prot · G909146 · 1985-12-31 00:00:00 — beslut grundar sig då på den användatidsperioden utan att ta hänsyn till riksdagsbeslutet och förarbetena tilldetta, som hävdats av bl, a, reservanterna i jordbruksnämnden. Utan ha gått in i sak pä vilket utfallöverläggningarna borde ha fått anser vi reservanter att det finns anledning attrikta kritik mot regeringenför att den inte sökt lösa frågan genom förhandlingar utan fattat ett ensidigtbeslut. Därmed yrkar jag bifall till reservation 14, 131 (vpk): Jag hade tänkt göra några kommentarer kringfrågan om underskottet i spannmålshandeln och även göra en markering av vad vianser om sakfrågan. Det känns ännu mer angeläget efter inläggatt göra en sådan markering. Det regeringsförslag och det riksdagsbeslut som harvarit föremål för granskning bär ju inte klarhetens prägel.Jag måste nog erinra om att det var en borgerlig regering och en borgerligriksdagsmajoritet som lyckades göra en skrivning som tydligen kan tolkas hursom helst. Skulle man framföra kritik, så borde nog denna kritik riktas mot denproposition och det riksdagsbeslut som föranleder den här debatten. Som stödför den bedömningen skall jag be att få anföra några citat - för att visa hursvårtolkad denna fråga är. Jag kan börja med propositionen, där man t.o.m, säger attför närvarande "är det dock svårt att mera exakt avgöra vad som skallanses vara ett normalt världsmarknadspris". Inte ens i propositionen kanman alltså mera exakt avgöra den frågan. Detta följs upp av jordbruksutskottets betänkande, som härtidigare har citerats. Där säger man; "För den händelse det kan visas attunderskottet i regleringsekonomin uppkommit på grund av lågavärldsmarknadspriser bör överläggningar kunna få upptas om hur underskottetskall regleras," Varken i propositionen eller i utskottsbetänkandetklargörs det vilka mätperioder som avses. Jag tänker här citera dels vad jordbruksnämnden har sagt,dels vad den särskilda spannmålsgruppen har sagt - utan att anamma allt vad desäger. Spannmålsgruppen har fått uppfattningen att"jämförelsegrunder för att avgöra vad som är normala eller lågavärldsmarknadspriser kan väljas på olika sätt". Detta har jordbruksnämndeninstämt i, "Spannmålsgruppen har i sina beräkningar utgått frånfyra alternativ för beräkning av normalt pris. Gruppen har för samtliga dessaalternativ funnit visst stöd i skrivningarna kring jordbrukspolitiskabeslut," konstaterar att "propositionensskrivningar i frågan erbjuder ett flertal alternativa tolkningar av frågan omnormala priser". Detta har också berörts av . Resultatenvisar hur känsliga beräkningarna är för olika tolkningar av begreppen normalaoch låga priser. Det är mycket som är oklart kring den härfrågan. Vi har mycket noggrant studerat allt det myckna material som harproducerats kring denna fråga. Vi har även sett den utredning som professorn icivilrätt har gjort. Och vi har inte funnit skäl att instämma i den kritik avformell karaktär som i reservationen riktas mot regeringens sätt att tolkariksdagsbeslutet. Regeringen har ju rätt att tolka riksdagsbeslutet. Viinstämmer alltså inte i en kritik från konstitutionella utgångspunkter. Men jagvill poängtera att vi på samma grund - med hänsyn till alla dessa Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Regleringen av visst stöd till underskott ispannmålshandeln Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Regleringen av visst stöd tiU underskott ispannmålshandeln oklarheterkring frågan - tycker att det vore rimligt med överläggningar för att ommöjligt klara ut begreppen. När det gäller själva sakfrågan anser vi att det är bådeskäligt och politiskt anständigt att parterna överlade. Men detta har riksdagenmöjlighet att uttala sig om utan att göra en konstitutionell granskning ochutan att framföra stark kritik av formell natur, 132 () rephk: Låt mig med anledning av vad konstatera att vi inte kan rikta kritik mot ett riksdagsbeslut. Detta ärju ansvar. Vad vi har utgått från är att riksdagsbeslutet grundarsig på en bedömning av spannmålspriserna och att överläggningarskulle föras i syfte att lösa problemet med det gemensamma ansvar som fanns. Jag vill också säga att jordbrukspolitiska beslut- om vi nu skall fortsätta debatten om detta - inte heller är ett under avklarhet, eftersom redan har korrigerat socialdemokraterna en gång påden punkten, säger att det är inte formell kritik viskall framföra, utan det är ändå anständigt att det förs förhandlingar. Ja, påvilket sätt skall då synpunkterna framföras? I samband med ettgranskningsarbete kan vi bara framföra synpunkterna genom att uttala attregeringen borde ha bedrivit förhandlingar med LRF, 133 (vpk) replik: anser kanske att han har såpass mycket på fötterna, så pass mycket stöd i proposition och riksdagsbeslutfrån , att han kan framföra en kritik som går ut på att regeringen formellthar brutit mot riksdagsbeslutet. Det är hans uppfattning. Jag anser inte att jag har dettastöd i det mycket diffusa beslutet , låt vara att beslutet från 1985inte heller bär klarhetens prägel. Men det är i alla fall en vid skillnadmellan dessa två beslut. Man borde inte behöva diskutera vilka år och vilkaperioder det gäller, och man borde inte heller behöva diskutera alla de övrigatvistämnen som finns i det beslut som skulle tillämpas. Det borde har varitklart utsagt i både proposition och riksdagsbeslut hur man skulle avgöra om detvar låga världsmarknadspriser eller om det var andra faktorer som förorsakadekostnader för spannmålskassan. Däri ligger skillnaden. Vi anser oss inte ha tillräckligtpå fötterna för att anklaga regeringen för att bryta mot beslut. Meni sakfrågan anser vi att det hade varit riktigt att sätta sig ned för attdiskutera saken och klara ut begreppen. Här gäller det emellertid två skildasaker, 134 (): I reservation nr 14 tas frågan om regleringav visst underskott i spannmålshandeln upp. Den kritik som reservanterna villrikta mot regeringen saknar all grund. Vad regeringen har gjort, det är attfölja beslut . Som klartframgår av jordbrukspolitiska beslut, uttalade riksda- gen då att ansvaret föröverskottskostnaderna på spannmålssidan skulle delas mellan näringen ochsamhället. Samhället skulle ta ansvar för de kostnader som kunde uppstå pågrund av låga världsmarknadspriser. Om kostnaderna däremot var att hänföra tillstor skörd skulle näringen ta ansvaret för kostnaderna. Avbeslutet framgår också, att om det uppkom underskott, borde man i första handförsöka klara detta genom att ta upp lån. Ienlighet med riksdagsbeslut har det aktuella underskottet iregleringskassan täckts med lån. Deborgerliga reservanterna försöker här skylla svårigheterna på socialdemokraterna,vilka i verkligheten fick ta över ett mycket stort underskott iregleringskassan från den borgerliga regeringen vid maktskiftet 1982, Närsocialdemokraterna tog över regeringsmakten var underskottet ispannmålskassan närmare 400 milj. kr. Reservationen är ur den synpunkten rättmärklig, eftersom borgarna 1986 kräver att socialdemokraterna skall klara avatt städa upp efter borgerliga misstag, begångna , Mycketav det vi diskuterar här rör sig om underskott i spannmålskassan somuppstod före regeringsskiftet , Densocialdemokratiska regeringen tog, i motsats till den borgerliga regeringen,tag i frågan om underskottet i spannmålskassan och uppdrog åt statensjordbruksnämnd att ta reda på vad det kraftiga underskottet berodde på. Deexperter som undersökte frågan kom fram till att det uppkomna underskottet ispannmålskassan inte berodde på världsmarknadspriset. Skall men då följa avriksdagen fattade beslut och uppdragna riktlinjer kunde knappast regeringenvidta några andra åtgärder än man nu gjort. Jagmenar att dagens huvudfråga på den här punkten är om det är de lågavärldsmarknadspriserna eller om det är andra faktorer som förorsakatunderskottet i spannmålskassan. Deundersökningar som gjorts av experter slår fast att det inte är de lågavärldsmarknadspriserna som förorsakat det uppkomna underskottet i spannmålskassan, utan underskottet har andra orsaker. Regeringen kan inte gärna göra annat änfölja beslut. Det måste den socialdemokratiska regeringensjälvfallet göra, även om det var en borgerlig riksdagsmajoritet som fattadebeslutet. Sammanfattningsvisvill jag än en gång konstatera att regeringen, mot bakgrund av den formuleringsom riksdagsbeslut har, inte har kunnat handla på annat sätt än dengjort. Regeringen har i särskild ordning låtit utreda om underskottet beror pålåga världsmarknadspriser. Om så vore fallet skulle regeringen och näringenenligt beslut ta upp överläggningar om finansieringen. har mankommit fram till att underskottet inte berodde på de lågavärldsmarknadspriserna utan på andra faktorer. Omnågra fel har begåtts, har de begåtts under den borgerliga regeringstiden. Detvar nämligen då som merparten av det nu aktuella underskottet ispannmålshandeln uppkom, eller 400 miljoner av de nu aktuella 555 miljonerna. Jag yrkar med det nu anförda avslag på reservation 14 och bifall tillutskottets hemställan på den här punkten. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Regleringenav visst stöd till underskott i spannmålshandeln Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Regleringen av visst stöd till underskott ispannmålshandeln 135BÖRJE (): Jag vill ändå förnya frågan till OveKarlsson, som representant för socialdemokraterna och utskottsmajoriteten, ominte uttrycket "främst" har någon som helst betydelse i sammanhanget.Det måste det ha. Man kan alltså ta hänsyn till andra faktorer änvärldsmarknadspriserna, vilka enligt propositionen är mycket svåra att avgöra.Spannmålsgruppen instämmer i detta. Man säger att det är nära nog omöjligt attavgöra vad som är världsmarknadspriser från tid till annan. har sagt detta. Därför menar jag att man i detta läge även mäste ta hänsyntill andra faktorer. De faktorer som jag nämnde tycker jag belyser att det ärregeringen - eftersom det trots allt är den socialdemokratiska regeringen somhar ansvaret även för denna fråga fr, o, m, , någon annan kan inteskyllas för detta - som uppmanas att föra förhandlingar. Vi kritiserar ireservation 14 att man inte har upptagit förhandlingar, 136 (): går ut ganska hårt och säger attreservationen saknar all grund. Har man denna inställning, förstår jag attresultatet har blivit som det har blivit. Men i riksdagsbeslutet talas det bl,a, om det som har nämnt, nämligen att det är ordet"främst" som man bör fästa avseende vid. Vidare sägs; För denhändelse det kan visas att underskottet i regleringsekonomin uppkommit på grundav låga världsmarknadspriser bör överläggningar kunna upptas. , som hänvisar till, är inteheller säker på den här saken. Snarare är det en betydande osäkerhet somredovisas till regeringen när jordbruksnämnden säger att svårigheter föreliggeratt kvantifiera osäkerheten och att osäkerheten är så stor att exportprisernakan ha haft såväl positiv som negafiv effekt på spannmålsregleringens ekonomi.Detta gäller vid det tillfälle och som man har valt för sittutredningsarbete. Det hade varit naturligt att få överläggningar till ståndi enlighet med beslut, när det redovisas så stor osäkerhet frånjordbruksnämndens sida i yttrandet till regeringen. När talar om det stora underskottet 1982 ochsäger att det inte är den nuvarande regeringens ansvar, är det något vi harhört förut. Min fråga är då varför regering och riksdag lät underskottet växa1984, Det finns ingen konsekvens i det handlandet mot bakgrund av vad OveKarlsson nu sade. 137OVE (); I anslutning till betänkandet har detredovisats ett mycket klarläggande och fylligt material. Detta visar klart attdet uppkomna underskottet i spannmålskassan inte beror på låga marknadspriser.Eftersom materialet i betänkandet är klarläggande, vill jag inte ta ännu mer avkammarens tid i anspråk. Jag yrkar än en gång bifall till utskottets hemställan ochavslag på reservationen. 138BENGT KINDBOM (c); Eftersom hänvisar till detgrundliga materialet, vill jag fråga om han fäster något avseende vid vadjordbruksnämnden har sagt, 139 (): hänvisar till det mycketomfattande materialet, och det är riktigt, det finns ett omfattande material.Men då skall man också säga att det bör läsas i sin helhet, så att man kan seden stora osäkerhet som jordbruksnämnden som expertorgan säger sig ha införberäkningen av världsmarknadspriserna och de oklarheter som kan finnas, t, ex,kritiken mot det jordbrukspolitiska beslutet , Det är ju starka skäl föratt regeringen skall uppta förhandlingar, speciellt som vi nu snart skall fattaett nytt jordbrukspolitiskt beslut, att gälla från , Som jagsade i mitt tidigare anförande är det helt oefterrättligt att fram till 1991släpa med sig saker och ting som grundar sig på ett jordbrukspolitiskt beslut1977 i då det är svårt att komma till klarhet med jordbrukspolitiken, Sedan de under avsnittet Regleringen av visst stöd tillunderskott i spannmålshandeln anmälda talarna nu haft ordet övergår kammarentill att debattera avsnittet Beredningen av proposition om ändring i den s, k,injektionslagen, 141 (m); Frän moderat håll har vi reservationsvisriktat anmärkning mot socialministern, statsrådet , för att hon iproposition 1985/ 86:33 om injektion av naturmedel icke iakttagitregeringsformen 7:2, som säger att "vid beredning av regeringsärendenskall behövliga upplysningar och yttranden inhämtas från berörda myndigheter".Så skedde ej vid framläggandet av den ifrågavarande propositionen. Innehållet i de mycket kritiska särskilda yttranden, somavgivits av de verkligt sakkunniga i utredningen, undanhölls på det hela tagetriksdagen, och de remissvar som infordrats från bl, a, landets sex medicinskafakulteter avvaktades över huvud taget inte. Socialministern har emellertidockså fått uppleva att den av henne utvalda nya chefen för socialstyreLsen -ehuru själv icke läkare - tillsamman med de medicinskt sakkunniga hamnat iminoritet i styrelsen i ett avstyrkande av de föreslagna åtgärderna. Vad socialministern vid utfrågningen ikonstitutionsutskottet anfört om det brådskande behovet att låta en privat,alternativmedicinsk "klinik" få pröva och "utvärdera" ettbetydande antal utländska naturmedel avsedda för injekfion kan inte godtas somskäl för att flagrant åsidosätta ett klart grundlagsstadgande och för övrigtäven normal praxis, väl formulerad av en framstående ledamot avkonstitutionsutskottet med orden: "Vad är det för mening med att tillsättaen utredning om man sedan inte inväntar remissyttrandena och utvärderingen avdenna utredning?" Socialministern har inför utskottet försvarat sig med attriksdagen godtagit propositionen - en proposition som alltså i formellthänseende strider mot Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Beredningen av proposition om ändring i den s. k.injektionslagen Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Beredningen av proposition om ändring i den s. k.injektionslagen regeringsformensbestämmelser och i sakligt hänseende innebär ett uppseendeväckande avsteg frånde regler om "vetenskap och beprövad erfarenhet" som föreskrivs i denallmänna läkarinstruktionen. Inte att undra pä att voteringsmaskineriet brakadesamman när det skulle registrera en så grotesk avvikelse från en mer äntrehundraårig tradition, frän den tid då inrättades ,bl. a, för att komma till rätta med kvacksalveriet i landet. har jag under mina år i konstitutionsutskottetupplevt en mera flagrant, medveten överträdelse av grundlagens bestämmelser.Det är beklämmande att endast vi tre moderater funnit skäl att,reservationsvis, göra en anmärkning mot socialministern. Jag hade hoppats fåmed åtminstone , mot bakgrund av vad hon, som jag nämnde,yttrade i kammaren så sent som , Jag ber att få yrka bifall till reservation15 i dechargebetän-kandet. 142MARGITTA (); Från sida vill vi endast, medall respekt för i och läkarkårens väl kända ställningstagande,peka på att då beslutet om dispens från 10 § injektionslagen fattades här ihöstas hade socialutskottets moderata talesmän inte någon annan inställning änmajoriteten. Vid behandlingen i kammaren visade några moderata riksdagsledamöteren avvikande uppfattning, liksom det fanns enstaka motståndare även i andrapartier - hur många eller vilka ledamöter är inte möjligt att få besked om,eftersom voteringsmaskineriet strejkade. Vi anser att det är på gränsen till dubbelmoral att deltai ett beslut och sedan i efterhand försöka få det till att beslutet inte varberett i laga ordning enligt grundlagen, som samtliga moderater ikonstitutionsutskottet nu gör. En helt annan sak är att Vidarkliniken fortfarande intefått ett enda tillstånd att utnyttja de nya bestämmelserna, trots attmöjligheten trädde i kraft , Var hindret och motståndet finnsskulle vara intressant att få reda på. Dvs, varför effektueras inte riksdagensbeslut? vill med det jag har sagt markera sin uppslutningbakom majoritetsyttrandet, 143 (): Vid denna sena timme inskränker jag mig tillatt hänvisa till utskottets uttalande i betänkandet, Sedan de under avsnittet Beredningen av proposition omändring i den s, k, injektionslagen anmälda talarna nu haft ordet övergårkammaren till att debattera avsnittet Försättande i disponibilitet avtjänsteman inom försvarsväsendet. 145JÖRN (vpk): Jag har varit utsatt för ett lätt tryck frånkollegerna att inte tala alltför . Möjligen vill jag göra den kommentarenatt det kunde de kanske ha tänkt på själva litet . Jag är ju inteensam skuld till att debatten drar ut . Det är emellertid inte sä lätt att fatta sig kort i dethär ärendet, eftersom det handlar om en rättsaffär som sträcker sig över 25 åroch där enligt vär mening en person har utsatts för omfattande trakasserier,som det enligt vår mening hade bort vara det senast ansvariga statsrådetsskyldighet att på något sätt söka rätta till, en skyldighet som vi menar attvederbörande inte har fullgjort, - anställd vid flygvapnet, med mycketgoda betyg från utbildningen och god kompetens, allmänt erkänd i de kretsarna -utsattes för trakasseriet att bli marksatt, dvs,avstängd från flygtjänst. Man använde tricket att med att man avförde140 äldre reservofficerare från flygtjänst stack in den då 27-årige i den skaran för att på det sättet försöka få bort honom från aktivtjänst. Han sökte sedermera FN-tjänst och blev antagen. Men det hela stoppadesefter ett brev från flygstaben pä basis av vilket han sedan för all framtidavfördes från all FN-tjänst - ett ytterst märkligt beteende, sökte sig då till F 4 där han var gammalelev till den dåvarande chefen, som kände hans kompetens och som engageradehonom som kontrollflygare och flygingenjör. Därmed upphävdes också hansmarksättning, varpå han kunde flyga igen. Vid det förbandet skötte hanför övrigt i kraft av sin kompetens utredningar och undersökningar rörandeflygintermezzon och haverier, I den kapaciteten avgav han till chefen förflygvapnet en betydelsefull promemoria, som rörde enligt honom allvarligabrister i flygsäkerheten. Dessa brister borde enligt . På detta kom inget annat svar än att han ånyo marksattes och alltsåavfördes från flygtjänst. Han sökte då upp den dåvarande statssekreteraren för att lägga fram problemet. Han ansåg nämligen att hansanmärkningar mot den bristande flygsäkerheten hade nonchalerats och att hansjälv hade utsatts för repressalier till följd av sin kritiska verksamhet.Statssekreterare tog del av hans promemoria, men ärdenna Richholtz promemoria på ett märkligt sätt försvunnen ur de allmännahandlingarna. , som alltså marksattes vid två olikatillfällen , kunde dock, tack vare att det också fannsöverordnade i flygvapnet som insåg hans kompetens och som inte gick in för atttrakassera honom, tjänstgöra som divisionschef vid F 13 . Qver huvud taget är det mycket märkligt att en människakan marksättas, dvs. avstängas från flygtjänst och kompetens att flyga vid femolika tillfällen, men ändå vid återkommande tillfällen däremellan kanåterinsättas i tjänst av andra överordnade, som inte alls riktar deanmärkningar mot honom som man hade gjort på vissa håll. Den som undersöker varidessa anmärkningar bestod skall finna att det över huvud taget icke finns någotdokument eller något offentligt yttrande som visar att Lenlart Richholtz pånågra medicinska eller disciplinära grunder har bort avstängas från flygtjänst.I samtliga fall då det har skett har det varit oförklarligt. Det har skettefter allmänna och Granskning a v statsrådens tjänsteutövning m. m. Försättande i disponibilitet av tjänsteman inomförsvarsväsendet Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Försättande i disponibilitet av tjänsteman inomförsvarsväsendet muntligahänvisningar till sådant som icke har visat sig kunna försvaras när det harkommit till kritan. tvingades att flytta från ,därför att man där i en skrivelse utmålade honom som en flygsäkerhetsrisk. Detskedde utan närmare argument. Men det hindrade inte att den nye flottiljchefen,när han kort därefter tillträdde, struntade i detta. Ut och flyg, sade han tillLennart Richholtz. Det är också märkligt att man finner så fullständigtmotsägelsefyllda reaktioner och beteenden i denna affär. Medan fullt kompetentaöverordnade i några sammanhang anser kompetent att flyga, såavstängs han utan förklaring från det av andra överordnade på andra platser ochi andra sammanhang. har tjänst päprovningsavdelningen vid . Han tjänstgör som materialexpert,eftersom han har specialutbildning på detta område. Han har under åren19751977 åter varit i flygtjänst. Men han marksattes plötsligt av enflygläkare under hänvisning till att han först borde genomgå psykiatriskundersökning, något som fullständigt saknade grund. När han presterade ettfriskintyg för att försvara sin rätt att upprätthålla sin flygkompetens, hademan "legat" på detta friskintyg . Då hade gått sedan han marksatts, och då var hantvungen att så att säga genomgå en särskild kompetensprövning, en s, k,återinflygning, för att åter få rätt att flyga. Man förhalade handläggningen avfriskintyget, därför att man skulle uppnå tvåårsgränsen och på det sättetförsvåra för honom att återinträda i flygtjänst. General , som var flygvapenchef,hävdade att det rådde brist på kompetenta förare, I kraft av det bordenaturligtvis ha mobiliserats som en sådan. Han borde habetraktats som en tillgång. Men det hindrade inte att man trots friskintyget frånolika källor anförde två helt olika skäl för att vägra honom att ställa upptill återinflygning, I det ena fallet skyllde man på motorproblem, I det andrafallet skyllde man felaktigt på att Richholtz inte hade infunnit sig vid ettvisst tillfälle för återinflygning. Alltså två helt sambandslösa påståenden ochförklaringar, uppenbart syftande till att hindra honom att återinflyga. Jag har med detta axplock ur en serie händelser i enoffentliganställds liv velat peka på det uppenbara förhållandet att LennartRichholtz har blivit utsatt för allvarliga trakasserier, som inte har haftnågon saklig grund. Han har för övrigt ännu inte utfått något som helsttjänstgöringsbetyg, vilket han hade behövt för att söka en rimlig civil tjänst. Det är vår mening att så får det inte gå till. Det ärockså vår mening att när händelser får den här dimensionen och sträcker sigöver så och visar sig icke kunna rättas till inom ramen förflygvapnets egen organisation, dä är det tjänstgörande statsrådets skyldighetatt tillse att rättelse sker. skall i rättvisans namn sägas att statsrådet sin tid som statssekreterare faktiskt gjorde ansträngningar för atthjälpa , Det hör till saken, och naturligtvis är intestatsrådet på något sätt upphovet eller det egentliga hindret, utangrunden för det hela finns på annat häll. Men om man som statsråd ser och är medveten om att ensådan här sak händer och utvecklas , bör man visa en störreaktivitet. Det ligger dock inom ens tjänsteområde att se till att normalarättsprinciper upprätthålls och att man inte förslösar mänsklig kompetens pädet sätt som här har skett.