prot · G90995 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:95 1 § Anmälan om utsedda statsråd och regeringsförklaring Ledamöter av riksdag! är ett land i sorg. Väldet har tvingat sig på oss.Vi känner smärta och vrede. Men samfidigt ocksä närhet och nationellsamhörighet. Vi förenas kring de värden som är gemensamma i vårt land -kring freden och friheten, kring demokrafin och öppenheten. Vi förenas också ien obetvinglig beslutsamhet aft detta skall inget-aWra minst våldet- få oss aftge upp. Def folk nu väntar sig är att vi tar ettgemensamt ansvar för vårt land och dess framtid utan konstruerade motsättningaroch utan onödiga konflikter. I denandan vill regeringen föra en politik för hela def svenska folket, en politik som steg för steg far ur den ekonomiskakrisen, en politiksom fördelar landefs välstånd rättvist, en politiksom främjar sysselsättningen, tryggar välfärden och skyddar en politiksom försvarar vårt lands oberoende och som fortsatt låter förnuftefsoch solidaritetens stämma höras i världen. Enligt regeringsformens föreskrift för riksdagenanmäla de statsråd som jag utsett aff fillsammans med mig ingå i regeringen. och chefför jusfifiedepartemenfet är . och chefför är . och chefför försvarsdepartementet är . och chefför är . och chef för är . ochchef för är , och chef förjordbruksdepartementet är , och chef förarbetsmarknadsdepartementet är och chef för är , ochchef för industridepartementet är . . Anmälan om utsedda statsråd och regeringsförklaring Statsrådoch chef för är . Den svenskaneutralitetspolitiken är den främsta garanten för vår fred och vårt oberoende.Den kommer aff fullföljas med fasthet och konsekvens. Kring neutralitetspolitiken finns en bred uppslutning sommarkerats av försvarskommitté. Denna politik stöds av ett efter våraförhållanden starkt försvar. Regeringen är fast besluten att värna vårt landsterritorium med alla fill buds stående medel. Det grundläggande säkerhetspolitiska mönstret i Nordenbestår även om det strategiska intresset för de nordligaste delarna av vårvärldsdel ökat. orubbliga neutralitetspolitik utgör ett vikfigt bidragtill stabiliteten i det nordiska området. sluter helhjärtat upp bakom ochdess stadga till värn för freden och folkrätten och till stöd för social ochekonomisk rättvisa. Alla ansträngningar måste göras för att minska och pä sikteliminera hotet om ett kärnvapenkrig. Det är regeringens förhoppning aftförhandlingarna mellan och skall leda fill ökatförtroende, minskade spänningar och nedrustning. De nedrustningsinifiativ som tagits gemensamt av Sverigeoch andra länder frän fem kontinenter kommer att föras vidare, bl, a, fill stödför kärnvapenfrysning och ett fullständigt provsfopp. Regeringen skall fortsätta att arbeta aktivt för enkärnvapenfri zon i och söka vinna ökat stöd för förslaget om en korridorfri från slagfältskärnvapen i , Def är regeringens förhoppning aft Stockholmskonferensenskall leda till ett positivt resultat och aft i Wienskall kunna fatta beslut om att utvidga mandatet för konferensen till aff ocksäomfatta nedrusfningsförhandlingar. Den kommer fortsatt att påtala brottmot folkrätten varhelst de begås. Vi fördömer den sovjefiska ockupationen avAfghanistan, Apartheidregimens förtryck av den icke-vita majoriteten iSydafrika är ett brott mot grundläggande mänskliga rätfigheter och eff hot motinternationell fred och säkerhet. Det amerikanska stödet ät krigföringen motNicaragua strider mot internationell rätt och försvårar fredssfrävandena. Klyftorna mellan rika och fattiga växer. Trycket påu-ländernas naturresurser och den allvarliga miljöförsförelse som följer hotarkommande generationers försörjningsmöjligheter. Regeringen sfär fast vid att av bruttonationalinkomsten skall avsättas för internationellt bistånd. De fattiga ländernas skuldbörda.ökar. Regeringen välkomnarden ökade beredvilligheten hos de stora industriländerna aff ta itu medskuldproblemen och aft öka stabiliteten i def internationella valutasystemet.Tillsammans med de övriga nordiska länderna verkar aktivt i dennariktning. Vi förordar ocksä att länder med en stark ekonomi far på sig ettstörre ansvar för aff hålla uppe fillväxten i den internationella ekonomin, medverkar aktivt i förberedelsearbetet för nyahandelsförhandlingar i i syfte att stärka den fria handeln mellannationerna. Det ekonomiska, vetenskapliga och tekniska samarbetet i Europasknll främjas. Ett ramavtal om forskningssamarbete med EG har träffats. Sverigedeltar aktivt i def s. k. Eureka-inifiafivef. De goda förbindelserna med våra nordiska grannländer skallutvecklas. Arbetet på att förverkliga tanken på som hemmamarknad kommeratt fullföljas. Vår flyktingpolitik är ett vikfigt uttryck förinternationell solidaritet omsatt i praktisk handling. Tendenser till rasismoch diskriminering av invandrare skall slås tillbaka. I dagens situationförtjänar detta att understrykas med särskild kraft. Våld och otrygghet måste bekämpas. Kampen mot deninternationella terrorismen skall fortsätta. Regeringens ekonomiska politik syftar tillatt ta fill vara nationens samlade resurser! arbete och produkfion.Underskotten i ekonomin har krympts, som sysselsättningen ökat ochvälfärden fredats. I praktisk handling har vi visat att def är möjligt att påen och samma gång minska arbetslöshet och inflation. mästevi med fasthet och konsekvens gä vidare på denna väg. ställning som en ledande industrination mästehävdas genom tillväxt och förnyelse i såväl små som stora företag. En fortsattekonomisk tillväxt är nödvändig för aff hävda sysselsättningen och minskaunderskotten. Regeringen kommer därför att lägga fram förslag om ytterligareåtgärder för att öka tillväxten. Inflafionen måste bekämpas, så att vår konkurrenskraft kanförstärkas och en fortsatt gynnsam ekonomisk utveckling kan säkersfällas.Endast genom en lägre inflation kan utrymme skapas för höjda reallöner. Vi är nu nere i den lägsta inflationstakten på närmare tvådecennier. Denna nedgång i prisutvecklingen mäste fortsätta. Def innebär attfinanspolitiken måste vara fortsatt stram och en hård utgiffsprövningbedrivas. Om vi skall kunna försvara konkurrenskraften och pressafillbaka inflationen, krävs det också aft kostnadsökningarna dämpas. Det ärnödvändigt att årets avtalsrörelse präglas av den insikten. Regeringen utgårifrån att parterna i denna för landet sä avgörande situation visar den ansvarskänslasom den svenska modellen förutsätter. Samma ansvar åvilar även andra. Näringslivet måste hållatillbaka prishöjningarna. Taxe- och avgiftshöjningar bör begränsas. Eff gemensamt ansvar kräver en rättvis fördelning av våragemensamma resurser. Förbättrad sysselsättning, lägre inflation och höjdareallöner är de viktigaste förutsättningarna för aff förbättra den enskildesekonomiska trygghet och möjligheterna för fler att försörja sig genom egetarbete. Anmälan om utsedda statsråd och regeringsförklaring Anmälan om utsedda statsråd och regeringsförklaring Genom höjda schablonavdrag fär flertalet löntagare sänktskatt i är. Genom ändrade skatteskalor och1988 föreslås ytterligare skattesänkningar. Nio av tio inkomsttagare bör fåhögst i marginalskatt, Kommunalskatfeufjämningenbör reformeras och göras effektivare. En särskild kommission har tillsatts för att granska vissabörsaffärer. Regeringen kommer att vidta de åtgärder som kan visa signödvändiga för aft återställa respekt och förtroende för den svenska börsen. Att värna sysselsättningen förutsätter en aktiv ochframåtsyftande arbetsmarknadspolitik. Den innebär effektiv platsförmedling,utbildning och stöd till dem som bäst behöver det. Genom en utbildnings- ocharbetsmarknadspolitik som investerar i individernas kunnande och erfarenheterbygger vi upp förutsättningar för såväl framtida trygghet för den enskilde somökad fillväxt i näringslivet. Regeringen avser att ta initiafiv till ett sammanhålletåtgärdsprogram för att underlätta ungdomars övergäng från skola fill arbetsliv.Målet är att alla ungdomar skall erbjudas plats i gymnasieskolan. Behovet av återkommande utbildning ökar. Förnyelsefondernai företagen ger unika möjligheter till vidareutbildning och breddufbildning iny teknik, forskning och teknisk utveckling. En fortsatt förstärkning av dentekniska forskningen och utbildningen är av central betydelse för landet ochett gemensamt ansvar för näringsliv och samhälle. En fortsatt strukturomvandling i näringslivet ärnödvändig. För att denna skall kunna ske i socialt acceptabla former fordrasatt företagen far ansvar för de sysselsäffningsmässiga konsekvenserna. Denökning av lönsamheten och den finansiella konsolidering som ägt rum undersenare år skapar förutsättningar för detta. Regionalpolitiken skall intensifieras. Regional balans ochrättvisa skall eftersträvas. Utsatta regioners möjligheter att utveckla nyanäringar och ny sysselsättning skall förbättras bl, a, genom utbildning ochteknikspridning. En ytterligare decentralisering av arbetsuppgifter fråncentrala verk fill regionala myndigheter skall eftersträvas. En bättresamordning av de statliga insatserna för regional utveckling bör åstadkommas. För välfärdspolitiken är den gemensamma sektorn en vikfiggrund. Den skall tjäna människorna efter deras önskemål och behov. Möjligheterna för den enskilde aft påverka innehållet iden offentliga verksamheten bör ökas, liksom möjligheterna aft inom denoffentliga sektorn välja t, ex, daghem, skola och läkare. Onödig byråkratiskall motarbetas, service och effektivitet främjas. Kooperativa alternativ,folkrö-relsealfernafiv och ideella alternafiv stimulerar utvecklingen. Jämställdheten mellan kvinnor och miin skall främjas.Kvinnornas ställning på arbetsmarknaden skall stärkas. Vi bör sträva efter attfå fler kvinnor i offentliga styrelser och i ansvarig ställning i denoffentliga förvaltningen. Det är viktigt att vi för en politik som tryggarbarnfamiljernas ekonomi. Regeringen har därför lagt fram förslag tillförbättringar av det ekonomiska stödet fill barnfamiljerna, bl, a, genom enkraftig höjning av barnbidragen. Föräldraförsäkringen bör också byggas ut bl,a, i syfte att kunna minska den dagliga arbetstiden för småbarnsföräldrar, Allabarn över ett och skall harätt till plats i daghem eller familjedaghem , Dehandikappade skall kunna delta aktivt i samhällslivet. Pensionerna skall vara värdesäkrade. Ett äldrepolitisktprogram kommer att framläggas . Ersättningen vid delpension bör återföras fill den 1juli 1987, Semesterlagstiffningen bör ses över i syfte att skapa störrerättvisa. Kvaliteten och tillgängligheten i samhällets hälso- ochsjukvård bör förbättras. Alkohol- och narkotikamissbruk måste bekämpas medoförminskad kraft. En bred enighet kring drogpolitiken eftersträvas. Regeringen har tillsatt en särskild aidsdelegation. Denhar till uppgift aff noga följa utvecklingen, samordna samhällets insatser ochsätta in snabba åtgärder. Förslag om ytterligare sådana åtgärder kommer inomkort att föreläggas . Den sociala bostadspolitiken ligger fast,Bosfadsförbättringsprogrammen fortsätter att förverkligas. De äldres ochhandikappades möjligheter att välja ett eget boende bör ökas. Mer hemlikaförhållnnden bör sknpns inom långvärden. Ett levande kulturliv öppnar nya perspektiv och fördjuparsynen på människan och snmhället. Kulturarbetarna har en vikfig roll iförsvaret av värt öppna och demokratiska samhälle. En vital humanistisk ochsamhällsvetenskaplig forskning stärker vår kulturella identitet. Skolans rollsom kultur-och bildningshärd skall utvecklas. Att stimulera kulturlivet är ettviktigt led i välfärdspolitiken. Den personliga integriteten skall skyddas och de etiskanormerna hävdas vid forskning där datateknik utnyttjas. Värnet av vår livsmiljö är avgörande för vår framtid. Enfortsatt energihushållning, långtgående miljökrav, katalytisk avgasrening ochnya miljövänliga energikällor bidrar till aft reducera utsläppen av svavel ochandra farliga ämnen. Ett femårigt forskningsprogram till försvar av skogen ochskogsmiljön bör genomföras. bör användningen av bekämpningsmedel ijordbruket halveras. Ökade forskningsinsntser ägnas livmedlens kvalitet ochproduktionsformerna inom jordbruket och livsmedelsindustrin. bör nyanvändning av asbest förbjudas.Belastningsskador i arbetslivet bör förebyggas och den ökande användningen avkemikalier och riskerna vid bildskärmsarbete uppmärksammas särskilt.Sankfionssystemef vid arbetsolyckor ses över. Beslutet attavveckla kärnkraften ligger fast. Arbetet på att finna en långsiktig lösning av väg- ochjärnvägsförbindelserna fill och kontinenten kommer att intensifieras. är ett fint land - ett land att varastolt över. Def finns få länder i vär värld med sådan frihet och öppenhet, medsådan styrka och utvecklingskraft och med så goda förutsättningar förfolkflertalet att i trygghet och i frihet forma sina liv. DettaSverige skall vi värna. Vårt mål skall vara aff vidga, inte begränsa friheten. Viskall öka gemenskapen, inte främja misstänksamheten. Vi skall hävda vår öppnaoch fria livsstil, inte ge upp inför väldet. Anmälan otn utsedda statsråd och regeringsförklaring Om statens ersättning till kommunernaför kostnaderna förflyktingar Här i finns skilda uppfattningar i mångagrundläggande frågor, 1 ett övergripande perspektiv är def dock mer som förenarän som skiljer oss ät. Regeringen kommer därför ntt i sitt arbete sökn förenafasthet och konsekvenser med ett öppet sinne och lyhördhet. Vi kommer ntf hållnen öppen dörr för samtal i alla frågor av betydelse för värt land, Vär bestämda vilja och föresats är att bygga vidare pä ettSverige där människor i frihet och i gemenskap kan förverkliga sina drömmar. Statsministerns anmälan lades till handlingarna. 2 § Pä förslag av talmannen beslöt kammaren kl, 10,23 attajournera sina förhandlingar till kl, 15,00. då dagens frågestund skulle börja. 3 § Förhandlingarnn återupptogs kl, 15.00 under ledningnv förste vice talmannen. 2 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Med ändring av den preliminära tidsplanen börjarsammanträdet , då ett stort antalinterpellationer besvaras. 5 § Meddelande om svar på interpellationerna 1985/86:122,140 och 144 Pä grund av utlandsresor och storarbetsbelastning har jag inte möjlighet aff besvara interpellation 122 av NicGrönvall och interpellationerna 140 och 144 av inom föreskriventid. Jag har avtalat med interpellanterna att svaren kommer att avges den 15april. 6§ Svar på fråga 1985/86:396 om statens ersättning till kommunerna förkostnaderna för flyktingar i har frågat mig om jagär beredd att medverka till förändringar så, att statens ersättning tillkommunerna för flykfingmoftagandet kan betalas uf snabbare än vad som sker förnärvarande. En del av det nya systemet för flyktingmoftagning sominfördes fr. o. m. 1985 utgjordes av en förenklad ordning för utbetalning avstatsbidrag till kommunerna för utgivet socinlbidrng. Administration och utbetalningsregler för statsbidragmåste alltid utformas sä, att man när en godtagbar kompromiss mellan kravet päsnabbhet och enkelhet å ena sidan samt ä andra sidan kraven på korrekthet ochrättvisa. När defnya systemet för flyktingmoftagning infördes bedömdes att effer-handsvisautbetalningar skulle vnrn en lämplig form. Def är främst tvä skäl som gör ntf jng nu inte är bereddatt föreslå någon förändring av utbetalningsreglerna. För def första harsystemet för flyktingmoftagning varit i verksamhet bara , ochdet är enligt min mening alltför tidigt att dra några definitiva slutsatser omenskildheter i den nya ordningen. För det andra är skälet till aft inte föreslånågon förändring nu att vi inte kan veta om den uppgång i antaletasylsökande som noterades kommer att vara typisk även för denärmaste åren. Utvecklingen detta år antyder nttsiffrorna troligen varit högre än vad vi har anledning ntt räknn medunder 1986. Varje är sker överläggningar mellan staten och kommunernaom ersättningsnivåer och andra frågor kring statsbidragen förflyktingmoftagandet. Jag anser det lämpligt att man i dessa sammanhangdiskuterar frågor om administration och utbetnlningsregler. Mot dennn bakgrund är jag inte beredd att ta initiativtill förändring nv utbetalningsreglerna för statsbidraget fill kommunerna förutgiven ekonomisk hjälp till asylsökande och flyktingar. Om statens ersättning till kommunernaför kostnaderna förflyktingar 5 i (m): Jag tackar för svaret. Det är ändå nägotpositivt i svaret. Jag tolkar det som så att statsrådet framöver kan tänka sigatt ändra utbetalningsreglerna. Som det är får alltsä en kommun väntadrygt ett är på utbetalningen. I kommun t. ex. hade man under 1985kostnader på ca 60 milj. kr. Ersättning för dessa kostnader utbetalas alltså imars eller i april året därpå. Vi vef aft man i har stora problem med högarbetslöshet och ett stort antal socialbidragstagare. Ändå har man där ställtupp pä statens uppmaning att ta emot flyktingar. Men det kostar pengar, och viskulle ju gärna se en snabbare utbetalning. Av och fill har man ju hört i debatten att vissa kommunervägrar ta emot flykfingar, eller i alla fall talar om stora svårigheter. Jaghoppas aff statsrådet förstår aft def kan innebära sådana problem för en delkommuner - det gäller inte för Malmös del - att deras attityd till och viljaatt ta emot flyktingar försämras i och med att ersättningen betalas ut så långtefteråt. Jag tolkar ändå statsrådets svar så, att om problemenkvarstår kan hon tänkas vara villig att gå med på en förändring. Jag kan bara hänvisafill att detta system utarbetades i nära samarbete med . Inteminst erfarenheter frän de stora kommunerna låg till grund för bäde formernaoch själva arbetssättet. Skulle det visa sig att man vill göra förändringar,tycker jag att vid lämpligt tillfälle bör aktualisera detta vidde kommande överläggningarna. Vi får då se vad man kan åstadkomma. 7STEN i (m): Jag år fill viss del nöjd även med detta svar.Jag vill ändå tala om för statsrådet att det har varit ganskn dåligtbeställt med den här Prot.1985/86:95 verksamheten. De pengar som skulle ersätta de utgifter somMalmö kommun hade 1984 kom pö om pö 1985, Detfog alltså mycket läng fid. Om sammansättningen av verksledningen i Statliga myndigheter säger har baserat systemet på erfarenheter frän de stora kommunerna, är Malmötyvärr inget bra exempel. Överläggningenvar härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1985/86:394 om sammansättningen avverksledningen i statliga myndigheter har frågat statsrådet om regeringenavser att vidta några åtgärder med hänvisning till att sammansättningen avvissa verksledningar som presenteras i annonsform i dagspressen inte synesöverensstämma med regeringens mål för jämställdhetspolitiken. Enligtarbetsfördelningen i regeringen är det jag som skall besvara frågan. Jag vill till att börja med instämma i attsammansättningen av de verksledningar som syftar på inte stämmeröverens med regeringens mäl för jämställdhetsarbefet, Def finns fortfarandemycket att göra pä jämställdhetsområdet ocksä inom statsförvaltningen. Inom den statligt reglerade sektorn är kvinnor.Över hälften, , av alla anställda med någon form av arbetsledandebefattningar inom den offentliga sektorn är kvinnor- de flesta pä mellannivå.Inom industrin är motsvarande andel , och de flesta återfinns i de lägretjänstemannaskik-fen. Denna jämförelse visar att den offentliga sektorn somhelhet ligger väl framme när def gäller aft rekrytera kvinnor fillchefsbefattningar på olika nivåer. Låt mig ytterligare nämna ett exempel på att en utvecklingär pä väg: Av landets alla åklagare är kvinnor. Ser man däremot på deyngre åklagarna, födda eller senare, sä är hälften, , kvinnor. Jämställdhefsarbetetmåste alltsä ses i ett långsiktigt perspektiv. har staten somarbetsgivare ensidigt prövat olika metoder att öka jämställdheten. En viktigförändring har skett i och med att pnrterna på det statliga området - i efftillägg till medbestämmandeavtalet (MBA-S) - har åtagit sig att verka föraktiva åtgärder för jämställdheten. En parfsgemensam ledningsgrupp har tillsatts med uppgiftbl. a. att verka för samordning av de centrala stabsmyndigheternas insatser.Denna grupp har som en av sina uppgifter att föreslå åtgärder för aft ökaandelen kvinnliga chefer i statsförvaltningen. Arbete pågår också i med ett särskiltprogram för chefsförsörjningen som ett led i förnyelsearbetet på den statligasektorn. I det sammanhanget kommer åtgärder för att öka andelen kvinnor ichefsbefattningar att behandlas särskilt. 9HÄDAR (): Den fråga som jag ställde tilljämställdhefsminisfer gällde hur det sfär till med jämställdheteninom verksledningar i statsförvaltningen. får jag svar av Bo Holmberg.Alltså är det aktuella området undantaget jämsfälldhetsministern - alternativetär aff valt att inte svara, och med hänsyn fill de omständighetersom jag påvisat finner jag det senare mycket förståeligt. Den fina annonsen för harpublicerats i några av våra stora tidningar. Den visar fotografier på verkefsledningsgrupp och enhetschefer. Av de 13 i ledningen är endast en kvinna. Hongår dock mycket snart i pension, och hennes ersättare - en man - är redanutsedd. I annonsen står def ocksä några rader om de uppgifter somarbetsgivarverket har. De är bl. "aff förhandla om anställnings- ocharbetsvillkor och aff utveckla och samordna den stafligaarbetsgivarpolitiken". Det är bra att statsrådet delar min uppfattningatt sammansättningen av vissa verksledningar infe stämmer med regeringensjämställdhetsarbete. Men har regeringen ett ansvar för det arbetet och harhaft det sedan mänga är. återkommer man också i regeringsdeklarationenoch säger: "Vi bör sträva efter aff fä fler kvinnor i offenfliga styrelseroch i ansvarig ställning i den offenfliga förvaltningen." Allt detta är bra. Men vad gör man ät det, i ett läge när manfrän det ansvariga verket anser att def är en glädje aft - dessutom för dyrapengar -publicera en annons som så uppenbart visar på def misslyckande somregeringen drabbats av i detta verk när det gäller att bedrivajämsfälldhefsar-bete? Om tidigaste tidpunkten för val av kommunstyrelse Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på fråga 1985/86:415 om tidigaste tidpunkten förval av kommunstyrelse Sfen i har frågat mig vadorsaken är till att efter eff nyval kan välja sin kommunstyrelsetidigare än alla andra kommuner i landet. Def har funnits en särlagstiftning förStockholm pä det kommunala området. Orsaken därfill är främst kommunensstorlek, dess karaktär av huvudstad samt den omfattande förvaltningen.Merparten av dessa särskilda regler slopades dock i och med att den nya ochenhetliga kommunallagen trädde i kraft är 1977. kommunallag (KL) har medfört eff snabbarevalgenomslag för kommunfullmäktige (KL 2 kap. 6 §). Det främsta motivet tilldetta är att den tillträdande majoriteten skall ges tillfälle att påverkautformningen av budgeten för det nästkommande året. Beträffande styrelsen ochde övriga nämnderna behölls av praktiska skäl. a. svårigheten att pä korttid genomföra röstsammanräkning och nomineringsarbefe. tillträdeden året efter valet (KL 3 kap. 5 §). fick dockbehålla den fidigare ordningen. Frågan behandlas demokratiberednings betänkande(SOU 1985:29) Principer för ny kommunallag. Beredningen föreslär inga ändringarmed hänvisning till de skäl som framfördes i förarbetena fill kommunallagen.Betänkandet remissbehandlas . 1 samband med den fortsattaberedningen av kommunallagsfrågorna bör det förutsättningslöst prövas om def ärvalfekniskf och praktiskt möjligt att tidigarelägga tidpunkten för val avkommunstyrelse. 11STEN i Mnlmö (m): Jag tackar för svaret. beklagar jagatt civilministern behövde komma hit och lämna detta svar. behandlades här i en motionav mig. Men i utskoffsbefänkandet sades infe något om varför kommunskulle ha denna möjlighet, som man förmenade alla nndra kommuner. Jag gick dåupp i talarstolen och frågade representanter för de fyra partier som hadeavstyrkt min motion om de kunde motivera varför, skulle hadenna särställning. Men ingen av dem ville eller vågade svara, och därför varjag tvingad att ställa denna fråga fill statsrådet.