prot · G909104 · 1985-12-31 00:00:00 — Men fortfarande tillåter den sena timmen att justifieministern ger ettsådant exempel, Defta är ett stort problem, och jusfitieministern skallinte tro att man kan lösa problemet genom att skjuta det ifrån sig. En avanledningarna fill att jag ställde min interpellafion var atf det finnsanledning aft stärka människors förtroende för hur sekretessbelagda uppgifterom dem hanteras. Jag tror att justitieministern - inte minst , när hanfär ta emot ett betänkande från data- och offentlighetskommittén - får en indikafionpå att det sker ett uppgiftsuflämnande frän olika register som infe harlagligt stöd och som infe är förenligt med gällande rätt. Självfallet har hanfått dessa indikafioner fidigare, Sårbarhefsberedningen har vid ett flertaltillfällen visat att sekretessbelagda uppgifter kommer ut från vikfigaregister. Förtroendet för offentliga register kommer aldrig atf vara större änvad polifiker gör det till. Registren kommer aft få det förtroende deförtjänar, och därför kvarstår frågetecknen. Vad vill justitieministern göraför att öka människors förtroende för offentliga register? Om de kommunala bostadstilläggen Överläggningenvar härmed avslutad. 24 § Svar på interpellation 1985/86:128 om de kommunalabostadstilläggen Margö har frågat mig omregeringen anser att det är acceptabelt med så stora skillnader mellan kommuneri kommunala bostadstillägg som def är . Hon har också frågat om regeringenkommer Om de kommunala bostadstilläggen atf föreslå några ändringar vad gäller det kommunalabostadstillägget för atf det skall bli rättvisare över landet. Det är kommunerna själva som bestämmer om kommunalabostadstillägg skall utges och vilka grunder som skall gälla förbostadstilläggets storlek. Om de kommunala grunderna uppfyller vissaminimivillkor erhåller kommunerna ett statsbidrag för att täcka en del avkostnaderna. De stora skillnaderna i kommunala bostadstillägg beror alltså iförsta hand på olika beslut ute i de enskilda kommunerna. En del kommuner harhöjt sitt bostadstillägg i takt med hyresutvecklingen, medan andra har haft ettoförändrat bostadstillägg . Min kommentar till detfa och mitt svar på MargöIngvardssons första fråga är atf def inte är tillfredsställande attskillnaderna i de kommunala bostadstilläggen är så stora mellan olika kommunersom de är . Av mitt svar framgår emellerfid också atf det i förstahand är kommunernas ansvar atf rätta till den otillfredsställande situationen.Men eftersom def kommunala bostadstillägget utgör en sä betydande del i mångapensionärers ekonomi, så finns det anledning atf även frän statens sida se överreglerna i syfte aft motverka kommunala skillnader och marginaleffekter. 117MARGÖ (vpk): Jag tackar socialministern för svaret på min interpellation. Det kommunala bostadstilläggets storlek har en avgörandebetydelse för de pensionärer som saknar eller har väldigt låg ATP, Den gruppenutgörs till största delen av kvinnor. Ca 308 000 kvinnor men enbart 50 000 mänsaknar ATP, Det är riktigt aft storleken pä def kommunalabostadstillägget bestäms av kommunerna och aff def är en förklaring till affdef är så stora skillnader över landet. Men skillnaderna är så stora affresultatet blivit uppenbara orättvisor. Det är bra att socialministern är överens med oss iuppfattningen om att nuvarande ordning inte är acceptabel. Men frågan är vad viskall göra för atf komma till rätta med det hela. Om kommunerna uppfyller vissa minimikrav utgår statsbidragmed av deras kostnader för KBT. Men det måste väl ändå vara nägot fel påreglerna, när det kan skilja på , i vad kommunerna betalar ibostadstillägg. Några kommuner i betalar det högstabeloppet. Upp fill , kan man bli berättigad fill. Men om man råkar bopå , sä kan man som högst få . Om man bor i eller iBlekinge är summan . Det är bara några exempel. Det är inte bara skillnad mellan länen, utan def är ocksästora skillnader mellan kommunerna i ett län. Om man bor i i Stockholmslän kan man som mest få . Men om man i stället bor någon mil norr omVaxholm och därmed fillhör kommun, får man som mest . Ettannat exempel från : Bor man i får man , omåret. Men om man bor ett par mil därifrån, i , kan man fä . En avorsakerna fill dessa skillnader är att en del kommuner har haft sammabostadstillägg ända , De har alltsä infe höjt def. Hyrorna hardäremot som bekant höjts ordentligt , Den försämring av statsbidragensom verkställdes 1982 är säkerligen en av orsakerna till atf mänga kommunerinfe har förbättrat bostadsbidragen, 1982 sänktes statsbidragen frän tillnuvarande , Def var den andra försämringen på korttid. Fram fill 1981 varstatsbidragen , Def är helt klart aff def finns ett samband mellan deminskande statsbidragen och kommunernas möjligheter att betala ordentliga bostadstillägg, har tillhört de generösare kommunerna,men har den också sänkt bostadstillägget. Från i ärfår Sfockholmspensionärerna sitt bostadsbidrag sänkt med , , omman räknar med en hyra pä , . För de Stockholmspensionärersom bara har folkpension och pensionstillskott äter alltså bostadsbidragsförsämringenupp av pensionshöjningen , Dä blev det inte mycket kvar somkompensation för de andra prisökningarna. En pensionär som bara har folkpension ochpensionstillskott får , . Då innebär en kraftig försämring avbostadsbidragen och aff bostadsbidragen inte höjs atf pensionärernas standardsänks ordentligt, PRQ:s genomförda kartläggning av bostadsbidragenvisar aff i 81 av landets kommuner är def kommunala bostadstillägget sä lågtaft pensionärer med enbart folkpension och pensionstillskott hamnar undersocialbidragsnormen. Jag tycker att def är bra aff socialministern iinterpellationssvaret klart säger ifrån att de nuvarande stora skillnaderna iutbetalda bostadstillägg infe kan accepteras och aff det finns anledning förstaten aft se över reglerna. Jag vill upprepa atf jag tycker aft det är mycketbra. Men räcker det ju inte bara med uttalanden. Vad kommer socialministernaft göra för atf bostadstillägget för pensionärer skall bli rättvist inom helalandet? Jag utgår ifrån aft socialministern drar slutsatser av sina egnauttalanden. Om de kommunala bostadstilläggen Det är alldelesrikfigt att jag drar slutsatser av mina egna uttalanden. Vi har enpensionsberedning som har många frågor aff behandla när def gäller vårt pensionssystem.Den har också möjligheter att se över bostadstillägget. Jag finner emellertiddefta så angeläget att jag avser aff från departementefs sida göra en översynav utformningen av KBT, Det är, som jag har sagt och som Margö gerbevis för här, orimligt med dessa stora skillnader mellan kommunerna. Jag kanför dagen inte säga vad resultatet kommer atf bli av denna översyn. För dagenfår Margö nöja sig med atf departementet skall göra en sädanöversyn. 119MARGO (vpk); Socialministern säger i sin komplettering avsvaret att den sittande utredningen mycket väl också kan se över frågan om dekommunala bostadstilläggen. Det är möjligt aft utredningens direktiv medgerdet, men Om den nu sittande utredningen också skall se över KBT lär def dröjaflera år innan vi kan fä någon effekt av dess förslag. Den sittande utredningenhar ju bara hunnit så långt aff man arbetat med den flexiblapensionsåldern. Prot.1985/86:104 Såvitt jag vet har man ännu infe börjat se överpensionsberäkningen och 1 april1986 värdesäkringssystemet. Därförtycker jag atf det är bra atf departementet nu , , skall göra den här översynen. Jagskulle gärna ha velat diskutera med Omtelefonavlyssning- j o b ... , socialministern några olika vägarför att nå en rättvis fördelning, men jag vef aft timmenär sen, och jag tycker knappast aff det är meningsfullt med debatter iangelägna ämnen vid den här tidpunkten. Från vpk:s sida har vi också lagtfram en mofion om just en förändring av de kommunala bostadstilläggen.Jag hoppas atf vi fär en debatt så atf vi då kanföra en utförlig diskussion om bostadstilläggens utformning. Överläggningen var härmed avslutad. 25 § Svar på interpellation 1985/86:143 omtelefonavlyssningen vid har frågat mig om jag avservidta sådana åtgärder att hemlig telefonavlyssning inte skall fåbedrivas av . Om sä inte är fallet har han frågat mig om jag ärberedd aff föranstalta om atf kunder i förväg informeras omprinciperna för telefonavlyssningen. Dessutom har han frågat mig hurabonnenternas krav på personlig integritet och sekretess hartillgodosetts. Enligt 4 kap. 8 § kan den som olovligenavlyssnar telefonsamtal dömas för brytande av telehemlighet. I förarbetenafill den aktuella bestämmelsen anges atf det som då kallades"driftkontroll rörande telefondriftens behöriga gång" naturligeninte skulle vara straffbart. Däremot är personal skyldig atthemlighålla uppgifter som uppfattats vid denna driftkonfroll. Atf röja sådanauppgifter är straffbart, Def är naturligtvis inte heller tillåtet förpersonalen att avlyssna samtal i större utsträckning än som behövs fördriftkontrollen. Genom dessa regler anses abonnenternas krav på personligintegritet och sekretess vara fillgodosedda. Driftkontroller görs bl, a, i syfte att fortlöpande följaupp framkomligheten i telenätet. De metoder som använder föratf föra stafisfik över framkomligheten kan i vissa fall innebära atfpersonalen får del av telefonsamtal. Enligt kommer denna typ avkontroll aft fr, o, m, är 1987 i huvudsak ersättas med automatisk provning avförbindelser som särskilt kopplas upp för ändamålet. bedömer dockatf det från driftsynpunkt är nödvändigt atf i andra fall använda arbetsmetodersom kan innebära att personalen kan fä del av telefonsamtal. Sädana metoder kanbehövas exempelvis vid felsökning och i samband med atf reparafionsperso-nalvill försäkra sig om atf samtal infe pågår på ledningar som skall kopplas om. Dendriftkonfroll som ibland kan leda till avlyssning kommer säledes att Enligt min mening tillgodoser nuvarande bestämmelserpå ett rimligt sätt abonnenternas krav på personlig integritet och möjligheter att sköta telenätet. förklaratsig berett aft informera abonnenterna om vilka principer som gäller Prot.1985/86:104 för driftkonfrollerna, 121 (): Om telefonavlyssning- När vi skall ha en diskussion omtelefonavlyssning är def väl meningen aft infe mänga av oss skall ha möjlighetaft avlyssna själva inferpellationsdebaften. Jag vill, herr falman, tacka kommunikationsministern försvaret. När jag blev informerad om aft telefonavlyssning förekom blev inte barajag utan många andra som fick informationen konfunderade. Jag tror atf ävenkommunikationsministern, om jag har läst infepellafionssvaref rätt, har blivitlika överraskad som vi andra. Man tycker ju att , som talar om god service,borde ha den elementära regeln atf abonnenterna skall informeras vidtelefonavlyssning som är en form av driftkonfroll, Defta är ett elementärtkrav, och jag tycker att feleverket har all anledning atf i rätt storutsträckning känna sig träffat av den krifik som gett anledning tillinterpellationen. Jag noterar med tillfredsställelse affkommunikationsministern förmodligen har utverkat ett löfte av feleverket atfteleverket på något säff skall informera abonnenterna omtillvägagångssättet. Det tycker jag är bra. Driftkontrollen skall fortsätta. Kommunikationsministernkonstaterar aff def infe är fillåtef för personalen aff avlyssna samtal istörre utsträckning än vad som behövs för driftkonfrollen. Men vad har man förgaranti för atf de här personerna infe gör det? Vilka kontroller finns det somkan ge oss den tryggheten? En sädan garanfi är nödvändig för aft vi somabonnenter skall kunna känna oss trygga när det gäller våra krav på integritetoch sekretess. Jag vill också, herr falman, ta upp ett par andra frågorsom har anknytning fill def här, Def finns ett företag som heter ,bildat , vilket vid det tillfället anställde personal frän televerket.Dessutom har företaget anställt personal från annat håll, Enligt vad det harupplysts mig har en del av de anställda inom nycklar som ger demmöjlighet aff komma in i aufomafstationerna och själva göra nödvändigakopplingar. Jag begär inte att kommunikationsministern skall varainformerad om detta, men om den här uppgiften skulle vara riktig finns detanledning aft ytterligare fördjupa sig i frågan. Jag vill också ta upp något som av Tele Larm bedöms som mycketviktigt, nämligen det samarbete som äger rum mellan , ,, och , personal har enligtinterpellationssvaret skyldighet aft respektera vissa regler i detta samarbete,Detfa samarbete med Tele Larms personal, med dennas fillgång till nycklar ochdessutom till kontakter och ett intimt samarbete med ABAB, Svenska Vakt och SOSAlarmering, leder fill mycket stora risker för att den personliga integritetenoch sekretessen kanske inte i alla avseenden beaktas. Det finns, herr talman,all anledning aff ocksä studera den frågan. Jag har i min hand fått ett papper som är utskickat fränAMS, där AMS har bett feleverket aff göra tekniska trafikmäfningar i telefonväxlarna. Därvid skall man intervjua personal och bl, a, göra svarsfidsmätningar genom uppringningar. Tydligen förekommer ocksä en hel del annat av defta 197 Prot.1985/86:104 slag. Jag tycker att det är fel aft feleverket skall ges sådanamöjligheter. 1 april1986 borde vara AMS självt somtillsammans med sin personal skulle göra dessa r . ,r , undersökningar. , , , Om jag vore anställd pä AMS skulle jag uppleva det somkolossalt obehagligtaft någon utomstående organisation, ett företag eller en institution, skullege sig in i en telefonväxel och börja lyssna på de samtal som jag har medarbetslösa eller andra som utvecklar sina personliga bekymmer. Jag tycker atfman har all anledning att titta också på denna fråga, Def är naturligtvis svårt att så länge somdenna driftkonfroll måste förekomma för atf systemet skall fungera ge någrafullständiga garanfier för aff telefonsamtal infe blir avlyssnade. Jag tyckeraft det är bra att den här frågan kommit upp till diskussion, eftersom det ärvikfigt atf få klargöra att det är en avsevärd skillnad mellandriftkonfrollerna och def som man vanligen förknippar med begreppet hemligtelefonavlyssning. Någon sådan är det alltså infe fråga om. Enligt uppgift från feleverket skall operatörerna normaltinte kunna avlyssna några samtal. De vef först och främst inte vem denuppringande ärdet fär de inte reda på. De skall vidare lyssna bara så längeaft de märker aff samtalet har kommit fram och att ljudkvaliteten ärtillfredsställande. Det tar , och med de beting som de harskall de normalt helt enkelt infe ha fid aft avlyssna några telefonsamtal. Mennågra fullständiga garantier för def kan väl ingen lämna så länge som dennadriftkonfroll behövs. Vad man kan säga är att efter hand som också dennaautomatiseras och den tekniska utvecklingen går vidare kommer riskerna för atfnågon på eff obehörigt sätt skall kunna utnyttja uppigifter frän sådan häravlyssning att elimineras. Uppstod def nya risker av den typ som nämndes här, medTele Larm osv, -jag kan infe kommentera det så mycket - är det viktigt atf manhela fiden är observant på atf sekretessen beaktas. Det är interpellanten ochjag helt överens om. Men den vanliga driftkontrollen förefaller enligt minuppfattning ske under sådana betingelser aft man i varje fall just nu knappastkan komma längre när det gäller aff eliminera riskerna för ett obehörigt utnyttjandeav dessa uppgifter, 123 (): Jag vill tacka kommunikationsministern ävenför det senaste svaret. Jag förstår mycket väl aft han inte har någramöjligheter att direkt kommentera de andra uppgifter som jag har tagit framunder själva inferpellationsdebatten. Jag utgår från att de kommer atfkontrolleras och följas upp avkommunikafionsdeparfemenfet framöver, Prot. Med det vill jag tackaännu en gång, och så safter vi punkt för . ... . 1.., j j Omtelefonavlyssning- Overlaggningen var härmedavslutad, , , 26 § Kammaren åtskildes kl,23,06, In fidem