prot · G909162 · 1985-12-31 00:00:00 — Vad årdet egentligen ni menar?Menar ni att kommunerna först skall fråga länsskolnämnderna om de får göraöverintagning? uppmanar ni, eftersom ni har accepteratbudgetpropositionens skrivning, länsskolnämnderna att aktivt verka för attkommunerna gör överintagning. Jag måste säga att detta i allra högsta gradförefaller motsägelsefullt. Jag ser fram mot ett klarläggande i detta avseende. Vi kan, herr talman, helt kort konstatera att vi har fåttgehör för centerkravet att det skall finnas ett garantibelopp även efter tredjeåret av det nya statsbidraget. Vi kan vidare konstatera att vpk fåll igenomsitt krav på ett slags uppföljning av reformen med en ny skoldelegation, elleren referensgrupp som den kallas. Jag måste då ställa en fråga till MaritaBengtsson: Litar ni inte längre på den statliga skoladministrationen? När vigenomförde förändringarna 1982 uttalades mycket klart att den statligaskoladministra-tionens uppgift är att följa upp och bevaka hur de reformer somriksdag och regering beslutat om fungerar och hålla regering och riksdagunderrättade. I den mån det finns skäl att föreslå ändringar skall man göradet. Men skall man helt plötsligt vid sidan om skoladministrationentillsätta något slags . Vad är avsikten med detta? Denfrågan kvarstår alltså, om man inte litar på att de som fått uppdraget avriksdagen också fortsättningsvis skall kunna sköta det. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillreservation 1 i delta betänkande. 191MARITA (): I propositionen om ett nyttstatsbidragssystem till lärarlöner i gymnasieskolan, som behandlas, föreslåsen övergång till en mer schabloniserad resurstilldelning. Detta innebär attstatsbidraget i större utsträckning kommer att ges i förhållande till antaletelever. Diskussioner om ett ökat kommunalt inflytande och därmeden schabloni-sering av resurstilldelningen har tidigare tagits upp av bl. a.1960 års gymnasieutredning, utredningen om skolan, staten och kommunerna, dens,k, , och av skoladministrativa kommittén. beslutade den borgerliga majoriteten i riksdagenom vissa besparingar i gymnasieskolan. Besparingarna innebar bl. a.självstudier, i dagligt tal kallat lärarlösa lektioner, mer samläsning, färredispenser för alltför små grupper och timreduktioner vid mycket små grupper.För att ge kommuner och skolor viss frihet att göra besparingarna där de gjordeminst skada infördes en friare resursanvändning. Försök med friareresursanvändning hade prövats för dels små gymnasieskolor, delsårskurs 4 av T-linjen, Ett av syftena med försöken var att utbildningen skullebli mindre detaljreglerad och i stället mer målrelaterad. Utvärderingar som SÖredovisat visar att försöken slagit mycket väl ut. Fördelar ur pedagogisksynpunkt, enklare administration och kontroll samt en ökad lokal frihet attanordna undervisningen har redovisats av de berörda kommunerna, 1983 kom nya besparingskrav, och timreduktionernautökades. Som kompensafion till små kommuner infördes då en återföringsresurs.Återfö-ringsresursen och införandet av en ny särskild svenskresurs, vid sidanav hela det detaljerade resurssystemet, aktualiserade äter igen behovet av enschablonisering av statsbidragen till gymnasieskolan. Ambitionen för dagens gymnasiskola är attalla ungdomar skall erbjudas en plats. För att klara detta är detnödvändigt att minska antalet outnyttjade platser, vilka är uppe i drygt5 %. En rationellare användning av statsbidragen måste därför ske. Genom den föreslagna schabloniseringen får kommunerna ochde enskilda skolorna en större frihet att hantera gymnasieskolans resurser. Ensamlad resurs, som det här förslaget innebär, gör det också lättare förskolstyrelsen att använda resurserna så att de stimulerar till ett mereffektivt utnyttjande av utbildningsplatserna. Genom de nya reglerna får kommunerna också större frihetatt utnyttja resurserna till de elever som har störst behov av stöd. Detta är inteminst vikfigt för en gymnasieskola som beräknas ta emot i stort sett helaungdomskullen 16-åringar. Schabloniseringen innebär också en förenklad lokaloch regional administration i och med att de nuvarande specialresurserna skallingå i schablontilldelningen. Ett förändrat statsbidragssystem får naturligtviskonsekvenser för de enskilda kommunerna. Så var också fallet med det nyastatsbidragssystemet för barnomsorgen. Garantiregler föreslås därför för attsäkra tillgången på likvärdig utbildning i olika delar av landet. Det är ocksåviktigt att poängtera att det nya systemet inte kommer att ändrakostnadsfördelningen mellan stat och kommun. Schabloniserat statsbidrag till lärarlöner igymnasieskolan Schabloniserat statsbidrag till lärarlöner igymnasieskolan 1 betänkandet har utskottet på några punkter frångåttregeringens förslag. Det gäller bl. a. de mycket omdiskuteradetimreduktionerna. Utskottet menar att ett bibehållande av timreduktioner är ettnegativt inslag i det nya statsbidragssystemet och föreslår därför att enresurs motsvarande den nettobesparing som gjordes vid införandet av dennuvarande timreduktionen skall återföras till gymnasieskolan. 1 propositionen har också föreslagits attlänsskolnämndernas medgivande inte längre skall krävas för att vid behovöverskrida högsta elevantal med en resp. två elever. Det är alltså en resp. tvåelever det handlar orn. Beslutet skall i stället kunna tas avskolhuvudrnannen. Utskottet delar den oro sorn här kommit till uttryck ochföreslår därför att den nuvarande ordningen med beslut av länsskolnämndernabibehålls. Det betyder att kommunerna måste anhålla hos länsskolnämnderna omatt fä överskrida antalet elever med en eller två. 1 propositionen har tidsgränsen för garanliresursen sattstill tre är. Utskottet menar att en bestämd tidsgräns för garantiresursen inteskall sältas innan erfarenheter har vunnits av det nya statsbidragssystemet.Utskottet föreslår därför alt en särskild resurs utgår även efter det tredjeåret från reformens genomförande, som kompensation till de kommuner som drabbatsav en kraftigt minskad siaisbidragstäckning. Till betänkandet har fogats tvä reservationer, där man iförsta hand yrkar avslag på propositionen. och har i en gemensam reservationmotiverat avslagsyrkandet med att man vill avvakta med ett nyttstatsbidragssystem till dess att klarhet nåtts om gymnasieskolans framtidautformning. Man pekar bl. a. på att utredningens om den gymnasialayrkesutbildningen, ÖGY, förslag remissbehandlas. Vidare anserman att de ekonomiska konsekvenserna för skolhuvudmännen är oklara och attarbetet med översynen av statens förhållande till kommunerna när det gällerskolväsendets styrning bör avvaktas. 1 den moderata reservationen tas även upp eventuellarisker för en försvagning av den professionella skolpersonalens inflytande tillförmån för skolstyrelsen. De förändringar som kan bli aktuella med anledning av denomfattande försöksverksamheten i gymnasieskolan och eventuella förslag medanledning av ÖGY:s betänkande kommer att underlättas av att principer ochschabloner för resurstilldelning då ligger klara. Förslaget ger också bättreförutsättningar för fortsatt utvecklingsarbete och en överblick av kostnadernaför detta. När det gäller de ekonomiska konsekvenserna för kommunernahar olika simuleringar gjorts, som bl, a. visaratt av 184 kommuner med gymnasieskolafår 114 - vanligen mindre kommuner - mer resurser än i det nuvarande systemet.70 kommuner - och det är de större kommunerna - får mindre resurser. För de flesta kommunerna blir det i huvudsak endast frågaom marginella förändringar. Till de kommuner där schabloniseringen visar sigleda till en kraftigt miskad staisbidragstäckning utgår som jag tidigare nämnten garantiresurs. Schabloniserat statsbidrag till lärarlöner i gymnasieskolan Eventuella nackdelar och negativa konsekvenser kommernaturligtvis Prot, 1985/86:162 också att kunna rättas till, bl. a. genomden uppföljning av reformen som utskottet föreslår. När det gäller beredningen av frågor rörande skolväsendetsstyrning skall det arbetet i ett första steg koncentreras till ochtill sådana frågor som är gemensamma för de olika skolformerna. Frågor som ärspecifika för t. ex. gymnasieskolan bör enligt det PM som finns inte behandlasi denna del. Som jag nämnde i min inledning hardiskussioner och förslag om en schablonisering av resurstilldelningen tillgymnasieskolan varit aktuellt i olika utredningar . Det kan inte vararimligt att vänta ytterligare med den förenkling, effektivisering,decentralisering och det ökade lokala beslutsfattande som schabloniseringeninnebär. Med det nya statsbidragssystemet bör del lokala engagemanget hos bl.a. skolpolitiker, elever och föräldrar öka. Förhoppningsvis bidrar detta utveckling som också i realiteten innebär en gymnasieskola för alla. Med det anförda yrkar jag avslag påde båda reservationerna och bifall till utskottets hemställan i dess helhet. 192LARZ () replik: Vi tackar för referatenav'betänkandet och våra reservationer och för historieskrivningen. Men omMarita för kunde tänka sig att lämna sitt manuskript,skulle det vara bra om vi kunde få svar på några konkreta frågor. Varför är timreduktion så förkastligt 1987 av pedagogiskaskäl, som utskottet skriver, när det är fullt godtagbart innevarande läsår? Påvilket sätt kommer överinskrivningen att påverkas av att man flyttarbeslutanderätten till länsskolnämnderna, om man säger tilllänsskolnämnderna att de aktivt skall verka för att kommunerna genomföröverinskrivning? Blir det mindre överinskrivning genom detta? Det måsteutskottsmajoriteten tro, eftersom man säger att man hyser oro för frågan. : berörde över huvud taget intefrågan om . Litar man inte längre pä den statligaskoladministrationen, som uttryckligen har fått detta uppdrag av ? 193 () replik: Timreduktionen var det faktiskt en borgerligregering som införde, och vad jag förstår var det väl inte alltför svårt attinta den ståndpunkten. Beträffande överinskrivningen får jag återigen poängteraatt det rör sig om en eller tvä elever och att kommunerna skall ansöka omtillstånd hos länsskolnämnden. Överinskrivning sker , och vad jagvet orsakar det inte någon större upprördhet vare sig hos kommunerna eller iskolorna. 194 () replik: Jag skall göra det lätt för säga: Det beslut som de borgerliga regeringarna fattade när det gällertimreduktionen var inte något bra beslut. Det har visat sig ge negativaeffekter, och det Schabloniserat statsbidrag till lärarlöner igymnasieskolan a. av pedagogiska skäl är timreduktionen intebra. Då är min fråga till , som vet att detinte är bra: Varför är timreduktion bra 1986 men dålig 1987? Ni har ju alldelesnyss här i kammaren varit med om att avslå ett förslag från om attredan nu avskaffa timreduktionen. Har ni fått ny insikt bara under de senasteveckorna? Jag är mycket klar över att länsskolnämnderna har kunnatmedge överinskrivning tidigare. Men den uppenbara skillnaden nu är att utbildningsministern,som också sitter i lokalen, i budgetpropositionen uppmanat dessalänsskolnämnder att aktivt verka för att det blir en överinskrivning. Hur kanman då säga att den oro som finns skulle stillas genom att man flyttar beslutetfrån kommunen till länsskolnämnden? Jag haren bestämd känsla av att omlänsskolnämnderna följer den uppmaning som utbildningsministern har riktat tilldem blir det mycket värre än det någonsin har varit. kvarstår den tredje frågan, ni inte på den statliga skoladministrationen? 195 () replik: påstår att villavskaffa timreduktionen. Det handlar ju faktiskt om en avtrappning . I samband med det nyaschablonsystemet i fråga om gymnasieskolan har utskottsmajoriteten funnit skälatt nu avskaffa timreduktionen. Jag tycker att det är mycket positivt, och somskolpolitiker hälsar jag detta med glädje. 196BJÖRN (vpk); Som det har sagts tidigare i debatten har detgjorts en rad förändringar i det regeringsförslag som gäller statsbidrag tilllärarlöner i gymnasieskolan. Socialdemokraterna och vpk har träffat en uppgörelse omdetta. Möjligheter till denna uppgörelse skapades genom att en del frågeteckensom vi reste i vår motion har rätats ut. Jag vill kortfattat redogöra fördessa. Timreduktionerna byggdes in i regeringsförslaget. Detbeslut som kommer att fattas innebär att timreduktionerna tas bort fr. o, m.1987. Detta är mycket viktigt ur pedagogisk synpunkt. Det är också viktigt föratt man skall kunna bedriva en bra undervisning i bl. a. språk igymnasieskolan. Där behöver man ha undervisning i mindre grupper. Det innebäratt gymnasieskolan får ytterligare resurser på ca 50 milj. kr. Jag tycker inteatt det är småpengar. Detta är ett gammalt vpk-krav som vi nu har fått gehörför. I propositionen föreslås att överinskrivningen skall fåbeslutas av skolstyrelsen. flyttas detta beslut till länsskolnämnden. Jagser detta som ett första steg när det gäller att helt och hållet få bortöverinskrivningen. Överinskrivningen är, som vpk har hävdat här ikammaren, inte särskilt bra för eleverna eller för skolan. Den försvårar bl. a.elevernas möjlighet att byta linje i gymnasieskolan. Man kankanske i detta fall beskylla mig för att vara reformist, men det må så vara. Den garantiresurs som föreslås i propositionen och somskulle finnas kvar förändras nu på ett sådant sätt att den kommeratt finnas kvar även efterdet tredje året. Det är mycket viktigt. Det innebär nämligen attoppositionspartierna har möjlighet att väcka förslag om ökade eller minskadeanslag till de kommuner sorn annars skulle riskera att förlora på det nyastatsbidragssystemet när det gäller lärarlöner. Det tillsätts en parlamentarisk referensgrupp föruppföljning och kontroll av bl. a. den försöksverksamhet som bedrivs igymnasieskolan . Detta är en del av ett vpk-förslag som gällergrundskolan. Låt mig kortfattat även kommentera vad som har sagts frånde borgerliga företrådarna i denna debatt. säger att det inte var nödvändigt för vpk attträffa denna uppgörelse för att få bort timreduktionerna. Men ni röstade jufaktiskt inte på vårt förslag här i kammaren om ettborttagande av timreduktionerna. Sanningen är den att inte vill tabort timreduktionerna helt utan bara delvis. Jag tycker att ärlitet sent ute med sådana här löften. frän förfasar sig över att dentekniska utformningen av statsbidragssystemet innebär ökade kommunalakostnader. Jag kan inte överblicka det riktigt, men jag tror inte att jagöverdriver, herr talman, om jag säger att och intebrukar vara blyga när del gäller att åsamka kommunerna ökade kostnader. Slutligen några ord till , ,när det gäller överinskrivning. Jag vill erinra om att centernoch vpk är överens om dimensioneringstalen när det gäller utbildningen i gymnasieskolan. Jag skulle helt kort ha kunnat säga, att jaghar sett att de borgerliga partierna i ett annat utbildningspolitisktbetänkande till den här kammaren har en gemensam reservation om en förändradjournalistutbildning. Jag skulle i detta sammanhang vilja föreslå de borgerligatalesmännen, kanske framför allt , att pröva journalistyrketunder sommaruppehållet. Jag vill då rekommendera er att som den förstapraktiska övningen inom journalistyrket intervjua en räv och fråga vad hantycker om rönnbär. Jag vill yrka bifall till utskottets hemställan. Schabloniserat statsbidrag till lärarlöner igymnasieskolan 197GÖRAN ALLMÉR (m): Jag vill till sägabeträffande timreduktio-. nerna att det är alldeles riktigt att vi föreslog enreduktion. Vi kunde också anvisa medel för att åstadkomma den reduktionen.Däremot har vpk aldrig lyckats påvisa någon finansiering avalla de förslag som partiet lägger fram här i . Av den anledningen,, var det vid det aktuella tillfället omöjligt - i varje fallför oss - att stödja ert förslag. Jag kan, herr talman, inom parentes ange att även den formav borttagande av timreduktionen som föreslås, såvitt jag förstår, ärofinansierad. Utskottsmajoriteten har inte i något sammanhang angett hur dethela skall betalas. Sedan är det ett faktum, , attöverenskommelsen om timreduktionen är det enda ni har uppnått. Det som BjörnSamuelson talar Schabloniserat statsbidrag till lärarlöner igymnasieskolan ombeträffande garantiresurser och minskning av riskerna för överinskrivning hadevi kunnat uppnå, om ni hade röstat för avslag på propositionen. 198 (); Den räven blir ganska lätt att hitta. Densitter nämligen bakom örat på . Men några svar på de konkreta frågorna kunde mannaturligtvis inte få från , och det var inte att begära. Han harsträvat efter att få med så inycket som möjligt i den här uppgörelsen.Jagtycker att det är allvarligare att regeringspartiets företrädare, som hardet faktiska ansvaret, inte kan ge konkreta svar på så här viktiga frågor. Jag vänder mig direkt till utbildningsministern när jagsäger följande: Det måste kännas litet konstigt att sitta ute ilänsskolnämnderna och läsa dessa båda uttalanden - dels det som står i budgetpropositionen,dels det som står i betänkandet. Utskottet säger klart, att eftersom man ärorolig för att kommunerna skall missbruka möjligheterna till överinskrivning,hänskjuter man beslutsrätten till länsskolnämnderna. skriverutbildningsministern till länsskolnämnderna: Ni skall aktivt verka för attkommunerna överinskriver elever i gymnasieskolan. Detta är, herr talman, två mycket motsägelsefullauttalanden. Det skulle vara mycket klargörande för dem som skall verkställariksdagens beslut att få ett besked om vad det är som gäller: Skall de försökaöverinskriva eller skall de försöka undvika den åtgärden? 199 (): säger om våra påpekanden nårdet gäller de kommunala kostnaderna att han inte kan överblicka dem. Nej, detär just det, och det kan inte vi heller. Skillnaden mellan oss är att vi förvår del vill veta vad vi beslutar om. Därför avvisar vi förslaget. 200BJÖRN (vpk): Vpk och är inte överens omfinansieringen. Nej, vi är inte överens om fördelningspolitiken över huvudtaget, och tur är väl det. Därför är det inte möjligt, säger , attstödja ett borttagande av timreduktionerna som vpk har föreslagit. Men tidigarestod här och lovade att vi skulle kunna komma överens om ettborttagande av timreduktionerna. Jag får inte detta att gå ihop. Om överinskrivningen säger också att manskulle ha kunnat få bort den i gymnasieskolan. O.K., , jagåterkommer med en motion mot överinskrivning i gymnasieskolan ochförutsätter att och stöder denna. säger att jag har en räv bakom örat. När det gäller den överenskommelse som vi har träffat medsocialdemokraterna kan man säga: På vissa punkter överensstämmer också vpk:soch politik, t. ex. när det gäller timreduktioner. Om jag ville varalitet självironisk skulle jag kunna säga att jag vid denna överenskommelse iviss utsträckning har fört en framgångsrik centerpolitik. Sååterkommer jag till detta med rävar. O.K., jag har kanske en räv bakom ena örat,men har en räv bakom varje öra. Det är värre! om de kommunala kostnaderna att det är viktigt att kunna överblicka dem.Det tycker jag också, och därför biträder vi inte nedskärningarnär det gäller den kommunala ekonomin, 201 (): Jodå, , kan vi bara närdetgäller timreduktionerna komma överens om hur det skall finansieras skall vinog kunna enas om att ta bort dem. När det sedan gäller överinskrivningens utformning är detfaktiskt på det sättet att vad majoriteten säger i utskottet inte är någontingannat än vad som redan gäller i praktiken, och det hade fortfarande gällt, ävenom vi inte hade gått med på uppgörelsen. 1985/86:162 4juni1986 Schabloniserat statsbidrag till lärarlöner igymnasieskolan 202BJÖRN (vpk): Jag skall fatta mig kort. Det förändradestatsbidraget till lärarlöner i gymnasieskolan kräver också att de mål somriksdagen sätter upp för gymnasieskolan måste "planteras" mycket nogai skolstyrelserna. Det är ett arbete som måste sättas i gång , och där har depolitiska partierna naturligtvis ett ansvar, liksom den statligaskoladministrationen. 1 det läget tyckte jag att det var litet lugnare att ändåha kvar besluten om överinskrivningar i gymnasieskolan hos länsskolnämnden.Jag deklarerade klart och tydligt att jag såg detta som ett första steg tillett totalt förvisande av överinskrivningar i gymnasieskolan. Det är det jag ochGöran Allmér skall se till att göra , eller hur, ! Överläggningen var härmed avslutad. betänkande 19 Punkt 1 Mom. 2(anslag till förvaltningskostnader) Utskottets hemställan bifölls med 243 röster mot 69 förreservation 1 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Punkt 2 (ändrade regler för flyttningsbidrag, m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation2 av m.fl., dels reservation 3 av och i Bengtfors - bifölls med acklamation. Mom. 1(arbetsmarknadsutbildningens omfattning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4.avBengt Wittbom m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (reglerna för kvalifikation förarbetslöshetsersättning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avBengt Wittbom m. fl. - bifölls med acklamation. Prot.1985/86:162 Mom. 4 (upphandhng av AMU från det reguljärautbildningsväsendet) Utskottets hemställan bifölls med229 röster mot 83 för reservation 6 av BörjeHörnlund m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 1(strukturstöd för handikappade byggnadsarbetare) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avBengt Wittbom m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 (uppsökarverksamhet bland arbetslösabyggnadsarbetare) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avBengt Wittbom m.fl.- bifölls med acklamafion. Mom. 1(bidragsvillkor för inskolningsplatserna) Utskottets hemställan bifölls med 295 röster mot 17 förmotion 568 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 2 (prioritering av utbildning och praktik) Utskottets hernställan - som ställdes mot reservation 9 avBengt Wittbom m.fl.- bifölls med acklamation. Mom. 4 (anvisningstiden för arbete i ungdomslag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avBengt Wittbom m.fl.- bifölls med acklamation. Mom. 5 (Örebromodellen) Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 17 förreservation 11 av . 6 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 6 (utökad lärlingsutbildning med nyttstatsbidragssystem) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avCharlotte och - bifölls med acklamation. Mom. 8 (parlamentarisk utredning om åtgärder för ungdomari åldern ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 av och i - bifölls med acklamation. Mom. 9 (insatser för fasta jobb åt ungdomar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 14 avKarl-Erik - bifölls med acklamation. Övriga punkter och monient Utskottets hemställan bifölls. utbildningsutskottetsbetänkande 27 Prot. A/ow. / (nytt förslag tillframtida lärarutbildning m.m.) 4juni 1986 Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 1 av Per m. fl., delsreservation 2 av och - bifölls med acklamation. Mom.2 (lokalisering av grundskollärarlinjens gren för undervisning i fidigareårskurser till högskolan ) Utskottetshemställan bifölls med 198 röster mot 55 för reservation 3 av m.fl. 61 ledamöter avstod från att rösta. Mom.3 (lokalisering av grundskollärarlinjens gren för undervisning i tidigareårskurser till högskolan i ) Utskottetshemställan bifölls med 171 röster mot 56 för reservafion 4 av m.fl. 84 ledamöter avstod från att rösta. Mom.4 (lokalisering av grundskollärarlinjens gren för undervisning i senareårskurser till högskolan i ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av och med acklamation. Mom.9 (lokalisering av utbildning på ämneslärarlinjerna till universitet ochhögskolor) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av m. fl. - biföllsgenom uppresning. Mom.10 (utformningen av ämnesstudierna för lärare för gymnasieskolan m. Utskottetshemställan bifölls med 198 röster mot 111 för reservafion 9 av Per m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.11 (urval till lärarutbildning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av Per m. fl. - bifölls medacklamation. Mom.12 (en fungerande urvalsgrund när nyexaminerade lärare söker anställning) Utskottetshemställan bifölls med 165 röster mot 148 för reservation 11 av . Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1985/86:162 betänkande 37 Mom. 1 (avslag på propositionen)