaktig grund. Anledningen är att jag vill undgåvarje fortsatt misstänkliggörande från någon av min kamp för färjetrafiken iSimrishamn. 12 (): Per Stenmarck har pä ett utomordentligt sätttecknat bakgrunden till , varför jag inte behöver beröra den. i har också anfört de argument som finns för ettavskaffande av eller i varje fall en förändring till det bättre förrederierna. Även om vi folkpartister från har full förståelseför våra representanters i skatteutskottet sätt att se på frågan tror jag attvi upplever de här problemen så starkt att vi vill anföra de starkaste argumentvi kan finna och tillkännage dem för regeringen. Av dettaskäl vill jag yrka bifall till reservationerna 5, 6 och 7. I fråga om reservation 5 gäller det att om möjligtpåskynda en förändring av . Som Per Stenmarck och iHelsingborg sagt har den här frågan behandlats i , ochman har endast nått fram till marginella förändringar. Jag tror att det ärutomordentligt brådskande att åstadkomma en förändring, sä att färjelinjerna iSkåne kan fungera på samma sätt som färjelinjer i hela övriga . Därförtycker jag alltså att reservation 5 är viktig. Beträffande reservationerna 6 och 7 vill jag som hastigastsäga att jag tycker att det är beklämmande, när det gäller bygder där man avolika skäl behöverdessa färjelinjer till , att man frän tullens sida försvararen . Inte minst av rena arbetsmarknadsskäl är det viktigt att 24april 1986 man fårstörsta möjliga aktivitet i de områden som berörs av reservationerna , , .- Anslag till Med vad jag här sagtoch med stöd till vad som har anförts av Per Stenmarck och iHelsingborg yrkar jag alltså bifall till reservationerna 5, 6 och 7. I detta anförande instämde (). 13 (): Värdet av att behålla våra sambandscentralervid våra kuster har flera talare berört här i kammaren, och flera motioner påsamma tema har behandlats. 1 motion Sk507 har jag tillsammans med på den viktiga roll som sambandscentralen i spelar somförbindelselänk för både statliga och kommunala myndigheter i deras arbete avskiftande slag såsom väderleks- och snömängdsinformation till ,brandförsvaret vid brand i skärgården, ambulansutryckningar osv. Listan kangöras mycket lång. Den lokalkännedom som sambandscentralens personal besitterbetyder oerhört mycket och har mänga gånger varit avgörande för att ett braresultat kunnat uppnås i samband med sjöräddning. Sambandscentralen är en stortrygghetsfaktor för skärgårdens befolkning. Utskottet påpekar att man "tidigare betonat vikten avkustbevakningens verksamhet och att rationaliseringar inom , t.ex. genom organisatoriska förändringar, bör genomföras på ett sätt som inteminskar förutsättningarna för en god bevakning". Utskottets skriver vidareatt betydelsen av en kontinuerlig närvaro av bevakningspersonal i de berördakustregionerna inte får underskattas. Vad som håller på att ske är dock att t. ex. vidsambandscentralen i en övergång från dygnetruntbevakning till ett öppethållandeendast på kontorstid - alltså mellan 8 och 16 - planeras. står det i betänkandet som vi behandlar att utskottetanser att regeringen bör redovisa frågan för innan en omorganisationgenomförs och att detta bör ges regeringen till känna. Med anledning härav vill jag fråga utskottets talesmanherr , om jag uppfattat rätt när jag tolkar detta uttalande avutskottet sä, att ingen omorganisation vid Gryts sambandscentral kommer att skeutan att vi här i fär debattera och ta ställning till detta. Eftersomplaneringsarbete med omorganisation och ändrade öppettider faktiskt pågår, såär det mycket viktigt att vi får klarhet i-och blir förvissade om-att någraförändringar ej kommer till stånd förrän vi här i kammaren får ta ställninghärtill. motion yrkar jag att den planerade indragningen avbemanningen vid sambandscentralen i ej verkställs. Om försäkrar att någon sådan förändring ej kommer till stånd med mindreän att far ta ställning till den, så kan jag nöja mig med det svareti dag. medsäkerhet kan sägas att vi i kammaren får tillfälle att besluta om detta i 15 särskildordning, så yrkar jag bifall till motion Sk507. Anslag till m. m. Prot.1985/86:126 Anf. 14 () replik: Det är alldeles självklart att utskottetmenar att frågan skall redovisas för . Vi hade en mycket omfattandebehandling av ärendet i skatteutskottet, och det var just detta förhållande somgjorde att utskottet blev enigt. Jag förutsätter att så skall ske. Om inteannat har regeringen möjlighet att ta del av den debatt som förts i kammarengenom snabbprotokollet. 15 () replik: Jag tackar för detsvaret och anser att jag fått bekräftat att vi får tillfälle att diskutera ochta ställning i ärendet om det skulle visa sig att en omorganisation . Jag har varit i kontakt med sambandscentralen i , och enligt vad jagförstår planerar man där att starta med kontorstid 8-16,Men om jag tolkat rätt, kommer denna förändring inte attkunna äga rum utan att vi i kammaren fått ta ställning till det. 16GUNNAR BIORCK i (m): Eftersom av alla motioner vinnerriksdagens bifall och min kvot härvidlag torde vara uppfylld skulle jag kanskeinte behöva besvära kammaren med min motion Sk523, som avslutningsvis behandlasi skatteutskottets betänkande 24, Då den emellertid har tillkommit för att iefterhand försöka tillse att det skall finnas ett juridiskt korrekt underlagför domar, som avfattats utan ett sådant, är det ju inte heller jag utanrättsskipningen som drabbas av utskottets avvisande behandling av motionen. Jag kan emellertid inte underlåta att till protokollet fäantecknat det synnerligen anmärkningsvärda förhällandet att någon i Nyttjuridiskt arkiv gjort den tilltagsna och ur konstitutionellsynvinkel besynnerliga konstruktionen "införselavgift i form avmervärdeskatt", uppenbarligen för att i efterhand, efter påpekande,försöka rättfärdiga tidigare formellt oriktiga domslut. Den konstitutionellaexpertisen är enig om att inga skatter är avgifter, således ej hellermervärdeskatten, medan vissa som avgifter betecknade pålagor i realiteten ärskatter. måste jag dä också reagera mot utskottetsuttalande att "En sådan tillämpning torde vara helt i överensstämmelse medintentionerna bakom lagstiftningen". På samma gång medger utskottet attdet inte vill bestrida att formuleringen av den gällande lagen kan ge upphovtill missförstånd, varför man förordar en omarbetning för att bringa terminologini överensstämmelse med regeringsformen - en i och för sig ganska skäligbegäran. Enligt min mening skall man inte döma på förmodadeintentioner och formuleringar som kan ge upphov till missförstånd, utanmedborgarna skall ha rätt att lita pä gällande lagars ordalydelse, vilket jagtycker är en rimlig begäran. Medborgarna skall ha rätt att hålla sig till vadsom står skrivet, och fällande domar skall inte avkunnas förrän ett underiagföreligger som motsvarar de förmodade intentionerna. Jag finner därför med enroad rörelse att utskottet pliktskyldigast avstyrker min motion "i den månden inte kananses tillgodosedd" - vad man nu kan avse med detta kryptiska Prot.1985/86:126 uttalande. Jag kan ta detta med ro, men de som blivit eller blir dömda på 24april 1986 basen av svårtolkade intentioner måste nog för sin del beklaga att skatteut- skottet och domstolarna inte tagit ut satsdelarna . Inte heller känner jag mig personligen drabbad av attutskottet -förmodligen på grund av dålig påläsning av historiska urkunder -underkänner den dåvarande finansministern departementschefsuttalandei propositionen om införandet av mervärdeskatten , nämligen att sådanskatt vid införsel skall tas ut "enligt samma grunder som gäller förskattepliktig omsättning inom landet". Min respekt för äruppenbarligen större än skatteutskottets - utskottet tycks tro att det här ärmin privata uppfinning. Till den uppfattning jag nu har förvärvat omden svenska insatser i lagstiftningssammanhang skall jag emellertidbe att få återkomma i samband med kammarens kommande behandling av förvaltningslagen.Låt mig dock redan här och erinra om två av de åldriga domarregler somfaktiskt finns intagna i lagboken och som lyder, den ena: "All lag ärinsatt för rätt och skäl, och icke för saköre skull", och den andra:"Den menige mans bästa är den yppersta lagen". Här kan man lätt fåintrycket att lagen är till för myndigheternas skull, och kan man bara få utrejäla "sakören" spelar det inte så stor roll om lagtexten är riktigeller inte. Det är överraskande att ett riksdagsutskott kan görasådana uttalanden som i det här föreliggande betänkandet och ännu meruppseendeväckande att man i domstolarna tillåter sig att utan egen prövning avlagstiftningens ordalydelse agera så som skett. Något yrkande avser jag dock inte att besvärakammaren med. Snarare vill jag uttala min beundran för skatteutskottetshörsamhet mot 1809 ärs konstitutionsutskotts rekommendationer till ,att "vara visligt trög till verkning men fast och stark tillmotstånd". 17 (vpk): Jag tänkte något beröra frågan om kustbevakningensorganisering, framför allt när det gäller sambandscentralerna. Jag kan börjamed att yrka bifall till utskottets hemställan i dess helhet. 1 betänkandet behandlas bl, a, några enskilda motioner somvänder sig mot beslut att genomföra neddragningar av verksamhetenvid Gryts sambandscentral och mot att sambandscentralen i skulleläggas ned och verksamheten flyttas till den regionala bevakningscentralen iGöteborg, Det är några viktiga synpunkter som man mäste beakta när manhar för avsikt att genomföra rationaliseringar och besparingar iverksamhetsgrenar som har med våra kuster och skärgårdar att göra. Desynpunkter som man då måste ha med sig i bagaget skiljer sig kanske en hel delfrån vad man vid andra tillfällen är tvungen att ta hänsyn till. Det är absolut min uppfattning att det inte går attersätta människor, deras kunskaper och närvaro i de aktuella kust- och skärgårdsområdena, med modern teknik - sedan må den moderna tekniken vara hur modern som helst. Att det inte fungerar tycker jag vi har sett otaliga bevis på under en rad årdå 17 Anslag ull m. m. olikamyndigheter ersatt människor med just teknik. Jag tänker bl. a. på den ökadesjöosäkerhet som utan tvivel uppkom när man avbemannade en hel del av fyrarnalängs våra kuster. Jag tänker också på de lotsstationer som man har dragit inoch hur viktig lotspersonalens verksamhet i de aktuella områdena är, bl, a, föröversyn och kontroll av olika områden, sjösäkerhet, tillsyn av naturreservat,m, m. Detsamma gäller och dess blotta närvaro i de aktuellaområdena. Jag menar naturligtvis inte att man inte får göra rationaliseringareller besparingar. Men när man gör det mäste man ta speciell hänsyn till attdet är nödvändigt att ha fysisk närvaro av personal ute i kust- ochskärgårdsområden. Det räcker inte att ha personal enbart på olika typer avbevakningsbåtar. Också detta är nödvändigt, men det ena fär inte utesluta detandra, I anslutning till skatteutskottets behandling av frågan omanslag till väcktes motioner som gick emot förslaget attverksamheten vid skulle dras ned. Det har tidigare redovisats att manavsåg att enbart ha dagöppet på normal kontorstid. Man skulle alltså inte haöppet eller eller vidsambandscentralen i . Som s. k. fritidsskeppare vet jag att det är justunder de tider, då man alltså inte tänkt ha sambandscentralen öppen, som detstörsta riskerna finns att någonting kan inträffa. Det är människor behöver ha största möjliga chans att nå enbevakningscentral e. d., när det har hänt någonting som rör sjösäkerheten. I är det samma sak. vill irationaliserings- och besparingssyfte flytta in verksamheten vidbevakningscentralen i till den regionala bevakningscentralen iGöteborg. Det kan inte heller vara rimligt. När vi behandlat dessa frågor i utskottet har vi ocksålyssnat till de argument har anfört för dessa ändringar. Tullverkethar sagt att man för att kunna bemanna båtarna ordentligt måste ta folk frånannan typ av bemanning i kust- och skärgårdsområden. Detta har jag ansett varaett helt vansinnigt ocb alltför abrupt tillvägagångssätt. Därför har jag ocksåmedverkat till att det blivit en annan tingens ordning vid behandlingen avmotionerna. sade att behandlingen har varitomfattande, och det kan man utan tvivel påstå. Jag tror att vi höll på i sexveckor i utskottet, med bordläggning den ena gången efter den andra, enbart närdet gällde frågorna om sambandscentralerna. Jo, därför att deuppgifter vi fick från inte överensstämde med verkligheten. Vi hadeav bibringats uppfattningen att neddragningen vid redan vargenomförd. Jag dristade mig att under ett kvällsplenum sent ringa tillsambandscentralen i för att kontrollera om samtalet skulle hamna där ellerom samtalet - som uppgivit - skulle hamna på den regionalasambandscentralen på här i . Samtalet hamnade i , ochdet är alldeles riktigt som här har sagts att det planerade genomförandet avneddragningen inte kommer att äga rum förrän . Jag förutsätter, i likhet med flera andra talare, attneddragningen inte kommer att ske. Innan vi slutligen justerade den text ibetänkandet som nu gällerställde jag nämligen frågan, efter att ha drivit det här ärendet under sexveckor: Kommer denna text att innebära att neddragningen till öppethållandeenbart i eller flyttning av verksamheten vid sambandscentraleni in till icke kommer att ske? Svaret blev att neddragningeninte kommer att äga rum - det kommer inte att bli någon neddragning med mindreän att man, som det också heter i utskottsbetänkandet - tvingas komma tillbakamed frågan i ett större sammanhang. Det skall alltså inte endast gälla fråganom dessa båda bevakningscentraler utan organisationen av hela ,och det tycker jag är mycket viktigt. Mot den bakgrunden har jag, herr talman, inte anledningatt göra något annat än att yrka bifall till utskottets hemställan i desshelhet. Anslag till m. m. 18 BO (): Jag fann anledning begära ordet när BengtHarding i sitt inlägg sade att reservationen nr 6, som jag står antecknadpå, skulle vara tvivelaktig. Det är obetaget att uttala sig i den här frågan.Vad utskottets majoritet har gjort i fråga om tullbemanningen i är attöverlåta åt regeringen att fatta beslut i ett besvärsärende, utan egetställningstagande från sida vare sig för eller emot en viss sak. Detinnebär att regeringen kan fatta ett negativt beslut, och det återstår bara attåterkomma med motioner i detta ärende under den allmänna motionstiden i januari1987. Beslut kan måhända inte fattas förrän under . Helasäsongen försvinner bort. Det är för det första ingentvivelaktig reservation. Den är för det andra mycket väl motiverad. Hade denvunnit bifall, hade frågan fått en positiv lösning. 19BENGT () replik: Som replik till vill jagunderstryka att jag har sagt att reservation 6 står på formellt tvivelaktiggrund. Det vidhåller jag. Jag vill poängtera vad uttalat när det gällerbesvärsinstitutet. Det är fördelaktigt att hälla det helt isär frän denpolitiska verksamheten. Fattar regeringen sedan ett beslut som vi inte accepterar,är det fullt möjligt att återkomma. Jag tycker för övrigt att det inte finns någon anledningatt hålla på och diskutera formaliafrågan. Den förtjänar knappast merauppmärksamhet. Jag tycker inte att vi i skall föregripa regeringensbeslut. Däremot är jag beredd att understryka vad några talare har sagt, attdet är ett oacceptabelt dröjsmål från regeringens sida att ännu inte kunnafatta beslut. Regeringen har haft ärendet i uppemot . Så långtid har det tagit i fråga om . Men när det gäller en annanfärjeförbindelse, nämligen i , där man också aviserade en nedläggningpå grund av bristande tullresurser, dröjde det . Det är mycketintressant att jämföra handläggningstiden för de här ärendena. Det långadröjsmålet, , är någonting som det kanske finns anledning att meraskärpt reagera mot. Prot.1985/86:126 Anf. 20 BO () replik: 24 april1986 Herr talman! Det är just för att vireagerar mot den långa handläggningsti- Anslag till m. m. den som vihar avgivit vår reservation och inte accepterat utskottets majoritetsskrivning. Det jag reagerade mot nu var påståendet att ett antalreservanter skulle göra något som var formellt tvivelaktigt. Hade det varitformellt tvivelaktigt, borde kammarkansliet ha tagit upp frågan ochfunderat över om vi kan reservera oss på det här viset. Uppenbarligen kan videt. Det är alltså inte fråga om att något formellt fel ärbegånget, utan det är fråga om den vilja man har att ge regeringen till kännavad man anser att regeringen bör göra i besvärsärendet, 21 () replik: Herr talman! Detär inget fel på viljan, , Jag har demonstrerat att min inställning isak är klart positiv. Det har jag gjort tidigare än någon annan här iriksdagen. Det har jag gjort personligen. Vi har fått höra nu av att folkpartietsutskottsgrupp är positivt inställd till tullbemanning i , Vi vetockså att som parti står bakom detta. Det gälleri sak,Formaliafrågan-jag poängterar det än en gång - förtjänar inte mer diskussionhär, tycker jag, 22 BO () replik: Formaliafrågan är väl ändå ganska viktig förSveriges riksdag. Tydligen kan man reservera sig sä som vi har gjort iskatteutskottet. Vårt förtjänstfulla kammarkansli, som kan grundlagarna ochandra bestämmelser, hade säkerligen reagerat om det hade varit en formellttvivelaktig reservation. Står också bakom reservation 6, föreslär jagatt folkpartiledamöterna också röstar för den här i kammaren. Då har vimöjlighet att med större tyngd fä regeringen att snabbt fatta ett för bygdenpositivt beslut, 23 (): Det har hettat till litet i den här debatten,och en del moderater har angripit oss i . Ett par små förtydligandenkanske vore på sin plats, talade mycket vänligt och rart om stöd tillGotlandstrafiken i form av skattefri försäljning.