prot · G90953 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:53 1 § Kompletteringsval till valprövningsnämnden AnL 1 TALMANNEN: Socialdemokratiska riksdagsgruppen har som ny suppleant ivalprövningsnämnden efter anmält , var också suppleant 1982 utseddavalprövningsnämnden. Med hänsyn till att vissa ännu ej avgjorda besvärsärendenrörande kommunalvalen 1985 skall prövas av den valda valprövningsnämnden,har socialdemokratiska riksdagsgruppen föreslagit att skall utsessom suppleant även i den gamla valprövningsnämnden. Talmannen förklarade vald till suppleant i 1982 och valprövningsnämnd () 2 § Justerades protokollet för den 9 innevarande månad. 3 § Föredrogs men bordlades åter Skatteutskottetsbetänkande /86:16 betänkanden /86:7-9Jordbruksutskottets betänkande 1985/86:11 betänkande1985/86:7 4 § Föredrogs kulturutskottets betänkande 1985/86:12 om rundradiosändningarav finländska televisionsprogram (prop. 1985/86:54) och 1985/86:12 om förbud mot införselav jordbruksvaror från m. m. 1985/86:52). Rundradiosändningar av finländska televisionsprogram AnL 2 TALMANNEN: betänkande 12 och utrikesutskottetsbetänkande 12 kommer att debatteras i tur och ordning. Voteringarna äger rum iett sammanhang efter avslutad debatt. Först upptas alltså kulturutskottets betänkande 12 omrundradiosändningar av finländska televisionsprogram. Rundradiosändningar av flnländska televisionsprogram AnL 3 (); Med det beslut som skallfatta enligt föreliggande betänkande förverkligas ett gammalt önskemål från definländska invandrarna i . Tillsammans med partivänner, ochnågon gång tillsammans med företrädare för de övriga borgerliga partierna, harjag år motionerat om en sändare eller förstärkning av en sändare somskulle göra det möjligt för finländarna att ta emot .finländska TV-program.Frågan har på moderat initiativ diskuterats i ochockså följts med intresse av finska lärare i , som särskilt betonat detvärde som sådana sändningar skulle ha för den finska modersmålsundervisningen iskolor och förskolor. Förhoppningen om en samnordisk satellit, Nordsat, gjordeunder mitt ständigt återkommande förslag något mindre aktuellt. När nuTele-X-satelliten i stället är närmare sitt förverkligande kan kanske hävdasatt också den delvis kan tillgodose mitt och andra motionärers önskemål.Huruvida den gör de finska Nackasändningarna överflödiga får taställning till vid utgången av när Tele-X beräknas tas i bruk. I ettsärskilt yttrande till dagens betänkande betonar vi moderater att regeringen igod tid överväger ett eventuell t behov av föriängning av denprovisoriska lag som föreslås reglera de finska sändningarna. Bakgrunden till propositionen om finländska TV-sändningarär inte de många motioner som väckts utan en diskussion mellan den finländskeoch den svenske statsministern . Deras gemensamma önskan att få tillstånd sändningar av en finländsk TV-kanal från radiosändare i Stockholmsområdetkungjordes med stora rubriker i den svenska pressen. Döm om vår förvåning,eftersom vi tre motionärer från , och ,fick blankt nej i utskottet på en motion som vi väckt med exakt samma syfte. Mycken tid har gått förlorad. Ju som den härprovisoriska verksamheten pågår, desto dyrare blir investeringarna -förhållandevis. Men bättre sent än aldrig. Kostnaderna redovisas i föreliggandebetänkande, men de borde ha framgått redan av propositionen. har motionsvis från oss moderater ochockså från andra framförts önskemål om att skulle ha skyldighetatt till svenska texta TV-program på minoritetsspråken. Detta kan förverkligasförst i samband med nytt avtal med - till gagn för dentvåspråkighet som måste vara ett mål för invandrarna och till glädje också försvenskarna, som på så sätt får del av flera olika kulturer och en bättrekunskap om invandrargrupperna.Det är förvisso ett angeläget invandrarpolitiskt mål. har detta intelåtit sig göra, trots att invandrarsändningarna tillhör de under radio-TV;sverksamhetsperiod prioriterade områdena. Vad beträffar den finska kanalen skall denna enligtregeringsförslaget vidaresända Yleisradios program, och programföretaget skulleha möjlighet att vidaresända även svenska program som det producerar. Någongaranti för att så verkligen blev fallet skulle dock inte finnas enligtregeringsförslaget. Utskottet har därför med anledning av min motion 225 och iöverensstämmelse med motion nr 222 velat ge regeringen till känna attdirektsända finskspråkiga program i så stor utsträckning som möjligt bör försesmed svensk text. I jämförelse med de kostnader som hela den provisoriskaverksamheten drar på ömse sidor om är kostnaderna för textningenförsumbara. Ytterst är det en förhandlingsfråga, liksom hela projektet. Att svensktextningen skulle innebära en stor fördel för definländska tittarna i är utom tvivel, särskilt som dessa på ett ellerannat sätt förväntas betala anslutningskostnader eller antenner. Barnen gynnas.De uppmuntras till tvåspråkighet, vare sig de är finsk- eller svensktalande. Vihar också i vårt land en stor grupp finlandssvenskar som känner somsitt hemland och som har behov av både nyheter och kulturprogram därifrån -mensom inte talar finska. De får inte glömmas bort. Vi moderater har en reservation till betänkandet. Yleisradiohar reklam, och vi anser principiellt attTV-reklam bör tillåtas också iSverige. Följaktligen finner vi det onödigt att utesluta reklaminslagen i detfinska programmet, som i övrigt sänds i oförändrat skick. Att slippa plocka urreklamen skulle för det sändande programföretaget innebära en lättnad ochstärka det ekonomiska underlaget för hela projektet. Jag vill alltså tillstyrka förslagen i föreliggandebetänkanden med den ändring sorn föreslås i den moderata reservationen. Rundradiosändningar av finländska televisionsprogram AnL 4 (); Det beslut som skall fatta för attmöjliggöra sändningar av finländska televisionsprogram överStorstockholmsområdet är efterlängtat av många. De finländska invandrarnasorganisationer har länge efterlyst TV-sändningar på finska i . Förra invandrarministern, centerpartisten ,föreslog just den lösning som här behandlas i kammaren . När och statsministrar underNordiska rådets möte någon månad senare deklarerade att man enats om att fåtill stånd sändningar av finländska program via Nackasändaren fr. o. m.vårvintern 1986, innebar detta ett genombrott för tanken på regeringsnivå. Störst betydelse får sändningarna för de finskspråkiga iSverige. Utbudet i televisionen för denna grupp i kan nuutökas rejält. Från sida ser vi det som en stor framgång attdenna grupp på sitt eget modersmål kan ta del av nyheter, kultur, underhållningm. m. från sitt hemland. bör det kanske betonas att de finländskaprogrammen inte kan ersätta de finskspråkiga programmen i svensk radio och TV.De finskspråkiga programmen i svensk TV och sändningar av finländska Rundradiosändningar av finländska televisionsprogram programvia det svenska marknätet kompletterar varandra. De senare ersätter intebehovet av finskspråkig service i svensk radio och TV. På några viktiga punkter har företrädare ikulturutskottet genom reservationer anmält avvikande uppfattningar. Det gällerförst och främst sändningarnas varaktighet. Till skillnad från utskottetsmajoritet anser vi att det inte finns skäl att begränsa sändningstiden t. o. m.utgången av 1987. Starka skäl talar i stället för att sändningsmöjligheternaborde permanentas redan från början. Mottagningen av de finländska programmen kräver som regelinvesteringar i ny antennutrustning. De finländska invandrarna är spridda, ochdet bor kanske endast en familj i resp. hyreshus. Det borde vara lättare attövertyga fastighetsägaren eller annan ansvarig om att skaffa lämpligantennutrustning, om verksamheten redan från början syftar till att varapermanent. utbud är ännu inte fastställt. Avgjorda deklarationer att döma blir det blandade kanaler med ett mindrefinländskt utbud än det som kan göras tillgängligt via Nackasändaren. 1dagsläget finns det inte grund för att påstå att Tele-X-sändningarna helt kanersätta Nackasändarens utbud. Också detta är ett starkt skäl för att intebegränsa lagens giltighet t. o. m. utgången av 1987. Från sida menar vi att det hade varitrimligare att låta lagen gälla tills vidare utan den begränsning i tiden sommajoriteten förordat. Det innebär naturligtvis inte att skulle bindasig för att sändningar skall ske via Nackasändaren, men detinnebär att vi redan nu möjliggör sådana. Det bör också ses som enviljeinriktning att markerar att den vill att kommande överläggningarmellan och skall inriktas på att sändningarna via Nackasändarenskall permanentas. 1 konsekvens med detta ställningstagande har vi ocksåreserverat oss för att hos regeringen skall begära en plan för ensnar utbyggnad av finländska TV-sändningar också för ochVästsverige. Vi anser att markbundna sändningar av finländska TV-program har funktion att fylla även när satellitsändningarna via Tele-X kommit tillstånd. Många finländska invandrare bor i orter som , ,, och samt i . borde redan nufatta beslut om att begära en plan för utbyggnad så att även invandrarna idessa orter kan bli delaktiga i sändningarna. Sändningarna från Nackasändaren kommer säkert att bli såuppskattade att ett folkligt tryck tvingar fram ett ställningstagande för denutbyggnad som vi nu aktualiserar. Men borde hellre förekomma änförekommas. Genom att redan nu ta fram en plan för utbyggnad får vi underlagför en bredare debatt och en bättre grund för beslut . Majoriteten ikammaren gör därför ett misstag om reservation avslås. har också markerat att det är angeläget attäven finländska program på svenska ingår i de sändningar som skall ske viaNackasändaren. Som sagts tidigare är den verksamhet som vi nu diskuterarsjälvfallet mest angelägen för de finskspråkiga. Även finlandssvenskar iSverige har dock berättigade önskemål om att få se nyheter, kultur,underhållning m. m. från sitt hemland på sitt modersmål. Med tanke på attfinlandssvenskarna i ärvår näst största invandrargrupp och då denna grupp saknar speciellanyhetssändningar i svenska radio och TV, vore det angeläget att ocksåsvenskspråkiga program i rimlig omfattning får ingå i de finländskasändningarna från . Jag uttalar min tillfredsställelse över att utskottetmarkerat att detta är fullt möjligt och uttrycker en förhoppning om att deansvariga för programinnehållet skall beakta de svenskspråkiga finländarnasönskemål. Frågan om textning till svenska av en del av definskspråkiga programmen har efter kulturutskottets beslut vållat debatt påsina håll. Det har t. o. m. påståtts att utskottets beslut skulle sätta de nuföreslagna sändningarna i fara. Detta måste bygga på en missuppfattning. Genomriksdagens beslut ifrågasätts inte att man på finländsk sida har det fullaansvaret för redigeringen av programmen. Detta gäller självfallet också fråganom textning. Att det fulla ansvaret för redigeringen ligger i kan dock inteförhindra den svenska att ha en uppfattning i frågan. Textning av finskspråkiga program som efterutsänds överNackasändaren, liksom sändning av finskspråkiga program som textats redan förde ordinarie sändningarna i , är positivt från flera synpunkter. Sådantextning ökar attraktiviteten för finländare som endast behärskar svenska.Textningen kan också höja intresset för programmen hos barn till finskspråkigasom har bristfälliga kunskaper i finska till följd av att de vistas i en miljösom så gott som uteslutande kan vara svenskspråkig. Det ökar också intressetför programmen bland dem som inte alls behärskar finska, dvs. det storaflertalet TV-tittare i . Det finns många rikssvenskar som på grund avfamiljerelationer, kulturutbytet och grannlandsutbytet i övrigt har intresseför finländsk TV. Dessa svenskar är viktiga bundsförvanter till definskspråkiga när det gäller att övertyga fastighetsägare om att de skallskaffa utrustning för mottagning av de finländska programmen. gördärför också de finskspråkiga en stor tjänst genom att uttala sig för atttextning av de finskspråkiga programmen bör komma till stånd i den omfattningdetta är möjligt. För säkerhets skull - med tanke på att det har hävdats med detta uttalande skulle kunna riskera sändningarna i deras helhet - villjag säga att vi inte kräver textning i de fall detta är omöjligt. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 3i kulturutskottets betänkande. Rundradiosändningar av finländska televisionsprogram AnL 5 (): De finländska föreningarnas riksförbund harunder en följd av år framfört önskemål om att program som visas i televisioneni skall vidaresändas i delar av . 1 våras hade den finländskeoch den svenske statsministern överläggningar i denna fråga, som mynnade ut ien gemensam önskan att få till stånd finländska sändningar från sändare iStorstockholmsområdet. Från svenskt håll har uttalats att ett begränsat försökmed överföring av grannlandsprogram ger värdefulla erfarenheter inför ettkommande Tele-X-samarbete. Vad vi har att ta ställning till är ett förslag omförsöksverksamhet, begränsad och i rum tillStorstockholmsområdet. Rundradiosändningar av finländska televisionsprogram är entemporär insats i avvaktan på att Tele-X-sändningarna inleds . Tele-X är resultatet av ett samabete mellan ,, och . signaler kommer att kunna tasemot överallt inom sitt täckningsområde i , i princip oberoende av terrängförhållandena,och vara ett tekniskt överlägset alternativ. En överenskommelse har träffats om en treårigförsöksverksamhet via Tele-X med programsamarbete i två kanaler, där denordiska ländernas nationella produktion skall ingå. Beslut om huruvida ettpermanent samarbete skall förverkligas fattas senast efter det attförsöksverksamheten inletts. Jag utgår från att stötestenar av juridisk ochekonomisk natur löses under försöksverksamhetens gång. Det vore en stor förlustför den nordiska samarbetstanken om så inte blir fallet. Vårt gemensammanordiska kulturarv har redan skapat starka band mellan våra länder. Den finländska sändningen skall föras via radiolänk tillrundradiosändningar i , varifrån den vidaresänds utan tidsförändringeller redigering från svensk sida. Oy Yleisradio, det enda bolag som hartillstånd att bedriva rundradioverksamhet i , tillhandahåller program,som i sänds eller . En fråga för är att bilda en juridisk person somges sändningsrätten och ansvaret för att nödvändiga avtal ingås med upphovsmänoch rättighetsinnehavare. Med tanke på sändningarnas provisoriska karaktär börden vara tillståndsgivande myndighet. Sändningarna får inteinnehålla kommersiell reklam. åtar sig endast att se till att tekniskaförutsättningar skapas och att svara för kostnaderna för själva sändningarna,som skall kunna startas . reservation andas pessimism när det gällerhuruvida försöket med Tele-X kommit i gång vid utgången av år 1987.Programinnehållet i satellitsändningarna kommer att bli sämre för definsktalande än innehållet i de markbundna sändningarna, tror reservanterna änmer pessimistiskt. De vill därför ha en permanentning av vidaresändningarnafrån så att dessa kan ske även sedan satellitsändningarna kommit igång. Dessutom beställer de en plan av regeringen för en snar utbyggnad avsändningarna till och . Har undersökt om man från finsk sida ställer upppå detta? Även om håller på att profilera sig som invandrarparti kanman inte bara komma med önskemål rakt ut i det blå. begärde ien reservation att regeringen skulle vidta snabba åtgärder så att det skullebli möjligt för finskspråkiga i östra att se TV-program frånFinland, dvs. exakt det som föreslås i propositionen. Det börjar bli litet tröttsamt med malande omreklam i olika medier och under alla förutsättningar. Just i det härsammanhanget är tillfället synnerligen illa valt. För tredje eller fjärdegången upprepar vi att en parlamentarisk beredning arbetar med massmediafrågor,där reklamen är ett delproblem som man skall ta ställning till. En särskildutredningsman är tillsatt för att bedöma de ekonomiska effekterna av reklam iradio och TV. En majoritet i utskottet vill att de finska programmen iså stor utsträckning som möjligt skall förses med svensk text. Hur skall en såluddig formulering. av densvenska , uttolkas? Skall den negligeras och anses stå iöverensstämmelse med det finländska radiobolagets intentioner, eftersom en delfinska filmer och andra program är textade? Eller skall avtalet rivas upp ochett nytt ingås, med tidsfördröjning som följd? Kan ett nytt avtal över huvudtaget komma till stånd? Skall försöksverksamheten gå i stöpet till följd avökade kostnader, inte för textningen i första hand utan beroende på ökade upphovsrättsligakostnader? Är det bakomliggande syftet att avstyra försökssändningarna? Vi socialdemokrater litar på att man från finländskt hållgör de bedömningar som bäst gagnar sändningsverksamheten. En eventuell textning skall alltså ske i . Kostnadernaför textning är inte litredda, och inte heller har man tagit ställning till vemsom skall svara för finansieringen. Det är vidare tveksamt om lagens krav attprogrammen skall överensstämma med det som sänds i är uppfyllda omprogram.men förses med svensk text. Textsättning torde även kunna leda tillsvårigheter i upphovsrättsligt hänseende. Den borgerliga beskäftigheten när det gäller att blandasig i det finländska bolagets redigering av denna sin kanal gör att man tyckersig känna vindar från tiden . Borgerligheten tycker alltså att vi iSverige skall agera förmyndare och översåtar. Man kan undra hur vpk har slunkitin i detta borgerliga sällskap. Hur kan en utskottsmajoritet låna sig till attpå sådana lösa och vacklande grunder blanda sig i och äventyra vårt grannlandsintegritet? Kan möjligen nordisten förklara detta? Jag yrkar bifall till utskottets hemställan utom i frågaom mom. 10, där jag yrkar bifall till den socialdemokratiska reservationen nr4. Rundradiosändningar av finländska televisionsprogram AnL 6 () replik: Det är förvånande att villifrågasätta vår goda vilja att biträda projektet och att se det i hamn, när viunder har försökt att få det till stånd, under motstånd frånmajoritetspartiet. När det gäller textningen på svenska vill jag säga att detfinns stora befolkningsgrupper i som på grund av språkbarriären mellanvåra två länder, som ändå står varandra så nära, inte kan ta del av det somredovisas i de finska TV-programmen om vad som händer i . De är okunnigaom förhållandena i i djupare mening, dvs. okunniga om landets politiskasystem och liknande. Där finns det också ett berättigat intresse hosmajoriteten i vårt land för att ta del av programmen. Jag hänvisar än en gång till vad vi har betonat när detgäller finlandssvenskarna, som i det aktuella området är lika många som ochkanske fler än de finskspråkiga i . AnL 7 () replik; får väl ändå inse att detmåste vara möjligt för riksdag att ha en uppfattning i frågan omtextning. Sändningarna sker ju i , och vi kan inte förstå att denförsiktiga skrivning som utskottsmajoriteten har gjort skulle kunna äventyrasändningarna. Jag poängterade också i mitt inledningsanförande att textningenskall ske om så är möjligt och att den bedömningen faktiskt görs på finsktansvar. Rundradiosändningar av finländska televisionsprogram terna haralltså full kontroll över den frågan. Sedan gäller det våra reservationer, som andas pessimism. Jag tror att var närvarande vidkulturutskottets sammanträde, då vi hade en hearing med företrädare förteleverket. Av den framgick det att knappast ansåg det troligt, föratt uttrycka sig försiktigt, att Tele-X-sändningarna skulle kunna starta efterutgången av 1987. Sannolikt uppstår ett glapp , kanske mer. Dessutomhar man inte kommmit så långt i projektet att man bestämt kan säga hurprograminnehållet kommer att bli. Jag vill fråga ; Inser inteCatarina Rönnung att det är skillnad på en kanal som sänder finskspråkigaprogram och två kanaler i Tele-X som sänder samnordiska program? Hur mångakanaler skallvi ha i Tele-X för att det skall motsvara det som vi sätter i gångmed ? AnL 8 () replik; Till skulle jag vilja säga attom Tele-X-sändningarna inte kommer i gång är det mycket enkelt attförlänga den försöksverksamhet som vi tar ställning till genom attriksdagen får en tilläggsproposition i detta ämne. Vad som för övrigt har upprört mig när det gäller centernsreservationer är att man ålägger ett annat land långtgående kostnader och självvill ta hem poängen som invandrarvänligt parti. Jag tycker att det äråtminstone snudd på skojeri med dessa centerreservationer, . AnL 9 () replik; Jag begriper mig inte på ,när hon säger att vi i vår reservation på något sätt skulle ålägga annat landbetydande kostnader. Vad är det för kostnader? Kostnaderna för de sändningarsom vi vill ha från sida, enligt vad som framgår av vår reservation,bestrids faktiskt av . Det torde inte vara rimligt atttidsbegränsa den här lagen, när man inte med säkerhet vet attTele-X-sändningarna har startat då lagen föreslås upphöra attgälla. Vi ser det så här: Om man nu släpper kravet att tidsbegränsa lagen, ärdet naturligtvis bra om programinnehållet i Tele-X-sändningarna - om och när dekommer i gång - är sådant att dessa sändningar kan ersätta marksändningarna. Dåskulle man ju kunna klara av att täcka hela landet oberoende av var finländskainvandrare bor. Det är väl rimligt att lagen får vara gällande, eftersom den jukommer att bli onödig, om Tele-X-sändningarna kan ersätta marksändningar medfinländskt programinnehåll. Det är väl ingen större belastning för riksdagenatt i så fall plocka bort en onödig lag. Det skulle vi säkert göramed glädje. Men att sätta en tidsgräns för en lag, så att man riskerar att detuppstår ett glapp, där finländska sändningar upphör, är inte villig attmedverka tHl. AnL 10CATARINA RÖNNUNG (s) replik; begär en plan för en snar utbyggnadav länkarna när det gäller finländsk TV till och föratt finlands- svenskarnai ökad utsträckning skall kunna se finländska program. Men det innebär i sintur betydligt ökade upphovsrättsliga kostnader för - det kan man intekomma ifrån. Man vältrar alltså över kostnader på vårt grannland. Talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. AnL 11 (); I och med det beslut som nu skallfatta blir det möjligt med rundradiosändning i av finländskaTV-program. Det kan ses som ett steg på vägen mot ett nordiskt radio- och TV-samarbetevia en direktsändande satellit. När jag tänker tillbaka på de gångna årens hårda debatterom Nordsat måste jag sucka. Var det inte bra onödigt av alla kulturarbetare ochTV-medarbetare att så häftigt bekämpa Nordsat att hela det projektet allvarligtförsenades? fattas detta riksdagsbeslut i enighet på alla avgörandepunkter. Om en av reservationerna kan man säga att den väl låter sig"förenas med majoritetsskrivningen. Det gäller önskemålet att så stor delav programmen som möjligt textas till svenska. I förhandlingarna med Finlandbör också detta tas upp - det gäller servicen till många finlandssvenskar, ochnaturligtvis även till svenska tittare. Men ankommer det självfalletpå dem som ansvarar för den finländska programplaneringen att avgöra i vad måndetta är möjligt. Projektet får självfallet inte gå i stå bara därför att detkan finnas delade meningar om omfattningen av de program som textas tillsvenska. Rundradiosändningar av finländska televisionsprogram AnL12 (vpk): I detta anförande ämnar jag kommentera den vid kulturutskottetsbetänkande fogade reservationen nr 4, där socialdemokraterna i utskottet demonstreraren mycket svårförklarlig ovilja när det gäller att förse de finländskasändningarna med svensk text. argumentering är snudd på det komiska.Först säger hon att den formulering som utskottsmajoriteten har accepterat ärluddig. Den är t. o. m. så pass luddig att man inte vet vad man skall ta sigtill. Skall man ta hänsyn till den eller inte? Om man inte tar hänsyn tillformuleringen, finns det ju ändå fortfarande finländska sändningar med textadeprogram som mycket väl kan uppfylla kraven. fortsätter med attsäga; Skrivningen är så pass farlig att den kan äventyra hela projektet - intedärför att själva textningen av programmen är dyr utan därför att helaförhandlingsarbetet kommer att hamna i bakgrunden.