prot · G9097 · 1985-12-31 00:00:00 — I länder med en situationliknande , t. ex. och , har man starkt betonat vikten avökad förädling och intensivt utnyttjande av egna malmtillgångar. Överläggningen var härmed avslutad. 27§ Svar på fråga 1985/86:25 om försörjning med manganmalm har frågatindustriministern varför inte den manganhaltiga malmen i gruvaanvänds i stålframställning i i stället för motsvarande importfrån . Om försörjning med manganmalm enhet i tillverkar råjärn baserat påjärnmalmspellets från . För att ge stålet önskvärda kvalitetsegenskapertillsätts ofta mangan fill stålet. Tillsatsen kan antingen göras i form avmanganmalm vid råjärnsframställningen i masugnen eller i form av manganlegeringarvid ståltillverkningen. I de fall man vid tillverkning i behövertillsätta mangan sker det numera oftast i form av manganlegeringar. I alltmindre omfattning tillsätts även manganmalm vid råjärnstillverkningen. Dannemoramalmen är en järnmalm som innehåller 1-2 %mangan. Denna manganhaltiga järnmalm kan inte ersätta manganmalmen ellermanganlegeringarna i nuvarande tillverkningsprocess. Försök har gjorts attutvinna ren mangan ur järnmalmen i , men har man inte lyckatsfinna en effektiv metod. Enligt uppgift jag fått från har inte köptmanganmalm från sedan slutet av . 114OSWALD (vpk): Jag tackar statsrådet för svaret på minfråga. För att börja från slutet vill jag säga att det är alldeles riktigt slutade att köpa manganmalm från . Då lossades den sistabåten i . ledning har ju t. o. m. erkänt att detta berodde på tyckte att det var litet obehagligt att köpa manganmalm direkt frånSydafrika, därför att kritiken här hemma mot apartheidregimen växte. Vad gjorde man i stället? Jo, lade nedsintringsverket i , där man hade sintrat den sydafrikanska malmen. I ställetgick man in för att köpa ett halvfabrikat, ferromangan, från och Spanien- för att nämna två länder - som framställts av malm importerad från Sydafrika.Detta pågår fortfarande, och sintringsverket i , där man tidigare sintradesydafrikansk malm, är avställt och används alltså inte längre. säger statsrådet att det är för magermalm i t. ex. . Men den har i alla fall varit tillräckligtattraktiv för exempelvis västtyska stålverk, innan man i blev tvungenatt avbryta exporten till och i stället fick leverera malm för denstora satsning som skulle göras bl. a. i Spännarhyttan . Sedanlades ju verksamheten i Spännarhyttan ned - och hade förloratsin export till . Men det finns ju anrikningsprocesser, och det gårsäkert att anrika malmen vid , om man skulle vilja satsa pådetta i stället för att köpa ferromangan tillverkad av sydafrikansk malm iNorge och . Jag tycker att det är en anmärkningsvärd och en mycketdålig attityd man intar när man importerar den här malmen från meddess apartheidregim men inte slår vakt om en liten fattig gruva, en av de tvåjärnmalmsgruvor i Bergslagen som vi har kvar. Det är en skam för regeringen ochför statsrådet . Överläggningen var härmed avslutad. 28 §Svar på fråga 1985/86:1 om SJ:s behov av utfyllnad av i har mot bakgrund av enplanerad utbyggnad av frågat mig om inte SJ;s markbehov ochrimliga trafikförhållanden kan utan att behöver fyllas igen. godkände en överenskommelseangående investeringar inom SJ:s område i mellanstaten, SJ och landstingskommun. I överenskommelsen - det s. k. - ingåromfattande spårinvesteringar bl. a. vid . Syftet är att höjakapaciteten för såväl lokal- som fjärrtågstrafiken. och Jan-ErikWikström delade regeringens uppfattning att nämnda kapacitetshöjning ärangelägen. Regeringen anser det mycket angeläget att spårkapacitetentill byggs ut dels för att de människor i förorterna somdagligen åker till sina arbeten skall få anständiga resförhållanden, dels föratt fjärrtågen skall klara den ökande frekvensen av resande och sina avgångs-och ankomsttider på bästa sätt. För att tillmötesgå dessa många människors rimliga krav påväl fungerande kollektiva transporter är det nödvändigt med ett ingrepp i formav en utfyllnad vid strand. Om SJ:s behov av utfyllnad av i Anf.116 (): Den största frågan i kommunalvalet iStockholm gällde utfyllnaden av . Jag ställde två frågor om detta här i , en tillbostadsministern och en till kommunikationsministern. Bostadsministern har avnågon anledning inte svarat på min fråga, men jag värdesätter att RoineCarlsson har gjort det. Bostadsministern skrev däremot en artikel i i går som han avslutade så här; "Miljön har vunnit en hel segeri dettasvåra ärende." Det är ett grovt felaktigt påstående. Regeringen har i själva verket fastställt stadsplanen påett sådant sätt att SJ kan utvidga sitt spårområde precis som planerat ochStockholms stad bygga sin trafikplats precis som planerat. Hela av vattenyta tas i anspråk. Regeringens bedömning har alltså varit att SJ:s markbehovkräver denna förstörelse av . Men uppgifterna om varför SJ behöver ytterligare mark harvarierat. Först sade man att marken behövdes för pendeltågen. Därefter behövdesden för serviceplattformar för fjärrtågen. Och dagarna före valet sade SJ:sgeneraldirektör att SJ kanske kunde klara sig med mindre mark än vad somtidigare ansetts nödvändigt. Men trots dessa oklarheter och olikartade besked harregeringen godtagit SJ:s anspråk fullt ut. Miljön vid har interäddats. En fjärdedel av den fria vattenspegelns bredd försvinner. Regeringenär nu medansvarig för förstörelsen av . Överläggningen var härmed avslutad. Om åtgärder för att underlätta databranschens expansion iBergslagen 29 §Svar på fråga 1985/86:27 om åtgärder för att underlätta databranschensexpansion i Bergslagen Möjligheterna att höja kapaciteten fördatakommunikation är mycket goda såväl i Bergslagen som på andra håll i landet.De stora investeringar i nätet som tagit upp i sin förra treårsplanoch som godkänt innebär avsevärda förbättringar av telenätet.Televerket har kommit in med förslag till ytterligare utökning avinvesteringarna. De syftar både till att ersätta föråldrad utrustning och tillatt möta den starkt ökande efterfrågan på teletjänster - främstdatakommunikation. Projektet som drivs av televerketinnebär att som första land i världen får ett sammanhänganderikstäckande digitalt telenät. Detta ger förutsättningar för att geföretagskunder, som har digitala kontorsväxlar, möjlighet till anslutning 1987till det digitala telenätet oberoende av var i landet de har sin verksamhet.Företag som ansluter sig fill det digitala långdistansnätet får tillgång tillkapacitet för dataöverföring som är ca 25 gånger större och av högre kvalitetän vad som är vanligt vid datakommunikation. Dessa förbättringar kommersjälvklart även Bergslagen till godo. 118 (): är på grund av utlandsresaförhindrad att ta emot svaret, som jag tackar statsrådet för. Läget är att i finns ett dataföretag somskulle vara berett att utvidga verksamheten och anställa fem personer, men sominte kan göra detta för att telenätet inte fungerar på ett tillfredsställandesätt. Det är inte rimligt att i en region med sysselsättningsproblem denhämmande faktorn skall vara planering och bristande service. ger statsrådet det beskedet att 1987skall det digitala telenätet finnas över hela landet, även i Bergslagen. Ja,men det hjälper inte ett företag som 1985 planerar en utbyggnad i . Det är synd att , som ligger så långt framme närdet gäller att hävda sina monopolanspråk, har så svårt att klara den faktiskaservice svenska företag behöver . Jag vill som ytterligare information tillJan-Erik meddela att det aktuella företaget inte tagit upp denna frågamed tidigare. När detta nu har skett har man beställt en anslutningtill det s. k. datex-nätet, vilket troligen kommer att lösa företagets problem. 120 (): har man fått snabbare besked om hurviktigt det är att man kan ställa en fråga i i ett aktuellt ärende. Överläggningen var härmed avslutad. 30 §Svar på fråga 1985/86:34 om järnvägstrafiken i har frågat mig vilka åtgärderjag tänker vidta för ätt öka järnvägens konkurrenskraft för gods- ochpersontrafik inom vissa trafikområden i . Norra stambanan, främst linjen , har enomfattande, tung godstrafik, som beräknas öka . Pålinjeavsnittet söder om har kapacitetstaket nåtts i flera avseenden. Föratt förbättra dagens trafikeringsförhållanden och ge större kapacitet planerasen rad åtgärder under återstoden av . Det gäller utbyggnad aveldriftanläggningarna, signaltekniska ombyggnader samt nya mötesplatser. Dessutomfortsätter utbyggnaden av dubbelspåret mellan och . För persontrafikens del har tågutbudet ökat mellan övreNorrland och under veckosluten bl. a. som en följd av devärnpliktigas resbehov. Å andra sidan kommer tågutbudet under lågsäsong och ivissa relationer med svag trafikefterfrågan att minskas i viss utsträckning. Ivissa fall ersätts tågen i så fall med bussar. Fjolårets försök med biltåg tillorter i övre har byggts ut ytterligare med flera avgångar ochrelationer. De senaste årens turistsatsningar på har ökat resandetavsevärt. När det gäller godstransporterna på bandelenArvidsjaur-Jörn pågår förhandlingar mellan och om de framtidajärnvägstransporterna. Jag kan därför inte uttala mig närmare om detta . Sammantaget är min bedömning att de åtgärder som SJ vidtaroch planerar när det gäller trafiken till och från övre kommer attlösa de problem som varit och innebära en bättre anpassning avtågutbudet till efterfrågan. Anf.122 (vpk): Jag får tacka kommunikationsministern för svaret. Jag seringenting särskilt offensivt i det svar har lämnat. Det ärmycket bra att man bygger ut signalsystemet och ökar mötesplatsernas antal. Menden ökning av trafikintensiteten på som kommunikationsministernhänvisar till har ju skett på grund av att man sänkt priserna och haft en aktivprispolitik. Vore det inte klokt, kommunikationsministern, om man också prövadeen prissänkningspolitik på i huvudsak hela SJ:s trafiksystem och därmedförsökte öka resandet i stället för att anpassa tågutbudet efter ett lägreresande, som det heter i svaret? Det kunde ha varit en aktiv och riktigtrafikpolitisk åtgärd som också hade haft miljöpolitiska förtecken. Dessutom, till förhandlingarna med om frakterna påtvärbanan: Man har lånat pengar av för att förstärka den väg som gårlängs med . Är inte det att försämra sina möjligheter att behålla defrakter man tidigare haft åt Bolidenbolaget? Överläggningen var härmed avslutad. 31 § Svar på fråga 1985/86:40 om riksfärdtjänsten har frågat mig om jagkommer att se till att riksfärdtjänstens fillämpning blir oförändrad i avvaktanpå transportrådets översyn. Regeringen har gett transportrådet i uppdrag att se överriksfärdtjänstens framtida utformning i syfte att begränsa kostnadsutvecklingenoch öka effektiviteten. I avvaktan på transportrådets översyn ligger reglernaför riksfärdtjänsten fast. Bakgrunden till fråga är atttransportrådet haft en rad överläggningar med de kommunala handläggarnasom sköter riksfärdtjänsten. Syftet med dessa möten var att få en smidig ochenhetlig handläggning som stämmer överens med gällande bestämmelser. Vid mötena framkom att en del handläggare bl. a. haft svårtatt skilja på bestämmelserna för den kommunala färdtjänsten ochriksfärdtjänsten. Man hade t. ex. inte observerat att riksfärdtjänsten endastär avsedd för gravt handikappade och således för en betydligt mindre grupp ände som har rätt till . I sådana fall har därför nutillämpningen skärpts. Men det fanns också åtskilliga fall där de kommunalahandläggarna vid mötena fick veta att de tillämpat reglerna alltför rigoröstoch där man därefter fått en frikostigare tillämpning. Jag anser för egen del att det är viktigt att ansvarigamyndigheter för våra bidragssystem ser till att givna bestämmelser följs ochser ingen anledning att ta något initiativ i frågan. 124MARGARETA (): Jag ber att få tacka för svaret. beslöt att verksamheten skall fortsättasom förut i avvaktan på den översyn som görs. Det var bara somville halvera den. Men efter detta har många handikappade vittnat om detkrångel som införts. Några glada röster om att det har blivit en smidigaretillämpning har inte hörts av. Plötsligt skall de ringa många samtal till olikamyndigheter för att få hela resan genomförd. Någon dörr-till-dörr-service hardet inte varit . Jag tycker att det är ovärdigt att försöka få nedkostnaderna genom att öka byråkratin. Det är klart att om man krånglar till detriktigt ordentligt, så orkar ingen ens försöka. Men sådana begränsningarstrider mot beslut. Dessutom håller ju ett annat departement på medatt försöka hitta på förslag för att förenkla den offentliga sektorn. Ett exempel är att den ena maken behöver flyga och måsteha en medhjälpare när hon skall åka på kalas till en släkting som fyller 50 år.Då accepterar man inte maken som medhjälpare, för myndigheterna misstänker atthan vill gå på kalaset frivilligt. Därför betalar man i stället för en annanperson, som inte skall gå på kalaset, medan maken får ta tåget. Plötsligt har många handläggare fått för sig att man måsteanvända röda avgångar på flyget, trots att det skall ske bara om det passar. En kvinna som åkt till från en Norrlandskommunhar plötsligt fått betala . Detstrider mot de gällande bestämmelserna, men allt det byråkratiska krångletmellan olika kommuner stod tidigare riksfärdtjänsten för. var detmänniskor med handikapp som själva fick krångla sig ur dessa problem. Jag hoppas att jag kan tolka statsrådets svar så att detonödiga krånglet nu måste bort inom riksfärdtjänsten. Omförbud mot utsläpp av toalettavfall från färjor Överläggningen var härmed avslutad. 32 § Svar på fråga 1985/86:48 om förbud mot utsläpp avtoalettavfall från färjor har frågat statsrådet om han - i samråd med berörda nordiska länder - vill medverka till atttoalettutsläppen från vissa färjelinjer stoppas. Arbetet inom regeringen är såfördelat att det ankommer på mig att besvara frågan. Tillämpningen av Helsingforskonventionen kommer attmedföra att utsläpp av toalettavfall från fartyg fillhöriga Östersjöstaternaupphör i och . Intill dess kan regeringen ellersjöfartsverket endast påverka utsläpp från svenska fartyg och eventuellt genomöverenskommelse med den danska regeringen även utsläpp från danska fartyg. Eftersom internationell sjöfart i princip är fri finnsinget hinder mot att driva färjetrafik på med fartyg registrerade itredje land, vilket sker i t. ex. , länder som inte kanpåverkas i vad gäller utsläpp av toalettavfall. Mot denna bakgrund har i samråd med berördasvenska och danska myndigheter funnit att effekten av ett förbud mot utsläpp avtoalettavfall skulle ge ringa vinster. har gjort så mycketsom rimligtvis kan göras i frågan. Jag ser inget skäl för mig att nu ingripaför dagen. Vid lämpligt tillfälle avser jag emellertid att ta upp en diskussionmed berörd dansk minister. Anf.126 (); Jag vill gärna tacka kommunikationsministern för svaret påmin fråga, men jag bör väl erkänna att jag är mycket besviken över den slutsatssom statsrådet drar av de bestämmelser som finns på området. Jag tycker att detär viktigt att det händer något i denna fråga. Vi har fått nya rapporter om ökadsyrehalt i Öresundsvattnet. Vi vet nu att farliga alger, som förgiftar bådefisk och skaldjur, börjar uppträda. Vi vet inte hur detta kan komma att påverkade människor som badar i Sundet. Vi har ordnat avloppsfrågan i alla våra tätorter, men påbåtar, på vilka över 20 miljoner passagerare färdas, är avloppsfråganinte ordnad, och det tycker jag är mycket otillfredsställande. 6 protokoll 1985/86:5-8 Redan1975, när man bildade den s. k. , sade man i artikel 5 istadgan: "Frågan om särskilda åtgärder för att förhindra utsläpp i sambandmed färjetrafiken mellan de båda länderna skall tagas upp av den iartikel 6 nämnda kommissionen." Detär nu , och det har inte hänt någonting. Därför skulle jag gärnavilja fråga kommunikationsministern: överläggningar tänkerkommunikationsministern ta upp, och när tänker kommunikationsministern agera? Jagvet att man just i det danska ställt en liknande frågatill den danska miljöministern. Det är alltså gemensamma insatser frånparlamentarikerna på båda sidor om som krävs, och jag har med dettavelat ta min del av ansvaret. Jag tycker att kommunikationsministern snarastmöjligt borde göra någonting i denna fråga. Överläggningenvar härmed avslutad. 33§ Svar på fråga 1985/86:49 om trafikflyget på sträckanSundsvall-Östersund-Trondheim har frågat mig om jag tillsammans med företrädare förSAS och Linjeflyg är beredd att skyndsamt verka för att flygbolaget gessamiiia rättigheter som A/S Viderö att trafikera sträckanSundsvall-Östersund-Trondheim. MittnordenflygetSundsvall-Östersund-Trondheim drevs tidigare av SAS med A/S Viderö somentreprenör. Eftersom SAS i luftfartssammanhang betraktas som svensktflygföretag kunde bolaget även ta upp lokalresenärer mellan ochÖstersund. Inrikestrafik med flyg är nämligen förbehållet svenska flygföretag.SAS mittnordentrafik kompletterade då Linjeflygs glesa trafik mellan orterna. Samtidigtsom SAS lade ned sin trafik på grund av bristande lönsamhet utökade Linjeflygbetydligt sin trafik mellan orterna. utbjuds 132 säten i varje riktningmellan orterna genom tre dubbelturer med flygplanet F 27. I sommarkommer trafiken att utföras med flygplanet 340. Linjeflygs trafik påsträckan är en del i den interna Norrlandstrafiken, som syftar till att bindasamman , , , , , /ochÖstersund. Mot bakgrund av att det finns etttillfredsställande utbud av trafik mellan orterna och att inrikestrafik ärförbehållen svenska företag är jag inte beredd att ta några initiativ i frågan. 128PER-RICHARD MOLEN (m): Jag vill tacka statsrådet för svaret, som emellertid gerklart besked om att statsrådet inte har satt sig in i frågan. Det är tråkigtatt behöva konstatera att statsrådet anser att utbudet av trafik mellan dessaorter är tillfredsställande. Om statsrådet och jagskulle åka från till , kan vi med Norwingflyga kl. 9.20. Linjeflyg har inget flyg före . Om vi sedan efterdagens förrättningar skall åka tillbaka från till , kan vigöra det . Linjeflyg har inget flyg till efter kl. 15.15.Skall man ligga över i till dagen därpå, ? Är det etttillfredsställande utbud av trafik mellan orterna enligt statsrådets uppfattning?Varför kan inte Norwing fungera som operatör för SAS, vilket de är intresseradeav att göra, när Viderö kan göra det? Är skillnaden bara den att Viderö är ettdotterbolag till , medan Norwing inte är det? Båda företagen är norska.Eller hindrar koncessionslagstiftningen Norwing från att få trafikera sträckanmellan och ? 1985/86:7 ' Överläggningen var härmed avslutad. 34 § Svar på fråga 1985/86:3 om restaureringen avHornborgasjön har med hänsyn till nu pågåendeåtgärder avseende restaurering frågat om jag är beredd attunderställa ärendet förnyade prövning. Arbetet med planeringen av restaureringliksom den juridiska behandlingen i har pågått i flera år.Projektet är till sin omfattning och inriktning unikt för svenska förhållanden.Det är därför naturligt att , som är ansvarigt förprojektet, noga följer utvecklingen för att vid behov anpassa det tekniskagenomförandet till bl. a. de erfarenheter som görs under arbetets gång. Jag har från inhämtat att man inom verketöverväger alternafiva tekniska lösningar på restaurering, bl. a.ett alternativ utan . Verket avser att redovisa sinaförslag om det fortsatta restaureringsarbetet för regeringen. Information tillberörda markägare och andra intressenter om eventuella förändringar säkerställsgenom vattenlagens regler om samråd och information. Om verkets förslag skulle innebära sådana väsentligaförändringar av restaureringsarbetet att ny vattendomstolsprövning bör skeförutsätter jag att verket underställer regeringen frågan om att inge ansökanhärom till . Först då förslagtill den fortsatta restaureringen föreligger är det möjligt att ta ställningtill om ärendet på nytt bör underställas prövning. 130STEN (); Jag ber att få tacka jordbruksministern försvaret på min fråga. Betydande värden är förknippade med Hornborgasjönsrestaurering. Före ingreppen i sjön betraktades den somlandets förnämsta fågelsjö, och den representerade mycket stora naturvärden.Dessa kvaliteter har sedan rubbats genom framför allt de vattenståndssänkningarsom har genomförts i sjön. beslöt att uttala sig för enfullständig Mot bakgrund av vad jag här har anfört är det angelägetatt klart uttalade målsättning till alla delar förverkligas så snartsom möjligt. I det nämnda riksdagsbeslutet slogs fast att "denodlingsbara marken i det berörda området i största möjliga utsträckning"skall bevaras för jordbruksändamål. Därför förordade en restaureringmed skyddsvallar. De uttalanden som har gjort undersommaren tyder på att det i stället blir ett "dränkningsalternativ",alltså en höjning av sjöns yta utan byggande av skyddsvallar. Om det nu finnstekniska och ekonomiska motiv för att göra något annat än vad riksdagenföreskrev i sitt beslut , så skall själv besluta om detta - intenaturvårdsverket! Det är därför som jag har tagit upp denna principfråga,oavsett vad man kan tycka i enskilda sakfrågor. Det står nämligen ijordbruksutskottets betänkande 1976/77:36 att "det fortsattautredningsarbetet därför bör begränsas till att omfatta endast dettarestaureringsalternativ". Då är min följdfråga till jordbruksministern: Om man nufrångår detta, skall då inte underställas en förnyad prövning avärendet? Om man frångår vad som kan bedömas vara år 1977 klartuttalade mening blir frågan självfallet föremål för 132 (); Jag ber att få tacka jordbruksministern fördenna utfästelse. Den innebär att om man på någon punkt skulle frångå deriktlinjer som en enhällig riksdag drog upp återkommer regeringen meden proposition så att ges tillfälle till en förnyad prövning avärendet. Jag tackar för den utfästelsen och kommer att noga följaärendets fortsatta behandling. 133 Jordbruksminister : Herr talman!Tillåt mig förtydliga vad som menas med "på någon punkt". Det måsteinnebära att vi verkligen frångår den andemening som har uttalat sigför. Jag är övertygad om att vi inte skall behöva ha delade meningar på dennapunkt. 134STEN (): De viktiga punkter det gäller är naturligtvisde som sammanhänger med skyddet av , byggandet av , ekonomin ochandra frågor i projektet. Regeringen har fått en skrivelse från två berörda sakägare- , ägare till Rödemosse, och filosofie doktor tagit upp en lång rad sakfrågor. Jag förmodar att regeringen har anledningatt fundera mycket på dessa problem. Tiden medger inte att jag tar upp dessa frågor i en kortfrågedebatt, men jag vill erinra regeringen om att det är betydelsefullaproblem förknippade med frågans fortsatta hantering. Överläggningen var härmed avslutad. 35 §Svar på fråga 1985/86:4 om ett nytt skördeskadesystem har frågat mig när regeringenberäknar att redovisa förslag till ett nytt skördeskadesystem. Regeringens ambition när det gäller det framtidaskördeskadeskyddet är att åstadkomma en ordning som bättre än den nuvarandeuppfyller behovet av skydd för den som drabbas. Regeringen har denuppfattningen att ett skördeskadeskydd under jordbrukets eget huvudmannaskapskulle ha större utsikter att tillgodose detta krav. Vid de överläggningar somförts med jordbruksnäringens företrädare har en lösning ännu inte kunnatuppnås. Regeringen kommer dock att på nytt aktualisera frågan. 136 (); Jag ber att få tacka jordbruksministern försvaret på min fråga. Under en följd av år har det visat sig att vårt nuvarandeskördeskadesystem inte fungerar tillfredsställande. Det visar de långt utdragnahandläggningsprocesserna och den i många fall otillräckliga ersättning som harutbetalats. Jag tog upp de här frågorna med anledning av de svåraskador som drabbade jordbruket i stora delar av vårt land ochhösten 1983. Då lovade jordbruksministern i ett frågesvar den 23 oktober 1984att "arbetet med frågan om skördeskadeskyddet skall fortsätta i ensärskild grupp i syfte att förslag om ändrat huvudmannaskap skall kunna läggasfram /". Så har det inte blivit, och det ärverkligen anmärkningsvärt. Årets väderleksförhållanden under vår och sommar gerotvetydigt en påminnelse om att lantbruket inte klarar sig utan ettfunktionsdugligt skydd vid skördeskador. När kommer regeringen med sitt förslag, och vilkeninriktning kommer det att få?