prot · G909158 · 1985-12-31 00:00:00 — Del vore bra orn finansministern rättade till detta påstående, såatt inte folk hamnar i olycka på grund av del uttalandel. Vi har sorn sagtkrävt en utredning om detta, så alt vi kan ftitta beslut på korrekta uppgifter. Marginalskalleproblemel trodde jag att finansministernhelt hade utrangerat ur sitt resonemang, rnen kom del fram. Detgläder mig alt finansministern, niir han undervisade vpk-ledarnoien här idebatten, använde samma exempel som jag själv använde. Jag trodde faktiskt förett ögonblick alt socialdemokratiska partiet hade ställt vidskampålen på samma sätt sorn jag blev ställd vid skampålen för att ha tagit uppmarginalskatternas skadliga inverkan. Efter att ha lyssnat på inWiggen orn del extra avdragetför pensionärerna vill jag göra den kommentaren alt det inte är så som JanBergqvist säger att del är förslag som har havererat - snarare ärdet regeringens. Sedan gällde del vem sorn skall ha avskalleuppgörelsen resp. skopor av ovett. Nej, vi har inte öst skopor av ovettöver någon, men vi konstaterar att den socialdemokratiska regering sorntillträdde hanterade uppgörelsen på det sättet alt det resultat som skulle hauppnåtts 1985 inte uppnås . Del är vi inte belåtna rned. Vi anseralt del hade varit mycket bättre orn socialdemokraterna hade stått fast viduppgörelsen i stället för att blanda in fackföieningsavgifter rn. Ni bordeha fullföljt uppgörelsen på det sätt som partiernas företrädare tog i hand på. Till slut; aren bra karl. rnen jag tror ialla fall att det var sorn satte i gång arbetet på den förenkladedeklarationen. Det är farligt att försöka lita till sittskröpliga minne. Jag har dock den bestämda minnesbilden att underOla ledning och i regeringsställning års valrörelse lovadealt en stor del av svenska folket i princip skulle slippa attdeklarera. Det var nog Mundebo som var i farten på den liden. Men del är intenågot större tvisteämne . Jag tycker alt Bo Lundgr'en är dålig på alt citera. I sinreplik sade han att jag skulle ha sagt att det inte har någon betydelse alt två tredjedelar av nationalinkomsten går via den offentliga budgeten. Det har jag aldrig sagt. Tvärtorn anser jag alt det har en enorm betydelse. Det gäller framför allt den fråga som för flera av partierna iir ganska avgörande: Vilken fördelning av välfärden, av levnadsstandarden, har vi i ? Vi tror alltså att den absoluta merparten av den omfördelning som sker är bra för medborgarna. har därmed blivit både friare och tryggare, och t. o. rn. Den diskussion sorn och jag förde gällde påståendet att det är och jag - och möjligen ytterligare några - som ' bestämmer hur folk skall ;invändasina pengar. Men så enkelt är del inte. vi intehade ett offentligt pensionssystem, skulle en mängd gamla människor i Sverigeinte ha några pengar alls att bestämma över. De skulle inte ha någonting. Jag är medveten om att inte har möjlighet atti detta replikskifte ge ett svar, men för framtiden vill jag säga följande. Dethär blir ett allt större mysterium. säger nämligen att skatterna iSverige skall sänkas - med utgångspunkt i dagens pennning- ochinkomstnivå- med . Skattetrycket sänks från drygt 50 7c till45 %. Men när man träffar en moderat och frågar vad det är för stora ingreppsom skall göra i den svenska välfärdsmodellen blir svaret: Detgäller inte här och inte där. kunde jag konstatera attmoderaternas aktiviteter i stort sett har gått ut på att öka utgifterna.Utifrån sina krav på demokratisk renhet har funnit det fulltacceptabelt att träffa direkta uppgörelser med kommunisterna föratt pä det sättet kunna ösa ut mer pengar till olika grupper i värt samhälle.Jag undrar om er nya linje -att utlova skattesänkningar utan att tala orn hurdessa skall betalas -verkligen kommeratt leda till det ökade förtroende förmoderat politik som ni hoppas pä. säger: Det är väl inte så svårt det här medde extra avdragen. Den saken går väl att fixa. Då frågar man sig naturligtvis:Varför gick det inte att komma fram till en lösning i skatteutskottet? Varförkunde jag inte ha fått åtminstone någon anvisning från skatteutskottetsmajoritet, som bidrar till, orn hur den här goda cigarren - deextra avdragen - skall se ut? Tydligen står vi kvar där vi hela liden har stått- man överlåter helt och hållet på regeringen att lösa problemet. får vi höra resonemanget att om det inte hade blivitnågon skattereform . 1982, skulle kommunisterna ha medverkattill sänkningar av marginalskatterna. Jag kan inte minnas-så ännu en gäng medreservation för mitt skröpliga minne- att kommunisterna underdessa år gjort någonting annat än beställt skärpningar av marginalskatten.Delta är i och för sig en omvändelse som jag tycker är bra. Kanske kan vidärmed slippa ett av de mera meningslösa debattämnena. Jag tänker dä pådiskussionen orn huruvida det skulle vara möjligt att ha ett starktomfördelande inkomstskattesystem utan marginaleffekter. Men det är omöjligt.Vi har fått ta vissa konsekvenser när det gäller ornfördelningseffekterna isystemet för att minska marginaleffekterna. Detta har vi socialdemokrateraldrig dolt. Å andra sidan menar vi att skärpningen av avdragsreglerna för dehögre inkomsttagarna har inneburit att dessa nu faktiskt betalar skatt enligtskattetabellerna. betalade de i många fall inte någon skatt alls.Begreppet nolltaxerare var oerhört vanligt. Men tycks deti stort sett ha försvunnit. Jag vill svara , och möjligen också andra,som frågade varför vi höjer det statliga inkomstskatteuttaget rned ibottenskiktet. Om vi inte hade gjort det skulle skattesänkningarna i procent avinkomsten ha blivit oerhört stora för låga inkomster. Målsättningern för dennareform, när det gäller effekten på den disponibla inkomsten i allainkornslskikt, var att i procent räknat skulle den disponibla inkomsten sänkaslika mycket. Inkomstskatten 1987 och 1988 Prot.1985/86:158 Jag vill hävda att det med denna uppliiggning blev oerhört mycketlättare för flertalet organisationer påarbetsmarknaden att sluta tvåårsavtal. Inkomstskatten 1987 och 1988 talatsmycket om att vi inte har gett besked om hur skatterna skJallse ut, men vi har ändå klarat ut så pass mycket att det för hela den privatamarknaden var möjligt att sluta tvåårsavtal. Man fick niirnligen klart för sigatt skatterna ledde till en ökning av den disponibla inkomsten efter skatt somvar procentuellt lika i praktiskt taget alla inkornslskikt. Jag tror att detvar en väsentlig förutsättning. och jag behöver inte ha några våldsamm;ibataljer om och socialdemokraternas uppfattningar, när vi igrundsynen pä åtskilliga viktiga skatteproblem slår ganska förenade. Men StigJosefson har ett inycket stort problem: Han skall tala orn attsocialdemokraterna och löser vikliga skatteproblem tillsammanssamtidigt sorn han skall kunna säga till de borgerliga partierna att del isjälva verket är med dem som han vill föra skattepolitik, dvs. alt de pro formaskall hälla ett avstånd till socialdemokraterna och framträda sorn om det råddeen stor borgerlig gemenskap. Det kan då inte undvikas att diskussionen omsakfrågorna fiirgas av detta. När efterlyser sakargument är det för migoerhört väsentligt att det finns ett borgerligt parti som ger löfte oni enenorm skattesänkning, ett annat parti sorn när det gäller inkomstskatterna istort sett bara koncentrerar sig pa marginalskatter på inkomster över 150 000kr. och ett tredje parti, nämligen parti, som talar om all denfördelningspoliliska profilen i vart skattesystem måste skärpas. När jag jämfördessa tre ståndpunkter finner jag att de inte har någonting gemensamt. Däremot skulle jag kunna säga att diskussionen om enskärpning av den fördelningspoliliska profilen i vårt skattesystem skulle kunnaföras mellan och socialdemokraterna, tydligen från relativtlikartade utgångspunkter. Innehållet i del beslut sorn kommeralt fiitia visar detta. Vi skulle svårt bedra medborgarna i om \ i skapadeintryck a\' att det är möjligt att både kraftigt sänka skatterna och bevara denviilfiird sorn de är vana vid. Vi är medvetna om att det, i och meddet hårda skattetrycket, är oerhört viktigt att det skattesystem som skallleverera dessa skatteinkomster upplevs som både rättvist och rimligt för majoritet av landets invånare och skattebetalare. Därför måste skattepolitiken i riksdagnaturligtvis föras på det sättet att den vinner denna breda acceptans blandfolket. Ju större majoriteterna är i riksdag för den framtidaskattepolitiken, desto bättre. Jag har tidigare i denna talarstol sagt attregeringen i och för sig är beredd att, i former sorn vi kan komma överens om,föra en diskussion rned samtliga riksdagspartier om skattepolitikens utformningefter . Skulle det intresset finnas är vi beredda att finna formerna för ensådan diskussion. Förste vice talmannen anmälde altBo Lundgren, , och anhållit att tillprotokollet få antecknat att de inte ägderätt till ytterligare repliker. 39ALF (): Prot. Inkomstskatten 1987 och 1988 Medan det formligen brinner om avtalsrörelsenär det ganska svalt i skattedebatten, och likväl är detskattesystemet som vida mer än någon procent på lönen avgör många hushållsekonomiska standard. Jag tycker att det är hög tid att den skatlepolitiskadebatten får ta över en del av avtalsrörelsens uppmärksamhet. Den svenskaskattepolitiken spelar nämligen inte den centrala roll i fördelningshänseendesom den skulle göra. Skattepolitikens huvuduppgifter skall givetvis vara attfinansiera samhällets reformarbete och den offentliga verksamheten, menskattepolitiken skall också vara ett instrument för fördelnings- ochstabiliseringspolitiken. Från kds sida ser vi främst tvä centralaproblem som är angelägna att omgående åtgärda. Vi måste fä enfördelningspolitik som gör skäl för namnet. Skattesystemet måste dessutom varaså konstruerat att det uppmuntrar till arbete och initiativ. Vi vill förändraskattesystemet genom i huvudsak fyra konkreta reformer sorn kan genomförasomedelbart: - Skattesystemet tar ingen hänsyntill hur många som skall leva pä en inkomst. Olika undersökningar visar också att de familjer som har det absolut mest besvärligt ekonomiskt sett är barnfamiljer med endast en förvärvsinkomst. Jag skall ta ett enda konkret exempel som visar hur orättvist vårt skattesystem slår: Om båda makarna i en familj arbetar , så att de kan turas om att vara hemma hos barnen, betalar de tillsammans . i skatt vid en inkomst på . vardera - alltså vid en samlad hushållsinkomst på . Är däremot arbetsmarknaden sådan att detta inte är möjligt, eller om en av föräldrarna vill vara hemma hos barnen pä heltid medan den andre föräldern förvärvsarbetar heltid och har en inkonist på just , blir skatten . Trots att dessa familjer har samma totala inkomst, samma försörjningsansvar och samma behov av mat, kläder och nöjen ökar skatten med . för familjen med en heltidshemarbe- tande - eller om man så vill en heltidsförvärvsarbetande. Rätt för föräldrar att tudela inkomsten vid beskattningenskulle utjämna denna skillnad. En tudelning av inkomsten innebär attföräldrarna får slå ihop sina inkomster och dela dem mitt itu och skatta förhälften var. På grund av vårt skattesystems progressivitet innebär detta attorättvisor som råder kan undanröjas. För att inte gynna höginkomsttagarebör överföringen begränsas till fyra basbelopp, dvs. Entudelning är en mycket angelägen rnarginalskattereform där skattelättnadenriktas direkt till en mycket utsatt grupp. En tudelning, som vi i kds förordar, innebär inte alls enåtergång till sambeskattningen, som utskottet tycks tro. Om man delar eninkomst i två delar kan rnan omöjligt kalla detta för sambeskattning. Tvärtom!Dessutom, det vill jag poängtera, skall tudelningen givetvis vara frivillig. Entudelning innebär att skattetrycket sänks för många familjer, inte höjs. Entudelning innebär att skattesystemet anpassas till verkligheten, till detfaktum att de flesta människor lever i hushåll och är beroende av hushålletstotala inkomst. - För att uppmuntra till initiativ och företagande, föratt minska snedvri dande marginaleffekter och skattefusket måste marginalskatterna sänkas. Regeringens förslag är ett steg i rätt riktning men otillräckligt. Inkomstskatten 1987 och 1988 marginalskatternaredan 1987 bör vara högst i inkomstlägen upp till ca . En sådanreform skulle säkerligen också underlätta avtalsrörelsen på tjänstemannasidan. - En allvarligkritik mot regeringens skattepolitik gäller avsaknaden av inflationsskydd förskatteskalan. Därigenom gröps köpkraften ur av inflationen utan att politiskabeslut fattats. Dessutom kan det komma att innebära att de skattesänkningarregeringen nu föreslagit snabbt äts upp och förvandlas till skattehöjningar. - Av principiellaoch fördelningspolitiska skäl bör momsen på basmat avvecklas. Kds har förordatatt i ett första steg sänka matmomsen på basmaten. Dettaskulle kunna finansieras med en generell momshöjning med 1,9 procentenheter.Kds anser att inkomstskattesystemet pä sikt bör ersättas av en progressivutgiftsskatt. Med en utgiftsskatt beskattas all konsumtion lika oavsett medlensursprung. Utgiftsskatten ger inte de möjligheter till obekattad konsumtion sorninkomstskattetekniken medför. I utgiftsskattesystemel behandlas alla produktivasparformer lika. Detta medför större rättvisa i beskattningen mellanlöneinkomster och kapitalinkomster. Utskottet påpekar att en .utredningarbetar med denna fråga, och därför kommer jag inte att ställa något yrkande pådenna punkt. Vi får hoppas att utredningen snart presenterar sitt förslag. Delhar ju varit aviserat . Jag beklagar att utskottet inte vill medverkatill en höjning av den skattefria gränsen för intäkter vid bär- ochsvampplockning. En höjning av nuvarande gräns, från . till förslagsvis10 , är en liten men mycket viktig reform för att de naturrikedomar somfinns i skog och mark, främst i glesbygden, skall tillvaratas och bidra till enextra slant för många människor i områden med bristande sysselsättning. Dettahade varit en positiv regionalpolitisk gest, som utskottet verkligen kunnatkosta på sig. Skattepolitiken skall givetvis ses som en helhet. Vårtförslag om höjning av förmögenhetsskatten bör kopplas till sänkningen avmarginalskatterna och förslaget om en avveckling av fastighetsskatten. Avprincipiella och statsfinansiella skäl bör skattereduktionen avskaffas förfackföreningsavgiften och för arbetsgivarnas avgifter till sinabranschorganisationer. Dessa yrkanden anser vi hör ihop. Som en konsekvens av detta vill jag yrkabifall till motion Sk350, yrkandena 2 och 3, motion Sk230 samt reservationerna12, 13,15, 18, 23, 24, 25, 27, 28, 32 och 33.- Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om skatteutskottetsbetänkande 43.) 40 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera skatteutskottets betänkande43 om den skattemässiga behandlingen av kostnader vid viss verksamhet iutlandet m. m. Denskattemiissiga behandlingen av kostnader vid viss verksamhet i utlandet, m.m. 41 (): Det är ett tekniskt ytterst kompliceratärende sorn vi nu skall behandla. Det gäller svenska företags avdrag förkostnader som har uppkommit i utlandet. Del är viktigt att svenska företag sornetablerar sig i utlandet inte missgynnas av våra skatteregler. Då förlorar vårtnäringsliv i konkurrens med utlandsägda företag. regler är dock sämre änutlandets. Regeringens proposition 1985/86:131 ändrar inte myckel i dettaförhållande. rader olika behandling iresultatutjärnningshänseende mellan den utländska och den svenska verksamheten,beroende pä om den utländska verksamheten är särskild förvirrvskälla ellerinte. Detta innebär att företag som bedrivs som filial iutlandet ger upphov till full resultalutjiimning. Har däremot verksamheten enmera självstäitdig status eller drivs i form av joint venture-verksarnheibetraktas den ur skattesynpunkt som självständig rörelse, beroende pä altverksamheten har en för de deltagande förelagen gemensam ledning. Svenskaföretag som deltagit i joint venture-projekt har mött stora problem på grund avden mycket ofördelaktiga svenska skattelagstiftningen. Detta problem kan numera lösas på ett enkelt sätt beroendepå ätt beskattningen av juridiska personer i har ändrats, sä att ingenkommunal skatt längre utgår. På så sätt föll också kravet på underskottsbegränsningarför juridiska personer med särskilda förvärvskällor bort. Kort sagt: Företagenkan dra av alla underskott oberoende av var de har uppkommit i landet. Men när det gäller utlandsrörelser hävdas en annan princip- då begränsas avdragsrätten. Genom slopande av skillnaden mellan självständigrörelse och filial skulle kraven pä en konkurrensneutral beskattningtillgodoses. Detta skulle i sin tur leda till bättre svensk korikurrenskraftoch få positiva effekter för bytesbalans, sysselsättning osv. Vilken väg har då regeringen valt för alt ta bort devärsta effekterna för bl. a. joint venture-projekt? Man har föreslagit ensärreglering - regeringen har valt att lagstifta om ett dispensförfarande.Detta är dålig lagstiftning. Dispensregler har betydande nackdelar och skaparrättsosäkerhet bl. a. av följande anledningar: En dispensregel gör att denskattskyldige aldrig i förväg med säkerhet vet hur en viss skattefråga kommer att behandlas. Dispensreglerleder till långa handläggningstider, vilket utgör en betydande olägenhet förberörda företag. Dispensregler äroklara, också de sorn vi nu diskuterar. Vad innebär det att en verksamhet skallbedömas som "samhällsekonomiskt betydelsefull"? Innebär detta attbara projekt av en viss storlek anses som samhällsekonomiskt betydelsefulla?Detta innebär i så fall att det finns risk att företag sorn åtar sig mindreprojekt inte medges dispens.trots att dessa projekt kanske är mycket viktigareför dessa företag än "större" Prot, 1985/86:158 2junil986 Den skattemässiga behandlingen av kostnader vid vissverksamhet iullandet, m. m. Prot.1985/86:158 projekt för större företag. Innebäranvisningarna i 29 S KL att dispens kan 2 juni1986 vägras därför att projektetgenomförs i ett visst land eller för ett visst Den skattemässiga behandlingen av kostnader vid viss verksamhet i utlandet, rn. företag?Mina frågor illustrerar klart de rättssäkerhetsproblem som de av regeringenföreslagna och av skatteutskottet accepterade dispensreglerna skapar.Dispensregler skall inte användas i lagstiftning på det sätt sorn föreslås ipropositionen. Lagreglering genom dispenser skapar dessutom andrakonkurrensnackdelar. Företagen måste känna till sina kostnader påanbudsstadiet. Detta innebär att de måste veta hur kostnaderna kommer attbehandlas skattemässigt. Lämnar de in dispensansökan sent svävar de iokunnighet om vilket resultatet blir. Lämnar de in dispensansökan tidigt ärrisken stor att de avslöjar affärshemligheter för konkurrenter och presumtivabeställare. Dispensregler är alltså av ondo.Vilket skäl har då regeringen anfört för att lagstifta på delta sätt? Skattemyndigheterna har helt enkelt sagt att de behöverdenna lagstiftning från kontrollsynpunkl. RSV har yttrat att man befarar att"mindre seriösa personer frestas att redovisa underskott av jointventure-verksamhet i utlandet." Att kontrollproblem föreligger kan alltid hävdas. Fråganär om fiscus krav pä fullständig insyn skall ges högre prioritet än vårtnäringslivs möjligheter att utvecklas och konkurrera rned utlandet pä likavillkor. Skall fiskala kontrollönskemål prioriteras framför rättssakerlagstiftning? Sä får det inte vara. Det är mycket lätt alt se vad som börprioriteras. Jag yrkar bifall till reservation 2. Underskott i filialer utomlands är fullt avdragsgilla iSverige. Det finns emellertid två typer av dubbelbeskattningsavtal -creditrnetoden, där betald skatt i utlandet dras av från beräknad skatt iSverige, samt exemptmetoden, som innebär att skatt skall betalas endast i ettland. Denna senare metod kan leda till att underskott frånfilialförelag som drivs i utlandet kan få dras av i utan att eventuellavinster skall beskattas i . I propositionen föreslås därför att avdraginte skall medges i sådana fall. Våra viktigaste konkurrentländer arbetaremellertid pä ett annat sätt. För att svenska företag skall komma i samma lägesom tyska, holländska, m.fl. företag föreslår vi att avdrag skall medges menatt dessa skall återvinnas, orn filialföretaget längre fram visar överskott. Viföreslår således att claw back-rnetoden skall användas. Återigen har regeringenprioriterat skattemyndigheternas kontrollerande verksamhet framför företagensmöjligheter att öka sina affärer till båtnad för oss alla. Jag yrkar bifalltill reservation 3. Svårigheter att rekrytera personal för utlandstjänstframför allt i har uppmärksammats vid åtskilliga tillfällen här i kammaren. En internordisk grupp skall flnna lösningen på problemen. Men det kommer att ta tid. Ett sätt att temporärt mildra problem är att vi i den svenska skattelagstiftningen inför regeln att underskott som uppkommer i vid utlandstjänstgöring skall få utnyttjas som förlustavdrag vid senare års taxering genom kvittning mot c svenska inkomster. Jag yrkar bifalltill reservation 4. Den skattemässiga behandlingen av kostnader vid viss verksamhet i utlandet, in. råder provisoriskaregler vid taxering av PrOt. 1985/86:158 sjömän. Svenska sjömänsom tjänstgör pa utländska fartyg och har nära 2juni 1986 anknytning medSverige beskattas i och måste då också erlägga fullsocialförsäkringsavgift. Detta innebär att dessa sjömän helt enkelt inte kanleva på sin inkomst efter skatt. Antingen måste de emigrera eller också måstede sluta arbeta och bli arbetslösa. Det finns helt riktigt en utredning somskall förbättra förhållandena. Men den tar lid. Därför bör den sexniånadsregelsom gäller för sjömän på svenska fartyg också gälla svenska sjömän på utlandsregistreradefartyg. Jag yrkar bifall till reservation 5. 42BRITTA BJELLE (fp): Ett svenskt företag som avser att bedrivaverksamhet i utlandet kan välja mellan två olika huvudformer för sittengagemang. Företaget kan antingen driva verksamheten genom ett i den främmandestaten bildat aktiebolag eller annan juridisk person eller driva verksamhetendirektiigd. Utlandsverksamheten bedrivs dock mera sällan i direktägdform annat än vid entreprenad- och oljeprospekteringsverksamhet. Den heltdominerande formen för utlandsverksamhet är sådan som bedrivs av ettutländskt dotterbolag. Denna verksamhet beskattas då normalt i utlandet. beskattas endast för utdelningar från det utländska dotterbolaget. Den direktägda utlandsverksamheten beskattas pä olika sättberoende på om den är att anse sorn en gren av verksamheten i - en s.k. filial -eller som en självständig rörelse. Skillnaden mellan dessa formergäller i första hand möjligheterna att räkna av ett underskott som uppkommer iden utländska rörelsen. Har den utländska verksamheten endast utgjort en filialtill den svenska, har praxis blivit att uppkommet underskott i den utländskarörelsen får räknas av rnot intäkter från företagets verksamhet i . Har en eller flera rörelser däremot bedrivitssjälvständigt i utlandet, anses de tillsammans bilda en särskild förvärvskälla,och resultatet av verksamheten hänförs till inkomst av kapital. Underskott idenna förvärvskälla är då inte avdragsgill mot annan inkomst. Då det gäller den direktägda verksamhet i utlandet som gårunder beteckningen joint venture råder viss osäkerhet om vilken av de nurelaterade direktägda formerna som denna skall tillhöra. Kort kan man säga attjoint venture är en samverkansform utan rättssubjektivitet. Svenska företagsamverkar med utländska företag i ett gemensamt, ofta mycket kostnadskrävandeprojekt. Det kan t. ex. gälla byggnads- och anläggningsentreprenad elleroljeprospektering. Genom denna form av sarnprojektering uppnås ett rimligtrisktagande i extremt kostnadskrävande projekt. Emellertid har praxisutvecklats mot att betrakta joint venture-verksarnhet sorn självständigtbedriven rörelse, vilket rnot bakgrund av vad jag har sagt innebär attavdrag för underskott i denna inte är avdragsgill rnot inkomsterna iSverigeverksamheten. Den här utvecklingen hämmar svenska företags deltagande ibl. a. oljeprospekteringsverksamhet utomlands och motverkar också statens stödtill oljeprospektering.