prot · G90917 · 1985-12-31 00:00:00 — Min följdfråga till industriministern är alltså: Om detinte finns några principiella invändningar, vad är det då som hindrar att man idet här läget tänker sig ett kapitaltillskott i form av börsintroduktion? Överläggningen var härmed avslutad. 23§ Svar på fråga 1985/86:94 om verksamheten vid Eiser Strump har frågat mig om jag är beredd attvidta åtgärder för att förändra den nuvarande utvecklingen inom Eisers strumpfabriker. Enligt vadjag har inhämtat från ledningen för Eiserkoncernen planeras en tillfälligökning av de normala inköpen av halvfabrikat för strumptillverkning. a. att strumpfabriken i till följd av ålderdomligproduktionsutrustning inte kan tillverka nämnda halvfabrikat tillkonkurrenskraftiga priser. Avsikten på är att utöka produktionskapacitetenvid Strumpfabrik. Det ankommer på sedvanligt sätt på ledning och styrelseför Eiser att besluta om bolagets skötsel. Några åtgärder från min sida är inteaktuella. Om följderna av utländskaförvärv av svenska företag 53 (): Jag tackar industriministern för svaret menmåste säga att det är med mycket stor besvikelse som jag tar emot det, eftersomdet inte innehöll särskilt mycket av positiva besked. När man tog beslutet omatt lägga ned tillverkningen i och flytta över den till , fanns detinga problem. Då hade man ledig kapacitet i som man skulle utnyttja. Nusäger industriministern att man i måste bygga ut för att klara tillverkningen.Alltså var det hela felaktigt redan från början? Den kritik som vi riktade motdet beslut som togs bekräftas i och med detta besked. Det finns ju möjligheter att tillverka strumpor i . har avsatt 38 milj. kr. för att underlätta den omställning somskall ske i . Man har räknat fram ett konkurrenskraftigt pris på dehalvfabrikat som skall importeras. Det är att svika dem som arbetar i attagera på detta sätt. Jag tycker att industriministern som representant för ägarenmåste ingripa, för det är en policyfråga om vi skall tillverka våra produkter iSverige eller om vi skall importera dem. Det här är inte vilken fråga somhelst. Sedan kan jag väl också säga att idén att man skallimportera på litet innebär en risk också för Strumpfabrik,eftersom de stora köpare som vi hade när det gällde funderar på attköpa utomlands i stället för i . Jag tycker att den här inställningenoch handläggningen är till förfång inte bara för utan också förMalmöfabriken. vill jag veta av industriministern om han trots alltinte skulle vilja göra något för att trygga sysselsättningen för dem som finnsi just för tillfället. För min del tycker jag att det på längre siktfinns möjligheter att återuppta tillverkningen i . Men gäller detden import som planeras. Det går att tillverka dessa produkter vid fabriken iBorås - det är helt klart. Överläggningen var härmed avslutad. 24§ Svar på fråga 1985/86:111 om följderna av utländska förvärv av svenskaföretag i har frågat mig om vilkenbetydelse den ökade försäljningen av svenska bolag till utlandet har för densvenska ekonomin. Ansökningar om tillstånd att förvärva aktier och rörelseri svenska företag prövas enligt lagen (1982:617) om utländska förvärv avsvenska företag m. m. Om följderna av utländskaförvärv av svenska företag Tillståndskall meddelas, om det inte strider mot något väsentligt allmänt intresse. Föratt bedöma detta krävs att effekterna av förvärvet prövas. I samband medprövningen kan ett företag göra åtaganden om den fortsatta verksamheten i detförvärvade företaget. Sådana åtaganden har kunnat minska eller undanröja debefarade negativa effekterna för de förvärvade företagen och den svenskaekonomin. 55 HANS i (vpk): Jag får tacka industriministern för svaret.Men jag tycker inte att det är något som helst svar på min fråga, eftersom jaghar frågat vilken betydelse som industriministern kan tillmäta den ökadeefterfrågan på svensk industri. Här refererar industriministern vad som står ilagtexten, och det visste jag förut. Det pågår en köprusch . Redan tidigare är av svenskindustri utiandsägd, och pågår som sagt en köprusch. Den gällerGlace-Bolaget, , Wirsbo Bruk, Metallverken och det ena med detandra. Det är faktiskt något nytt att det råder så stor efterfrågan på svenskindustri. Jag anser att det är till skada för den ekonomisk-politiska strategisom har lagts upp. Enligt den skall vi försöka minska importen och öka andelenav svenska insatsvaror för att på så vis skapa balans i ekonomin. Vi vet attdessa företagsköp inte är till bara för att kortsiktigt skapa vinster genom attföretagen kommer i besittning av aktier. Dessa köp ingår i en strategi som detinternationella kapitalet har och som innebär arbetsdelning, uppdelning ochspecialisering genom produktion i olika länder. Om det är ett transnationelltbolag som i det exempel jag har redovisat - när det gäller GB och Unilever-finns det risk för att köparen kommer att ta en hel del av insatsvarorna frånsina egna bolag i andra länder, i stället för att göra av med t. ex.överskottsmjölken som produceras på den svenska marknaden. Jag tycker att industriministern borde ha svarat betydligtmer utförligt -hur han ser på dessa frågor och vilken betydelse de kan få. Harinte industriministern någon åsikt om vad som håller på att ske nu närefterfrågan på de svenska företagen ökar? För min del anser jag att enförsäljning av GB till det multinationella Unilever skulle vara till skada förbåde vår handelsbalans, sysselsättningen, möjligheterna att skapa balans iekonomin och möjligheterna att göra av med överskottsproduktionen inomjordbruket. Det finns enHgt min mening ingen anledning att inta enensartad inställning till utländskt företagande, en inställning som målar allti svart eller vitt. Utländska investeringar kan tillföra kapital ochnya kunskaper i fråga om teknik och marknadsföring. Men jag är också på detklara med att vissa problem kan vara förenade med utländsk företagsetable-ring. Det bör också noteras att de nordiska förvärven av svenskaföretag har svarat för huvudparten av de totala utländska företagsförvärvenunder . Jag ser positivt på denna nordiska företagsintegration övergränserna, vilken kan ge ökad konkurrenskraft åt alla berörda tillverknings- enheter ide nordiska länderna. Det har varit en enig politisk uppfattning i dennariksdag att vi skall arbeta för en gemensam nordisk industrimarknad. 57 HANS i (vpk): Herr talman!Det kan så vara att det nordiska samarbetet ökar, och det är självfalletnaturiigt. Jag tror att för de flesta länder är grannländerna en näraliggandemarknad med likartade förhållanden det som först är intressant. Men det är juinte bara på detta sätt. säljs ju vidare ut i världen, och GB säljs nutill ett företag - om köpet går igenom - som minst av allt är nordiskt.Unilever är ju ett transnationellt bolag med bl. a. stort ägande också iSydafrika. Jag tycker att man borde vara observant på dennautveckling. Om den får löpa fritt, om de transnationella företagen fårstrukturera om och genomföra sin internationella arbetsfördelning, kommer enliten nationalstat som att ha väldigt små möjligheter att stå emotdenna utveckling genom ekonomisk politik. Det kommer att krävas mycket hårdföraimportbegränsningar för att man skall kunna skapa balans i handelsrelationernamed andra länder om företagen tillåts dela upp produktionen på så sätt att envara produceras i ett land och en annan vara i ett annat land. Da kommerSverige att bli ett slags sammansättningsland, en plats där man bara har sammansättningsindustri.Då kan vi inte påverka strömmarna genom en inhemsk politik. Om följderna av utländskaförvärv av svenska företag Jag ber återigen att få peka på att de nordiska ländernahar mer än dubbelt sä hög andel av förvärven som det totala beståndet. Dettabör betyda en tyngdpunktsförskjutning i beståndet från /tillde nordiska länderna som ursprungsländer för utländska investeringar i Sverige.Denna tyngdpunktsförskjutning torde vara ännu mer iögonenfallande om man baraser till tillverkningsindustrin. Enbart de finska företagsförvärven inomtillverkningsindustrin har motsvarat hälften av de totalaförvärven inom tillverkningsindustrin, mätt efter antalet anställda. Jag ser positivt på en sådan tyngdpunktsförskjutning,eftersom denna företagsintegration kan innebära strukturrationaliseringar medökad konkurrenskraft för som följd och en ökad nordisk industrimarknad. Jag upprepar igen: Det är klart attjag ser att många problem är förknippade med utländsk företagsetablering iSverige. 59 HANS iHallstahammar (vpk): Även om man kanske måste värdera litetannorlunda jämfört med andra länder när man diskuterar svensk industri, villjag ändå påpeka att i den ekonomiska politiken och i all statistiktillhör utlandet - , och är faktiskt utlandet. Vidiskuterar också om dem och om betalningsströmmarna även inom när detgäller den ekonomiska politiken. Men att ett sådant företag som jag har pekat på och tagitsom exempel, alltså Glace-Bolaget som har en nästan uteslutande inhemskråvaruproduktion, säljs ut till ett multinationellt företag som har sinhuvudsakliga Prot,1985/86:17 verksamhet långt utanför ,det tycker jag är allvariigt, 24 oktober1985 Jag hoppas att industriministernmed det som är sagt kommer att titta Om sysselsättningen ynoga på just sådan försäljning och vara mycket kritisk när det gäller vid små och medelstora försäljning av bolag till länder utanför , Överläggningen var härmed avslutad. 25 § Svar på fråga 1985/86:113 om sysselsättningen vid småoch medelstora företag i har frågat mig om dels vilkaskäl jag tror förklarar att småföretagens sysselsättning inte ökar, dels vadjag är beredd att göra för att öka småföretagens intresse av att ökasysselsättningen, baserar sitt påstående om att småföretageninte ökar sin sysselsättning på en undersökning som statens industriverkgenomfört i kommun. Undersökningen omfattar endast 56 industri-,hantverks- och serviceföretag och kan därför inte ligga till grund för någraallmängiltiga slutsatser. Den senaste sysselsättningsstatistiken för små- ochmedelstora företag avser , och den visar på att sysselsättningen blandsmåföretagen som helhet ökar. Det finns också andra indikationer på attsmåföretagen utvecklas gynnsamt. Således fördubblades i stort sett antalet nyetableringarmellan , och en ytterligare ökning torde ha skett under år1984, Vidare var lönsamheten i de små och medelstora industriföretagen åren1983 och 1984 den högsta . En grundläggande förutsättning för den gynnsammautvecklingen bland småföretagen är den allmänna ekonomiska politik somregeringen fört sedan är 1982. Därtill kommer särskilda industripolitiskainsatser genom bl. a. förstärkta anslag till de regionala utvecklingsfondernaoch stöd till teknikba-serade företag. Den politiken ligger fast, och denkommer att utgöra den bästa förutsättningen för en fortsatt gynnsam utvecklingbland landets småföretag. 61 i (c): Jag tackar industriministern för svaret på min fråga. Ja, visst är industriverkets undersökning mycket begränsad- den häller sig bara till - men i går redovisade Föreningsbankenoch SHIO-Familjeföretagen en småföretagarbarometer som går i precis samma stilsom undersökningen i . Det måste väl vara litet mer kött på benen-eller hur, industriministern? Man måste då fråga sig: Vad kan detta bero på? Lönsamhetenhar varit relativt god på grund av högkonjunkturen. Det handlarinte bara om den ekonomiska politik som regeringen har fört, utan det finns förnärvarande en internationell högkonjunktur. Orsakernakan ligga dels i det allmänt negativa företagsklimatet, vartill t. ex.löntagarfonderna har bidragit, dels i byråkratiska hinder av olika slag. Här kanman ta som exempel skattereglerna och deras tillämpning. Fallet iGöteborg är ett skrämmande exempel. Från sida har vi motionerat och lagt fram ettantal förslag för att minska krångel och byråkrati för mindre företag samt föratt lätta avgifts- och skattebördan. Jag skallnämna några av våra förslag: - Slopaförmögenhetsskatten på arbetande kapital - Sänktsjukförsäkringsavgift för anställda i småföretag - MBL-förhandlingarskall i småföretag kunna slutföras direkt med de anställda Det är konkreta åtgärder som vi tror skall bidra till ettbättre klimat. En ytterligare fundering som man kan ha är huruvida denensidiga inriktningen på offentliga lösningar när det gäller tjänstesidan, somsocialdemokraterna så benhårt omhuldar, har hämmat utvecklingen av det privatatjänsteområdet här i . I andra länder har just privata tjänster varit ensärskilt expansiv sektor för ökad sysselsättning. Det kunde med en annanpolitik vara så även i , herr industriminister. Det är riktigt att SHIO-Familjeföretagen med stöd av datafrån småföretagsbarometern säger att av företagen inte vill ha fleranställda. Men detta tal stämmer illa med fakta från barometern - att avföretagen har ökat sin sysselsättning och avser attöka sysselsättningen . Det vore lika bra att IngvarKarlsson i använde de siffrorna för att belysa att det går bra försmåföretagen nu med en socialdemokratisk politik. Dessutom ber jag att få upprepa vad jag sade i mittsvar-att lönsamheten i de små och medelstora företagen under åren 1983 och 1984är den högsta . På nästan varje punkt kansmåföretagen visa uppåtgående kurvor. 63 i (c): Vi har olika uppfattningar omundersökningarna, men visst ligger det någonting i vad som sägs iSHIO-Familjeföretagens barometer, och det ligger också en hel del iindustriverkets undersökning i . Men det verkar som om industriministerninte alls tar dessa varningstecken på allvar. Det är mycket anmärkningsvärt,herr talman. Det är just detta som är det allvarligaste: Trots attsmåföretagen och de medelstora företagen har visat relativt god lönsamhet hardetta inte på något påtagligt sätt ökat sysselsättningen. har vi enkraftig högkonjunktur. Hur kommer det att se ut i nästa lågkonjunktur, närföretagen i en högkonjunktur inte ökar sysselsättningen något nämnvärt? Om sysselsättningen vid små och medelstora företag Om vapenexporten till utvecklingsländer sysselsättningstillfällenaatt minska mer än , och det borde industriministern ta mycket allvarligtpå. Överläggningen var härmed avslutad. 26 § Svar på fråga 1985/86:78 om vapenexporten tillutvecklingsländer har frågat om jag anser attsvenska exportkrediter för vapenexport till utvecklingsländer är förenliga medden svenska biståndspolitikens målsättningar. Kapprustningen i världen utgör ett hinder för ekonomisk,social och kulturell utveckling i alla länder. En internationell nedrustningskulle kunna frigöra resurser i kampen mot nöd, fattigdom och underutveckling. Ännu finns tyvärr inga påtagliga resultat avansträngningarna att få internationell nedrustning till stånd. Vi kommer attfortsätta att ge vårt bidrag till detta arbete. Så länge rustningarna pågår och spänningarna består måsteSverige behålla en hög försvarsberedskap för att kunna slå vakt om sittoberoende. Om detta råder stor enighet i vårt land. Också andra stater har enlegitim rätt att värna sitt oberoende. Särskilt för de alliansfria staterna kandet ofta vara en fördel att inte bli beroende av någon av stormakterna för sinkrigsmateriel-försörjning. Länder som uppfyller de krav som vår lagstiftning angerför svensk krigsmaterielexport bör ha möjlighet att köpa svensk materiel. Detär det berörda landet självt, inte vi, som måste avgöra vad som är dessberättigade intressen. Finansieringen av vapenköp från är en fråga mellanköparen och det säljande företaget. Svenska staten kan emellertid också bliengagerad genom exportkreditgarantier och exportkrediter. Sådana frågor avgörsfrån fall till fall. Några biståndsmedel utgår självfallet inte i dessasammanhang. Exportkreditgarantier bygger på företagens egna avgifter. Avgörande för svenskkrigsmaterielexport är om ett aktuellt land kan godkännas som mottagare utifrånde restriktioner som riktlinjerna anger. Att därutöver uppställa krav på vissinkomstnivå i landet eller att från svensk sida göra bedömningar av landetsinterna prioriteringar är den främmande. 65ALF (): Jag tackar statsrådet för svaret. 1 regeringsförklaringen betonade statsministern attregeringen kommer att fortsätta att föra en ambitiös biståndspolitik. Det finnsverkligen all anledning att känna tillfredsställelse över den deklarationen. efter det att regeringsförklaringen hadelästs upp här i kammaren, närmare bestämt , kunde vi emellertidläsa att statssekreterare via ett TT-meddelande uttalat attBofors kommer att få hjälp med exportkrediter för att stärka konkurrenskraften utomlands.Till sade vidare; Vi kommer att göra mycket för att stödjaBofors exportansträngningar. kunde vi läsa i tidningarna och viaetermedia få del av att , regeringens egen nedrustningsexpert,deklarerar följande; Det är ett dubbelspel att stödja svensk vapenexport tillu-länder. yttrade detta i samband med att honpresenterade sin andra rapport om nedrustning och omställning från civil, tillmilitär produktion. sade vidare: Varje vapenimport försenaru-ländernas utveckling. Då är det felaktigt att med svenska exportkrediterstödja och försäljning till fattiga länder. Regeringens egen nedrustningsexpert kritiserar såledesregeringen både rejält och resolut. Statsrådet säger i sitt svar att man kommeratt fortsätta att ge bidrag till nedrustningsarbetet, medanregeringens'nedrustningsexpert anser att det snarare är så att regeringenlägger ved på rustningsbrasan och försvårar för i derasutvecklingsarbete. Prot, 1985/86:17 Om vapenexporten till utvecklingsländer Jag noterar att inte gav någonegen uppfattning till känna i den här frågan - i och för sig behöver man integöra det i en frågestund - utan bara åberopade en rad citat. Låt mig ändå klaraut ett uppenbart missförstånd. Missförståndet gäller exportkreditgarantier. De haringenting med bistånd att göra. Finansiering med exportkrediter har blivit alltvanligare . Därmed har dels EKN:s, dels SEK:s verksamhet ökat.Det är självklart också när det gäller stora vapenköp att vi i den mån köparenkräver kreditfinansiering inte kan principiellt vägra att låta företaget, i dethär fallet , få del av de möjligheter som andra företag har i andraexportkreditaffärer. Vi skulle i så fall direkt utestänga företaget på engrund som vi icke har avsett med vår lagstiftning. Det finns andra, förvissomycket restriktiva grunder för att säga nej till vapenexport, men detta vore enirrationell grund. Exportkreditgarantisystemet är ett system där företagensjälva betalar , som de dessutom uppfattar som för höga. 67 (): Jag tackar för den upplysningen. Jag hoppasatt upplysningen från statsrådet når fram också till regeringens egennedrustningsexpert . Jag citerade hennes uttalande om att det ärfelaktigt att med svenska exportkrediter stödja och ;s försäljningtill fattiga länder därför att det försvårar utvecklingen där. Jag tyckte detvar angeläget att här i kammaren påtala det motsatsförhållande som råder iuttalandena från regeringen, vilket ju har manifesterats här och . För egen del vill jag gärna ha sagtatt jag beklagar att man är så villig att exportera vapen som man är i . Jag noterade uttalande i denprincipiella frågan. Jag har förstått av kds program att kds hävdar attSveriges avsikt att värna sin frihet och hävda sin neutralitet alltid skallframstå som självklar. Prot,1985/86:17 Om den svenska vapenexporten till skallalltså ha ett starkt försvar för att kunna hävda vår neutralitet. Det anserockså riksdagsparti, , och det anser även vi. Vi anser detsjälvklart att vi skall ha rätt att värna vårt oberoende. Men om ett u-land vänder sig till oss i en fråga som denvi nu diskuterar, skulle vi enligt avslå en ansökan om vapenförsäljningoch säga att den är olämplig på de grunder som är angivna i lagen. Av vilketskäl skulle vi i sådana här frågor ha speciella kategorier av länder? Skulle visäga till dem: Ni skall inte ha rätt att försvara er. Vi i skall hadet, men ni skall inte ha den rätten. Detta skulle vi dessutom säga till länder som ofta finns iregioner där stormaktskonkurrensen och striderna kring den kan vara potentielltbetydande. Varför skall dessa länder inte ges den rätt till försvar som vi, pågrundval av beslut som fattats i stor enighet här i , anser att visjälva skall ha? 69 (): Den tanken har aldrig föresvävat mig att viskulle säga till något eller några att de inte har rätt att försvarasig, men frågan var ju om det sätt vi använder oss av för att hjälpa vår egenförsvarsindustri går ut över i så måtto att deras utveckling hämmas.Då må jag säga att vi har all anledning att fundera mer än en gång. Överläggningen var härmed avslutad. 27§ Svar på fråga 1985/86:102 om den svenska vapenexporten till har frågat mig på vad sätt degarantier mot vidareexport av svenska vapen som nu lämnat är mertillförlitliga än de som lämnats tidigare. Vid frågestund redogjorde jagför bakgrunden till att regeringen uppsköt behandlingen avBofors ansökningar om utförsel till och andra ansökningar som harsamband med brottsmisstankar. Jag redovisade vid den frågestunden de åtgärder somvidtagits för att bl. a. stärka krigsmaterielinspektionens kontroll direkt vidBofors. En förutsättning för att det skall kunna bli någon framtida utförselär att krigsmaterielin-spektionen efter noggrann kontroll på platsen avenskilda ärenden, innefattande också kontakter med förundersökningsledaren förde polisutredningar som finns, försäkrat sig om att leveransen sker helt ienlighet med gällande bestämmelser. Detta förfarande tillämpas för export frånBofors inte bara till utan även vad gäller andra ansökningar därbrottsmisstankar föreligger. Kontakt har tagits med , varvid desvenska exportbestämmelserna ingående behandlats. En klar deklaration hargjorts om att man frånSingapores regerings sida respekterar och kommer att följa de svenska reglerna. Genom de åtgärder som vidtagits har en grund skapats föratt kunna behandla ärenden . 71 (): Jag ber att få tacka för svaret på min fråga.Det var med betydande häpnad som man tog del av meddelandet från regeringen attden tänkte återuppta prövningen av exportärenden beträffande vapen tillSingapore medan förundersökning pågår. I och för sig är jag naturligtvismedveten om de skärpta kontrollåtgärder, riktade mot , som regeringenhar vidtagit. Det är möjligt att de är tillfredsställande så långt som desträcker sig. Men det finns ju en part till i den här affären, nämligenSingapore. har tidigt förbundit sig att inte vidareexportera vapensom vi sålt till dem; det har varit premissen för export till . Trotsdetta har det alltså skett en vidareförsäljning av vapen från . Enligtuppgifter från rör det sig omförsäljningar för sammanlagt 115 milj. kr. den senaste tioårsperioden. Det äralltså inte något litet geschäft som det är fråga om. Det som jag frågade statsrådet om var: Vilken anledninghar regeringen att tro att de garantier som nu ger är mertillförlitliga än de garantier som har gett men alltså imycket stor omfattning har brutit eller i varje fall inte kunnat upprätthålla? Tyvärr fick jag inte svar på den frågan. Därför hoppas jagatt jag nu i en replik kan få besked på den punkten. Förvisso har jag svarat på frågan. Vill mangå tillbaka i tiden kan man konstatera att det har skett skärpningar av deåtaganden som gör. hade det s. k.slutförbrukningsintyget en mindre omfattande utformning än det har haft sedan1982. Man kan säga att de åtaganden som liksom andra mottagare avkrigsmateriel gör är starkare, eftersom det är tydligare åtagandenatt inte vidareexportera. Det är det första ledet i svaret om skillnaderna i deutfästelser som har gjorts. Dessutom har den vid en rad olikatillfällen tagit kontakt med , vilket har utmynnat i etthögnivåbesök från svensk sida med en särskild emissarie som mycket noggrant,som jag har sagt i svaret, med har gått igenom de svenskavapenexportbestämmelserna och tillämpningen av dem, och man har från svensksida gett bakgrunden till den pågående polisutredningen. regeringhar då klart deklarerat att den respekterar och avser att följa de svenskareglerna. Det är alltså mycket tydliga budskap som har lämnats från densingaporian-ska regeringen till den på den punkten. 73 (): Det här inlägget ger verkligen upphov tilltankar.