prot · G909136 · 1985-12-31 00:00:00 — Om jag skall tolka välvilligt kan jag säga att det finns en hel del positiva drag bäde ihans anförande, i utskottets betänkande och i den behandling som frågan omluftfarten efter hand har fått, Vi är från reservanternas sida naturligtvisglada över att det har-börjat hända saker och att det har varit möjligt att ienighet fatta en del posifiva beslut vad gäller luftfarten och inte minst vadgäller luftfartsverkets uppgifter. Det finns möjligheter att komma ännu längre - det skullevara en klar fördel både för luftfartsverket och för dess arbete med driften avflygplatserna om myndighetsfunktionen helt frigjordes från den affärsdrivandefunktionen. Om detta kunde genomföras fullt ut skulle flygplatserna ocksåföras över i separata bolag, detta för att man skulle åstadkomma en marknadsekonomiskdrift av flygplatserna. Detta skulle vara till fördel både för flygsäkerhetenoch för verkets affärsdrivande verksamhet. När detgäller SAS och Linjeflygs koncessioner och inrikesflyget är det Prot.1985/86:136 dags att bryta upp den särställning som dessa bolag har. Mantalar ju i och för sig positivt om detta numera på SASoch har börjat inse att det får positiv inverkanpå SAS övriga linjefart om man släpper en del av sekundärlinjerna. Men vitycker att man skulle kunna öppna för en ren konkurrenssituation på Det skulle definitivt inte skada SAS, Jag ber att få yrka bifall till dereservationer där finns med, 11 () replik: sade i sitt anförande attdebatten nu har skiftat karaktär. är det mest fråga om koncessionspolitik,ökad konkurrens, avregleringar och planering av trafikströmmmar som dominerardebatten från vår sida. Det är riktigt. Jag betvivlar inte att utflyttningen till Arianda harvarit positiv för flygets utveckling. Men det är inte det enda som har gjortatt vi har haft en dynamisk utveckling på flygets område. Jag tycker att det ärganska självklart att man försöker följa med i den utvecklingen, att manförsöker se vad som är fel och vad som måste göras för att på bästa sätt tatill vara samhällets totala resurser på luftfartens område. Om man, som är fallet, börjar få en snedvridning närdet gäller utnyttjandet av den flygplatskapacitet som finns i landet, bör manse till att få en bättre styrning av trafikströmmarna frän mot Sturupoch för att utnyttja resurserna bättre. Det är därför vi har tagitupp detta. Frågan togs för övrigt upp i trafikutskottets betänkanden 7 och 26förra året. Då förordade utskottet enhälligt en sådan styrning. Men tyvärrsaknas fortfarande åtgärder från luftfartsverket i det här syftet, och därförhar vi från återkommit med detta krav. Vi har gjort det också därföratt regeringen, som har det yttersta ansvaret i det här fallet, heller inte harsett till att vi fått ett bättre utnyttjande av den samladeflygplatskapaciteten i landet. När det sedan gäller koncessionspolitiken, Sven-GöstaSignell, är det inte fråga om att konkurrera ut vissa flygbolag och vissaflyglinjer, utan det är fråga om att med en riktig koncessionspolitik räddavissa linjer i stället. Om SAS eller Linjeflyg inte anser att en viss linje ärlönsam att upprätthålla, bör regeringen ge andra bolag tillstånd att flyga denlinjen. Vi har i vär motion konkret pekat på linjen , Vi harockså pekat på möjligheterna till bättre utnyttjande av flygplatskapacitetengenom att öppna en öst-väst-förbindelse av typen Visby-Kalmar-Landvetter ellerBorlänge-Karlstad-Landvetter, Varför kan inte socialdemokraterna ansluta sigtill en avreglering genom en generösare koncessionspolitik, när vi har så godaerfarenheter av en avreglering utomlands? Monopol är aldrig bra.var de änuppträder. 12 (vpk) replik: I sak skiljer sig min uppfattning inte stortfrån det tog upp i sitt anförande. Men på en punkt är jag inte riktigt överens med honom. Det gäller hur man skall handlägga frågorna om 12 flygplats under de återstående tioåren. Det är bekant att statens avtal med stadbeträffande marken Prot. 1985/86:136 går ut , Att inte harför avsikt att föriänga avtalet är också klart. Man har behov avmarken och man har planer pä att använda den för annat ändamål. Därför finnsdet skäl att inte, som gör, skjuta över hela frågan till ettbolag som tittar på vad man möjligen skall kunna göra av - F18.Inrikesflyg finns ju också på programmet för flygfältet i , Det viktigaär att vi från i dag-det är trots allt bara kvar avavtalstiden för - klart och tydligt säger ifrån att regeringen måstegöra något, skall läggas ned, och det kommer att ske oavsettvad man tycker och tänker i , därför att inte har föravsikt att förlänga kontraktstiden. Då finns det skäl att man från statsmaktengår in och fattar ett beslut för att om möjligt snabba på förändringarna. Det är i allra högsta grad angeläget att få använda markentill bostadsbyggande. Som jag nämnde i mitt huvudanförande är det en oerhörtstor bostadsbrist i hela , och vi behöver marken bättre tillbostäder än till privatflygsintressen m, m. Därför finns det också skäl attpåskynda utvecklingen sä att vi tidigare än in kan fåbörja bygga bostäder på och angränsande områden, 13 () replik: återkommer till vad hon sade igårdagens anförande om sitt exempel från och säger att det nya greppet iUSA togs pä ett mycket konsumentvänligt sätt. Jag ville i mitt anförande påpekaatt det inte var riktigt så konsumentvänligt. Inte kan det varakonsumentvänligt att 156 flygplatser icke i fortsättningen tar emot flygplan ilinjetrafik. Inte kan det vara konsumentvänligt att man pä vissa linjer harfått prisökningar på , Jag är medveten om att det skeddeprissänkningar på några linjer, men det var på de svaga linjerna man fickbetala det höga priset, tog i sin replik också upp frågan ombolagsbildningen. Jag försökte i mitt anförande säga att när man på varjeflygplats är resultatansvarig kommer man att arbeta på ett helt annat sätt.Det vore fel av oss att nu ändra luftfartsverkets organisation och det beslutvi tog för bara . Att det skulle bli bättre med bolag har jag svårtatt tänka mig. Det argument anförde, nämligen att flygsäkerhetenskulle öka, har jagsvårt att förstå, anser att vi skall påskynda avvecklandet avBromma flygplats. Jag försökte i mitt inledningsanförande säga att det är enangelägenhet för och . Det skulle vara felaktigtav att trampa in på den kommunala självstyrelsens område och säga attså och så skall ni göra med er mark i , Vi har ett avtal mellanStockholms stad och staten som löper ut, och därefter är det helt fritt förregionen att själv avgöra hur man vill ha det - om man vill bygga bostädereller industrier eller om man vill använda marken för fortsatt affärsflyg ellerannat. Det är en angelägenhet, och jag anser att staten inte skalllägga sig i den debatten. Låt det kommunala självstyret fä råda, Prot.1985/86:136 Anf. 14 () replik: Han uppmanade dä svenska företagare, fackföreningsaktiva ochmyndighetspersoner att i högre grad tänka europeiskt och ta hänsyn till detharmoniseringsarbete som pågår utomlands. Det låter ju riktigt. Men flyget, , kan i det sammanhangetinte få ha någon särställning. Vi kommer, tro mig, att också på det områdettvingas till ställningstaganden som står i harmoni med övriga . I mittanförande sade jag att vi inte kan liberalisera på samma sätt som i . Jaghar inte tagit som ett exempel som vi skall följa, utan jag hänvisade baratill en lATA-rapport som visar att det finns en del att hämta för oss av detsom har hänt i . Det är viktigt med en ökad koncessionsgivning - det hartagits upp av både och andra här . Ju öppnare vi är för ökadkoncessionsgivning och ökad konkurrens, desto mer resande uppstår faktiskt.Det leder till större inkomster för våra flygplatser, ökade skatteintäkter förstaten och bättre förutsättningar för olika delar av landet. Beträffande frågan om , som jag inte tog upp i minförra replik, vill jag säga att det visserligen handlar om en eventuellförlängning av ett avtal som ligger på bord. Det är Stockholmsstads politiska majoritet som har intagit ståndpunkten attBrommaavtalet inte skall förnyas. Men majoriteter kan ändras, och majoriteterkan ändra sig. Om vi här i gör bedömningen att det finns behov avBromma flygplats, tror jag att man från säkert också lyssnar påoss. Jag hänvisade i mitt anförande till den s. k.ULF-utredningen, där man också säger att det finns ett behov av treflygplatser i , Med utgångspunkt från dessa slutsatser och deprognoser som där har gjorts vore det förfärligt dåligt av oss i attinte tänka på att vi skall behålla , Det vore också dåligt av Stockholmsstad om man inte insåg behovet av som ett komplement och ettalternativ till , 15 () replik: tror inte attflygsäkerheten blir bättre om en myndighet får renodladeflygsäkerhetsuppgifter. Jag beklagar, , men där har jag enhelt annan uppfattning. Jag tror att vi skulle få en bättre myndighet om denhar enbart myndighetsuppgifter. Det är därför vi har avgivit denna reservation, 16 () replik: Socialdemokraterna är tydligen inte bereddaatt vidta några som helst åtgärder för att få ett ytterligare förbättratutnyttjande av den flygplatskapacitet som vi har i landet. Det hänger ju också samman med diskussionen om ,Använd ningen av är också en fråga om hur vi vill ha utvecklingen på flygets område inte bara i utan i hela landet. Det räcker inte med att bara bygga ut . Det räcker inte med att bara, som 14 menade, bygga utjärnvägstrafiken. Vad som är för handen är att försöka undvika eninvestering i ytterligare en Prot. 1985/86:136 flygplats i . För att undvika en sådan stor investeringoch därmed spara på samhällets resurser måste det, som vi från ser det, ' varariktigt att först titta på hur man kan utnyttja den samlade flygplatskapa- citeten ilandet, dvs, att också bättre utnyttja den kapacitet som finns på Landvettersoch flygplatser, som är underutnyttjade. Vi skall inte hellerbygga bostäder på , Vi bör hellre se till att befolkningen intekoncentreras till , I detta sammanhang har vi också i motion pekat påatt taxepolitiken måste utnyttjas i det här syftet. Genom en medveten taxepolitikkan man öka färdtrafiken på t, ex, och , gällande taxor förflygplatsanvändning och för frakt, liksom i fråga om biljettpriserna, sätterexempelvis i strykklass och premierar beflygningen pä ochKastrup, Både ur resenärernas synpunkt och ur samhällsekonomisk synpunkt ärdetta, som vi i ser det, inte en riktig utveckling. Får jag till slut, herr talman, bara säga några ord om organisationsfrågan.Från sida har vi inte tagit upp den. Vi har inte funnit anledning attreservera oss, för det fattades ju sä sent som ett beslut iorganisationsfrågan - ett beslut som gick i rätt riktning dä det gällde attskilja myndighetsfunktionen från den rörelsedrivande verksamheten. Det finnsanledning att avvakta något och se hur detta fungerar, innan man på nytt tarupp en organisationsdebatt, 17 (vpk) replik: har tydligen missförståttmig. Min avsikt var naturligtvis inte att skulle gå in och tala omvad skall använda marken till. Jag har aldrig menat attriksdagen skulle fatta något beslut om detta. Vad jag har gjort är att ge enredovisning av hur det ser ut i , vilka problem som finns och vadStockholm behöver denna mark till samt vad inte behöver den till,alltså som flygplats. Det är alldeles riktigt att kommunen själv skall bestämmavad marken skall nyttjas till. Men det finns ett behov av att få denna mark ,alltså tidigare än 1996, för problemen just är mycket stora, och lägetser bara ut att förvärras. Bostadssituationen har endast blivitväldigt mycket sämre i , och med hänsyn till den bostadspolitik somförs och det byggande som förekommit kommer ettbibehållande av som flygplats inte att göra situationen bättre.Självfallet måste vi ta fill vara alla markresurser för de viktiga ändamålen. Men det är som sagt som skall bestämma.Jag har hävdat att vad skall göra är att påskynda ett beslut - viskall redan nu fatta beslut om att avyttra , så att marken kan nyttjastidigare än fr, o.m. Jag måste, herr talman, få säga några ord om järnvägstrafiken,eftersom en replik riktades mot mig i det sammanhanget. När jag tog järnvägstrafiken för del somexempel gällde det frågan om att ersätta kortdistansflyg med järnvägstrafik - och med en snabbare järnvägstrafik. Jag menar inte att man skall ersätta annan flygverksamhet med järnvägstrafik, utan jag tror att det är viktigare och 15 1985/86:136 7 maj1986 riktigareatt man nyttjar järnvägstrafik för korta distanser än att man bygger flygfältoch nyttjar flyget. Jag skulle vilja påstå att det som sade häratt vi inte skall bygga bostäder på , det är en sak som ... är taletiden ute, och dessutom får repliken endast avseSven-Gösta Signeils anförande. 19 (vpk) replik: Jag fick den härrepliken riktad mot mig i replikomgång, och därför tog jag migfriheten ,,, Ja, men den friheten medger inte jag, 21 () replik: Efter att ha lyssnat pä de inlägg som hargjorts här skulle man kunna få uppfattningen att majoriteten i utskottet,socialdemokratin i och regeringen skulle föra en politik som icke ärvälvillig till flygets utveckling. Jag bara undrar: Om det som sägs vore sant,skulle vi då ha fått en så gynnsam utveckling av flyget här i landet? Det harsedan 1984 ökat med , och ökningen fortsätter, Passagerarunderlaget påde sekundära linjerna har ökat med . Jag vill säga det här som ett bevis för att det är fel närman gör gällande att vi inte skulle vara intresserade av att utveckla flyget iSverige. Vad beträffar säger att majoriteten kanändras. Ja, men då är det ju en majoritet i som skall ändras,och det kan inte vi påverka i . Jag vill också återknyta till vad sade omatt vi skall skynda på utvecklingen i fråga om . Vill kommunha marken till annat, då ärdet kommunen som skall ta initiativ och inte vi.Framställningen måste komma från , om man där vill ändra detbeslut som har fattats. Talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare replik. 22 PER STENMARCK (m): I anslutning till det betänkande som vi härhar att ta ställning till tänker jag anlägga några synpunkter som framför alltberör utanför . Alltsedan sin start har flygplatsen varit föremål för enlivlig debatt. Den har gällt allt från flygplatsens känsliga placering urmiljösynpunkt till den bristande utnyttjandegraden och alltför få reguljäraflygdestinationer, både på inrikes- och på utrikesflyget. Att flygplatsen intekunnat erbjuda den turtäthet och det antal destinationer som ur mångasynvinklar vore önskvärt, har framförts inte minst frän sydsvenskt näringsliv. uppstod en debatt om SAS sätt att skötaflygningarna pä sträckan Prot. 1985/86:136 mellan och , Härdkrifik framfördes från många håll, och odiskutabeltvar också denna berättigad. Antalet inställda avgångar - av en ---- ellerannan anledning - var otillfredsställande stort, uftfar I ärlighetens namn skall sägas att en klar förbättring harinträtt , Regulariteten i avgångarna har ökat påtagligt.Huruvida detta är en tillfällighet eller en bestående förbättring återstår attse. Låt mig bara i sammanhanget peka på de möjligheter till någon form av deladkoncession som har utvecklat, alltför låga kapacitetsutnyttjande har ocksådebatterats . De bästa utvecklingsmöjligheterna finns säkertfortfarande beträffande chartertrafik. Men ständiga höjningar av charterskattenoch diverse flygavgifter har hämmat en rimlig utveckling och begränsat Sturupskonkurrensmöjligheter. Regeringsförslaget om en höjning av charterskatten ärdärför ytterligare en beklaglig åtgärd som kan få negativa konsekvenser förSturup, Skälet till att drabbas hårdare än andra svenska flygplatser äratt man lever i konkurrens med en flygplats i ett annat land, nämligen Kastruputanför , För att motverka denna nackdel har regeringen redan tidigaregivit luftfartsverket rätt att medge en rabatt på . Det är av vikt att avslå regeringsförslaget om höjdcharterskatt. Om så ändå inte sker, är det nödvändigt med en motsvarandehöjning av charterrabatt, I annat fall förlorar resenärer,som vi förlorar skattepengar till , I ett för flygverksamheten utomordentligt hårt pressatekonomiskt klimat ~ där oljeprisfallet bara marginellt har påverkat prisbilden- är det självklart att ett flygbolag, under i övrigt likartadekonkurrensbetingelser, väljer en flygplats som har de klart lägsta avgifterna. Därför är det förmodligen också på det viset att om vivill förbättra kapacitet, måste vi anpassa flygavgifterna efter deavgifter som gäller i utlandet, I ett sådant läge skulle det finnas möjlighetatt utveckla även ett reguljärt utrikesflyg från , Under en lång följd avär har den enda reguljära utrikeslinjen utgjorts av den s. k. pendeln tillKöpenhamn, finns också ett direktflyg mellan Sturupoch , Detta är mycket positivt och ett klart uttalat önskemål,inte minst frän näringslivet i , utfördes en utredning där ett flertalintressenter ingick, bl, a, luftfartsverket, SAS, i länoch handelskammare. Utredningen pekar pä att det finns underlag för ensådan här direktförbindelse. Den gången beräknades den årliga efterfrågan uppgåtill mellan 25 000 och 26 000 årsresenärer. Anledningen är att tidsvinsten blir väldigt stor jämförtmed att i stället flyga från utanför , I med omnejd blirtidsvinsten för en tur och retur-resa, inom de övriga delarna avMalmöhus län ända upp fill , I den här undersökningen fanns även och Frankfurtmed i bilden som tänkbara resmål för reguljär utrikestrafik. Till båda dessa orter reser 17 2 Riksdagensprotokoll 1985/86:136 Prot.1985/86:136 betydligt fler resenärer med flyg än till , Det mästedärför vara en förhoppning att, om satsningen päHamburg slår väl ut, reguljärt direktflyg ~ TT från också skall kunnaetableras till andra större städer i , Jag ber med detta som bakgrund att få yrkabifall till reservationerna 1-5 samt 7. 23 (): Jag vill med några ord beröra motion T376.som lämnats in av mig och ytterligare två socialdemokrater från ,Motionen handlar om civil pilotutbildning och lokalisering av densamma tillVästerås och Hässlö, har, med hänvisning till den s, k,Krönmarkska utredningen och det faktum att en eventuell lokaliseringbehandlats där och "sålunda får förutsättas bli omfattad av de fortsattaövervägandena i ", ansett att motionen inte börföranleda någon åtgärd av . Jag har ingenting att anföra mot dettaförslag, men vill lämna några övriga fakta i frågan civil pilotutbildning ochVästerås, Först några ord om den tidigare nämnda utredningen, därkostnadskalkylerna inte är helt riktiga. Låt mig ge några exempel: 1, Trots att dettotala investeringsbehovet på överstiger investeringarna i Västeråsmed mellan 7 och 24 miljoner uppges investeringskostnaderna utslagna per elevoch med hänsyn tagen till avskrivningstid bli lägre i , 2, Trots attutredningen menar sig ta hänsyn till de "gratistjänster" somtrafikflygarhögskolan erhåller från F 5 blir de ärliga driftkostnaderna drygt 4miljoner högre i , Någon motivering till detta finns inte. 3, Utredningenredovisar inte finansieringen av den kapitalinvestering som fordras för"eleyhotell" i för de danska och norska eleverna, kostnadersom enligt uppdraget skall betalas av och . Om utredningsuppdraget innebar attfrämja samordningen, borde åtminstone kostnadsaspekterna för resp. land havarit utförliga, väl grundade och motiverade. Så över till frågan om huvudmannaskapet. Utskottet berörkortfattat denna fråga i sitt betänkande och hänvisar till deninterdepartementala arbetsgruppen. Försvarsministern räknar ju med att kunnaredovisa ett förslag i den frågan i kommande budgetproposition. Vi vet emellertid att man har problem med attrekrytera lärare under ett militärt huvudmannaskap. har jag naturligtvisfull förståelse för om man ser vinster i en samordning av den militära och dencivila flygförarutbildningen - men om man inte får några lärare? Dessutom tycker jag att man kan ha säkerhets- ochneutralitetspolitiska aspekter pä en samordnad nordisk utbildning vid en militär flygflottilj. är säkerhetsåtgärderna vid exempelvis utländska besök på F 5 rigorösa. föreslår den Krönmarkska utredningen, utan att beskriva hur problemet skall lösas, att 80 danskar och norrmän fritt skall fä ströva omkring inom den militära anläggningen. Jag tycker att idén om en 18 samnordisk utbildning är positiv,men skall NATO-piloter - om än civila - utbildasvid en svensk militär flygflottilj som F 5 i ? Nej, dä är det Prot. 1985/86:136 bättre att utnyttja en nedlagd militär flygflottilj somHässlö, f, d. Fl, i . I vär motion utvecklar vi tankarna pä en flyghögskola. Vihar ju ett utbildningsbehov inte bara av piloter, utan också av personal inomde flygtekniska och flygplatsanknutna yrkesområdena. En samordning av de olikautbildningsresurserna skulle för såväl samhället som för näringslivet medförabl, a, rationaliseringsvinster avseende ledningsfunktion och administration,lärare/instruktörer, övningsmateriel samt servicefunktioner. De typerav utbildningar som på detta sätt skulle kunna samordnas är flygplatstjänstutbildningar, såsomflygplatschefsutbildning, meteorologut-bildning, flygledarutbildning,utbildningar i flygplatsunderhåll etc, flygtekniska utbUdningar, såsomflygmekanikerutbildning, flygteknikerutbildning, flygdriftingenjörsutbildning,utbildningar i tungt flygunderhåll, haveriförebyggande kurser etc, samtflygförarutbildning. Varför är då ett så braalternativ? Ja, utöver vad jag nämnt tidigare vill jag framhålla följande,har som enda plats i landet flygmekanikerutbildning och dessutomflygteknikerutbildning på högskolenivå. En omstrukturering av utbildningarnapågår. Det innebär en kapacitetsökning och en ökning av specialistutbildningarpå olika nivåer och områden. pågår även överläggningar om att tillVästerås lokalisera den på KTH bedrivna flygdriffingenjörsutbildningen. De flygtekniska utbildningarna flyttar till moderniseradeoch nya lokaler på Hässlö , För de frän hela riket rekryteradeeleverna kommer studerandebostäder och annan service atttillhandahållas. Mellan och pågårdiskussioner om en eventuell etablering av del av eller hela flygskolasverksamhet till Hässlö, Avslutningsvis vill jag säga att enlokalisering till / Hässlö skulle innebära lägre investeringar och ävenlägre årskostnader per elev, skulle en dylik lokalisering öppnamöjligheterna att diskutera huvudmannaskapsfrågan, Med en pilotutbildning förlagd till /Hässlö skapasen flyghögskola som internationellt sett har förnämliga resurser och godautvecklingsmöjligheter - som t. ex. att vid svackor i det nordiskapilotbehovet kunna sälja pilotutbildning internationellt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om trafikutskottetsbetänkande 21.) Kammaren övergår nu till att debattera trafikutskottetsbetänkande 16 om telekommunikationer. Prot.1985/86:136 Telekommunikationer 25 PER STENMARCK (m): Teletekniken är inne i ettmycket intensivt utvecklingsskede. Det främsta skälet till detta är denuppluckring av monopol som sker beträffande teleteknik i några av destora industriländerna såsom , och , Detta har i sin turgett upphov till en intensiv forskning och utveckling på området. Uppkomsten av fria telemarknader har inneburit en kraftigvitalisering av telekommunikationerna i dessa länder. Både etablerade och nyaföretag i branschen tävlar om att erbjuda nya och bättre system, Även svenskaföretag deltar framgångsrikt i konkurrensen, främst Ericssonkoncernen, Teletekniken är en del av informationsteknologin och dennabefinner sig för tillfället i ett utomordentligt dynamiskt och expansivt skede.Oerhörda resurser satsas på forskning och utveckling. Det finns några drag som påtagligt framträder i den härutvecklingen. Ett sådant är att teleteknik och datateknik alltmer smältersamman. Ett annat drag är att åtskilliga länder omprövar den organisatoriskaformen för sina telekommunikationer. Teleprodukter och dataprodukter smälter alltmer samman itekniskt generellt användbara apparater. En konsekvens av denna utveckling äratt det blivit allt svårare att upprätthålla olika organisatoriska former fördatakommunikation och telekommunikation. Det är i det perspektivet sannoliktinte orimligt att spå en framtid där de nationella telemonopolen tvingas ändraorganisationsform.