prot · G909128 · 1985-12-31 00:00:00 — Prot.1985/86:128 anslagen finner man faktiskt att SKR:sanslag har nästan Anslag till kulturverksamhet, m. m. fyrdubblats,medan Konstfrämjandets anslag har blivit ungefär dubbelt så stort. När det gäller Riksutställningar är det vår bestämdauppfattning att Riksutställningar sprider konstnärliga alster, som ärinlägg i samhällsdebatten, tycker att jagritade en nidbild av förslag, men det är bara sä att jag har lästmotionen mycket noga. 59GUNNEL () replik: Innan man jämför anslagen till SKR ochKonstfrämjandet får man nog ta till litet procenträkning och dessutom titta påfrån vilken nivå man startar. Det skulle föra för långt att här ta upp en debatt omKonstfrämjandets verksamhet, men både och jag vet att deninte har varit utan problem. Anf.. 60 (): Jag har tillsammans med en motion om det statliga kulturstödet till teater-, dans- ochmusikinstitutioner i och , Det finns även en socialdemokratiskmotion och en vpk-motion som tar upp samma fråga. Vår gemensamma utgångspunkt är att och Göteborgutgör regionala centra för kulturen och därför bör få större statliga anslag äni dag. Utskottet påpekar att man vid olika tillfällen undersenare år understrukit vikten av att statsmakterna strävar efter att leva upptill de kulturpolitiska mål som fastställdes och som innebär attkulturpolitiken skall främja en decentralisering av verksamhet ochbeslutsfunktioner inom kulturområdet. Ja, det ärgott och väl, men vad har hänt i praktiken? I vår motion har vi jämfört årets budgetproposition medden som presenterades . Det visade sig dä att om man räknar inbidragen till och Operan kommer man fram till att /83 fick cirka sä stora bidrag till teater-, dans-och musikinstitutioner som och hade tillsammans. Regeringensbudgetproposition visar att förslagen för nästa budgetår leder till ungefärsamma resultat. En översiktlig beräkning tyder närmast på att det relafivt settskulle ha skett en försämring för och i förhållande tillStockholm, I , kommunerna, staten ochkulturpolitiken, redovisas bl, a, kultursatsningar i olika delar av landet.Statens andel av de samlade kulturinsatserna 1981 i länen varierade mellan 24och , Om man i inkluderar de statliga bidragen till de centralakulturinstitutionerna var statens andel . Även de fria grupperna iStockholm har fått en ökad andel av statsbidraget jämfört med andra friagrupper i landet. har i rapporten studerat skillnaderna i olika regioner. Där framkommer att Storgöteborgoch satsar mest av kommunala medel på kulturen i relation tillantalet per invånare jämfört med , för hela landet och , förStorstockholm, Staten har ökat anslagen till kultur . Inom parentes sagt hade velat att det blivit en ännu störreökning i årets budgetproposition. De ökade kulturanslagen har dock till mycketstor del gått till , vilket bekräftas i vår motion genom statistik somvi har hämtat från och från . Politiker och tjänstemän från och har imånga år försökt få till stånd en ändring av skatteutjämningsbidraget, som viupplever som djupt orättvist. Det baseras på kommunernas intäkter utan hänsyntill utgifterna. Både och har som storstäder höga kostnader. Somregionala centra måste de ta på sig kostnaderna för verksamheter som i hög gradutnyttjas av människor från andra kommuner, t. ex. när det gäller kulturen. Skall en storstad fungera som industriellt ochvetenskapligt centrum är satsningen på kulturlivet viktig. fickkommunerna bidrag indirekt från näringslivet genom den kommunala beskattningenav juridiska personer. tar staten in den skatten, och kostnaderna vilardärmed på invånarna själva. Det är alltså många faktorer som medverkat till en negativekonomisk utveckling för regionala centra. I det alltmer ansträngda budgetlägetkommer och troligen inte att kunna satsa så mycket på kulturensom man gör nu via kommunalskatten. var göteborgarna och även mångalångt utanför gränser mycket upprörda då avekonomiska skäl tvingades besluta om att lägga ner Angeredsteatern, harkulturministern lovat att bistå teatern med extrapengar, vilket är mycketglädjande. Men det går inte att i längden förlita sig på punktinsatser i akutasituationer om man skall planera teaterverksamhet. Utskottet skriver: "Det är förståeligt att dekommuner, i vilka institutionerna finns, inte minst i den nuvarande ekonomiskasituationen kan ha svårigheter att tillföra ytterligare resurser eller t.o.m.att behålla de nuvarande resurserna för ändamålet." Vidare förutsätterutskottet "att regeringen uppmärksammar de i motionerna redovisadeproblemen". Det finns alltså en viss förståelse för vår motion, men vi harändå velat reservera oss på denna punkt. Vår slutsats efter den genomgäng som vi har gjort när detgäller statsbidragets fördelning inom kulturområdet visar att det finns allanledning att göra omprioriteringar. De satsningar som har gjorts påNorrlandslänen är angelägna och väl motiverade. Dessa vill vi definitivt inteifrågasätta. Självfallet anser vi också att särskilda satsningar skall göras ihuvudstaden som nationellt kulturcentrum. Men frågan är om det måste vara såstora differenser mellan våra tre största städer. Enligt vår mening är det angeläget att man, då fortsattastatliga satsningar på institutioner inom kultursektorn skall göras,uppmärksammar behovet av sådana insatser i och . Jag yrkar bifalltill reservation 10. Prot,1985/86:128 Anslag till kulturverksamhet, m. m. Anslag till kulturverksamhet, m. m. 61INGA-BRITT (): Med hänsyn till den kommande voteringen ochdå jag kan instämma i det mesta som sade har jaglagt manuskriptet med mitt tiominutersanförande ät sidan. Jag skall barakommentera det som utskottet på s, 14 i betänkandet sagt om vår motion.Egentligen hade jag kunnat avstå även från det, men det finns en mening ibetänkandet som gör att jag känner mig tvingad att göra några kommentarer.Utskottet anser nämligen att man måste ge pekpinnar till en enskild kommunsStadsteater och tala om hur den skall bära sig åt om pengarna inte räcker tillden nuvarande verksamheten och man därmed måste dra ner på verksamheten.Utskottet säger nämligen att betydelsen av förorts- och skolteater särskiltskall understrykas vid neddragningar. Jag hade accepterat en sädan pekpinne, om hade varitberedd att exempelvis ge riktade pengar till förorts- och skolteater. Men vidett flertal uppvaktningar och behandlingar av motioner har vifått veta: Om man i vill satsa på särskild skolteater, skallman inte sedan komma springande till staten och begära pengar. Tack vare välvilja frän kulturminister vi avstyra de allra värsta och mest näraliggande problemen.Men en engångs-hjälp kan naturligtvis inte i längden förändra situationen särskiltmycket. Den innebär bara att vi, i stället för att behöva säga upp folk direkt,kan lägga ut neddragningarna över en litet . Självfallet vill ingen att neddragningarna skall drabbavare sig förortsteater eller skolteater, men man har redan plockat 56 tjänsterfrån den gamla personal ute i förorter och skolor. De flesta somhar något kulturpolitiskt intresse inser nog att det då inte går att ta såförfärligt mycket mer, utan att alla verksamheter måste drabbas. Det är ocksåvad som sker. Det blir en mindre neddragning i är, som gör att vi intedirekt behöver avskeda folk, utan kan vakantsätta några platser i stället. Situationen hjälps upp av att vi inte alls, som man kantro när man läser tidningarna, gör fiasko pä fiasko. Vi har de facto haft enmycket fin publiksäsong, som gett oss publikintäkter pä . merän vad som var budgeterat, med två stora succéer, och och . Vi är alltså i längden inte hjälpta av punktinsatser. Viöverlämnade en mycket noggrann egen utredning om vad som händer iMalmö-, Helsingborgs- och . Vi underströk där att vi i de storatätorterna skulle kunna spela en betydligt viktigare roll som regionalastadsteatrar än vad vi fär göra. Vi menade också, och gör detfortfarande, att det är nödvändigt att man tittar pä denna situation vidfördelningen av kommande bidrag. Jag skall inte använda mer av kammarens tid. Jag harheller inget yrkande. Jag hoppas bara att kulturministern hjälper oss med attse till att fortsätter att titta pä dessa verksamheter, sä att vikanske slipper återkomma rned motsvarande motion till. Anf.62 (): Prot. Anslag till kulturverksamhet, m. m. Marionetteaterns museum har ingåendedebatterats tidigare . Därför kommer jag att begränsamig till ett par mycket korta kommentarer. För oss som har drivit frågan under flera är är detnaturligtvis ytterst tillfredsställande att vi har fått den situationenatt det finns en majoritet i kammaren för vår motion. Men hur kan det komma sigatt man från socialdemokratiskt håll förra budgetåret var beredd att höja ettanslag, jag tänker på anslaget till museum, , från 2,5miljoner till 5 miljoner? Både procentmässigt och i reda pengar var det enenorm höjning, Därernot ansåg socialdemokraterna då att Marionetteaterns museumbara behövde någon enstaka tusenlapp. Jämför en höjning , frän 2,5till 5 miljoner, med en enstaka tusenlapp! Jag finner agerandet märkligt. I reservation 70 till kulturutskottets betänkande 18skriver de socialdemokratiska reservanterna: "Med hänsyn tillbudgetsituationen kan utskottet intetillstyrka en uppräkning av bidraget till Marionetteatern ." frågar mig mot denna bakgrund: Var verkligenbudgetsituationen så mycket bättre att man då kunde motivera en100-procentig höjning, från 2,5 till 5 miljoner, medan man inte kan gämed på att anslå de 49 000 som majoriteten här i kammaren är beredd att anslå?100 % i det ena fallet, näst intill O % i det andra - jag finner dettamärkligt. Överläggningenvar härmed avslutad. betänkande 18 Punkt 1 Mom. 1(uttalande om riktlinjer för kulturpolitiken) Utskottets hemställan bifölls med 224 röster mot 63 förreservation 1 av m. fl. Mom. 2 (främjande av den svenska nationella kulturensutveckling) Utskottets hemställan bifölls med 268 röster mot 17 förreservation 2 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 3 (utbildningens betydelse för kulturen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avIngrid m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (en parlamentarisk beredningför att bl. Utskottets hemställan bifölls med 255 röster mot 34 förreservation 4 av och . Mom. 5 (frågor som främst avser den verksamhet som statenskulturråd bedriver) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservatron 5 av m.fl.. Prot, 1985/86:128 dels reservation 6 av , bifölls med acklamation. Anslagtill kulturverksamhet, m. m. Mom. 6 (principerna för fördelning av kulturstöd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avIngrid m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (övergripande frågor om det statliga stödet tillregional kulturverksamhet) Först biträddes reservation 8 av och med 48 röster mot 16 för reservation 9 av , 224ledamöter avstod frän att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 240 röster mot49 för reservation 8 av och , Mom. 8 (främst det statliga stödet till teater-, dans- ochmusikinstitutioner i och ) Utskottets hemställan bifölls med 237 röster mot 42 förreservation 10 av , 5 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 9 (de centrala kulturinstitutionernas ansvar förkulturlivet i hela landet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avKarl och - bifölls med acklamation. Mom. 11 (nytt reservationsanslag för regional utveckling) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avKarl och - bifölls med acklamation. Mom. 12 (sponsring) Först biträddes reservation 13 av m.fl.med 138 röster mot 16 för reservation 14 av . 133ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 148 röster mot140 för reservation 13 av m. fl. Mom. 13 (kulturfonder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avJan-Erik och - bifölls med acklamation. Mom. 15 (en utredning om kulturarbetarnas villkor) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 16 av m. fl. - bifölls medacklamation. Mom. 1(beräknande av medel för kultur i boendemiljö) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avKarl och - bifölls med acklamation. Mom. 2(beräknande av medel till för kultur- Prot.1985/86:128 verksamhet, m.m,) Anslag till kuhurverk-samhet, m. m. Utskottets hemställan - somställdes mot reservafion 18 av och - bifölls medacklamation. Mom. 3(beräknande av medel för utveckling av kulturverksamhet på arbetsplatserna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 19 avIngrid m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 4 (beräknande av medel till dispositionför kulturella ändamål) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20 avIngrid m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (insatser inom barnkulturområdet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 23 avKarl och - bifölls med acklamation. Mom. 1(anslag till Bidrag till särskilda kulturella ändamål) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 24 avAlexander Chrisopoulos - bifölls med acklamation. Mom. 2 (service till allmänheten för vård av föremål) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 25 avIngrid m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 1(anslag till Visningsersättning åt bild- och formkonstnärer) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 26 avJan-Erik m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 1(ersättning för att musikalier och fonogram används på bibliotek) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 27 av m, fl, -bifölls med acklamation. Mom. 2 (särskild uppräkning av anslaget Bidrag tillkonstnärer) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 28 avJan-Erik och - bifölls med acklamation. Mom. 4 (utställningsersättning) Först biträddes reservation 29 av m, fl,- som ställdes mot reservation 30 av m, fl, - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 145 röster mot88 för reservation 29 av m, fl, 56 ledamöter avstod från attrösta. 5 protokoll 1985/86:128-129 Prot.1985/86:128 Punkt 8 (anslag till Inkomstgarantier för konstnärer) Anslag till kulturverksamhet, m. m. Utskottetshemställan, som ställdes mot dels reservation 33 av m.fl.,dels reservation 34 av m, fl,, bifölls med acklamation. Mom. 2(medelsberäkning för viss balettproduktion) Först biträddes reservation 35 av m, fl,med 131 röster mot 16 för reservation 36 av , 142ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 146 röster mot134 för reservation 35 av m, fl, 9 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 4 (turnéverksamhet) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering bifölls med 146 röster mot 132 för utskottets hemställan medgodkännande av den i reservation 39 av m,fl, anfördamotiveringen. 11 ledamöter avstod från att rösta. Punkt 13 (anslag till Bidrag till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 40 avIngrid m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 1(stöd till frilansmusiker) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 41 avJan-Erik och - bifölls med acklamation. Mom. 2 (Rikskonserters fonogramutgivning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 42 avIngrid m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 2(anslag till Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- ochmusikinstitutioner) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 45 avIngrid m. fl, - bifölls med acklamation. Mom. 1(anslag till Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper) Utskottets hemställan - som ställdesmot reservation 47 av m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 2(principerna för medelsfördelningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 48 avKarl och - bifölls med acklamation. Mom. 1(beräknande av medel för Stiftelsen för verksamheten) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 49 av m. fl. - bifölls med acklamation. Anslag till kulturverksamhet, m.m. Mom. 2(beräknande av medel för Stiftelsen förföreställningsverksamheten) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 50av m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 1 och2 (beräknande av medel för Lokal biblioteksverksamhet samt för Inköp avlitteratur på invandrar- och minoritetsspråk) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 53 avAlexander Chrisopoulos - bifölls med acklamation. Mom. 3 (beräknande av medel för Arbetsplatsbibliotek) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 54av m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 5 (bibliotekslag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 57 avAlexander Chrisopoulos - bifölls med acklamation. Mom. 2(medelsberäkning för konstförvärv till samlingslokaler och folkparker) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 58av m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 1 och2 (medelsanvisningen till Vissa bidrag till bild och form såvitt avserKonstfrämjandet och ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 60 avIngrid m.fl, - bifölls med acklamation. Mom. 1(beräknande av medel för bidrag till i ) Utskottetshemställan bifölls med 248 röster mot 38 för reservation 61 av ochKerstin , 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (beräknande av medel för bidrag till StiftelsenArbetarrörelsens arkiv) Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 16 förreservation 62 av , 1 ledamot avstod från att rösta. Prot.1985/86:128 Mom. 3 (bidrag till Föreningen ochmuseum) 25 april1986 Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 63 av ~ ] ~, ', ', och - bifölls med acklamation. samhet, m. m. Mom. 5(ett särskilt anslag till fornminnesvård) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 66 av Chrisopoulos- bifölls med acklamation. Mom. 2(viss tjänst vid ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 67 avJan-Erik och - bifölls med acklamation. Mom. 3 (myntkabinettets lokalfråga) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 68 av m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 2(beräknande av medel för Arbetets museum) Utskottets hemställan - som- ställdes mot reservation 69av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (beräknande av medel för Marionetteatern) Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 133 förreservation 70 av m, fl. Mom. 3(utredning m, m, om ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 73 avAlexander Chrisopoulos - bifölls med acklamation. Mom. 1(översyn av Riksutställningars verksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 74av m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 2 (anslag till Riksutställningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 75 av m,fl, - bifölls med acklamation. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2(utveckhngskostnader) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av m.fl, - biföllsmed acklamation. Mom.3 (arbetslokal i egen bostad) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m, fl. - biföllsgenom uppresning. Mom.5 (fribelopp vid allmän löneavgift) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls, 4§ Kammaren beslöt att uppskjuta behandlingen av på föredragningslistanåterstående utskottsbetänkanden fill ett senare sammanträde. Andrevice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar. 5 § Svar påinterpellation 1985/86:174 om administrationen av socialförsäkringen Margö har frågat mig om genomförda rationaliseringar påförsäkringskassorna kommer att följas upp och utvärderas. Vidare har hon frågatom regeringen kommer att vidta några åtgärder om det visar sig attbesparingarna inom socialförsäkringsadministrafionen kommer att medföra ökadeutgifter inom försäkringen. Attfölja upp verksamheten på försäkringskassorna är en uppgift som åliggerriksförsäkringsverket. Uppföljningen är ett arbete som pågår konfi-nuerligt,och resultatet kommer till uttryck bl. a. i verkets anslagsframställning förförsäkringskassorna. I anslagsframställningen har tidigare redovisatsresultatet av de rationaliseringar som har genomförts på försäkringskassorna,och så torde komma att ske även i fortsättningen. Närdet gäller Margö andra fråga vill jag framhålla att både förinnevarande budgetår och i förslaget för nästa budgetår har en förstärkningskett av försäkringskassornas administrafionsanslag utöver vad som följer avhuvudförslaget. Dessa förstärkningar har finansierats genom omfördelning inomsocialhuvudtitelns område. Vadgäller resurser fill försäkringskassorna för tiden därefter vill jag peka påvad som sägs i regeringens direktiv för myndigheternas anslagsframställningarför /88, Där framgår att alla myndigheter skall redovisa etttreårigt huvudförslag och vilka åtgärder som ärnödvändiga för att klara minskningen av resurstilldelningen enligt Om administrationen av socialförsäkringen huvudförslaget.Samtidigt framhålls att det skall göras en redovisning av konsekvenserna förverksamheten om en resurstilldelning sker enligt huvudförslaget, Iredovisningen ingår också att beräkna effekter för myndigheternas intressenteroch för myndigheternas möjligheter att fullgöra ålagda arbetsuppgifter omhuvudförslaget tillämpas. Resultatet av detta arbete kommer att redovisas imyndigheternas anslagsframställningar. Regeringen kommer således att fåunderlag från berörda myndigheter för ställningstagande i höstens budgetarbetebl, a. vad gäller sambandet mellan resurser inomsocialförsäkringsadministrafionen och försäkringens kostnader, 64 MARGÖ (vpk): Tack för svaret på interpellationen. Socialförsäkringen kostar mycket pengar. För budgetåret1985/86 är den beräknade kostnaden 154 miljarder. Det innebär att nästan 25 %av vår totala konsumtion i landet betalas av pengar som administreras av försäkringskassorna.Av alla dessa miljarder är det som är utgifter för administrationen.Det kan knappast anses som stora kostnader i förhållande fill de summor sombetalas ut. Ändå har försäkringskassorna genom besparingar iadministrationen fått vidkännas nedskärningar motsvarande 2 000helårstjänster. I motsvarar nedskärningarna 800 helårstjänster.Dessutom får kassorna ingen täckning i form av ökade anslag för årligalöneklassuppflyttningar, s, k, ålderstillägg. Det är uppflyttningar som haröverenskommits genom avtal. Detta slår extra hårt mot kassor med tjänstemän med långanställningstid och därmed högre löneklasser. För del, som just haräldre tjänstemän, medför detta att en minskning i den kommandefemårsbudgeten i realiteten blir en 10-procentig minskning av anslagen. En del av kassornas reduceringar inom administrationen harmotiverats med genomförda rationaliseringar. Som ett exempel kan nämnasslopandet av kontantutbetalningarna. Några årliga uppföljningar av dennarationalisering har inte gjorts. Personalen i kassorna anser att det som frånbörjan kanske såg ut som en besparing vid slopandet av kontantutbetalningarnainte motsvarade förväntningarna . Den direktkontakt som kassorna fickgenom kontantutbetalningarna med kunderna måste nu ersättas med brev ellertelefonkontakt. I många fall behöver kassorna kompletterande upplysningar.Därmed uppnås ingen tidsvinst i ärendebehandlingen. Överallt i landet protesterar nu personalen påförsäkringskassorna mot de planerade nedskärningarna. Tjänster dras in, menarbetsbördan ökar. Enbart mellan harärendevolymen ökat . Personalen hinner bara med att sköta det omedelbaralöpande arbetet med service till kunderna. Det här går ut över uppföljnings-och kontrollarbetet. Kassorna anser att det finns skäl att misstänka attfelaktiga belopp utbetalas. Betalas för höga belopp ut, blirsocialförsäkringskostnaderna högre. Därmed är inte besparingarna inomadministrationen värda något. Om för låga belopp betalas ut, är rättssäkerhetenhotad. Och det blir alltid de. svagaste som drabbas, de som inte förmår attsjälva kontrollera att de erhållit rätt belopp. Jag tolkar - jag vill sägaatt det är en tolkning, för det är inte alltid lätt att Prot. tränga igenom språket -det byråkratiska tjänsteutlåtandet på så sätt, att om det framkommer ettsamband mellan besparingarna i administrationen och T ' .... r ir- -i oi .. j Om administrationen okade utgifter inomsocialförsäkringen, sa kommer regeringen att andra 1 nu Det är bäst att jag frågar: Är detta rätt °