prot · G9097 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringen säger genom jordbruksministern att detskall aktualiseras på nytt, men vi får inget besked om tidpunkten. Allt tyder på att årets skördeskador kommer att leda till storautbetalningar utan att skördeskadefonden får något tillskott. Överläggningen var härmed avslutad. Om ett nytt skördeskadesystem Om åtgärder för alt gynna småskalig djurhållning 36§ Svar på fråga 1985/86:5 om åtgärder för att gynna småskalig djurhållning Låt mig först slå fast att ansvaret för attdjuren behandlas väl och skyddas mot lidande primärt vilar på varje enskildmänniska som kommer i kontakt med djur, även om det övergripande ansvaret föratt djurskyddets krav tillgodoses ytterst ligger på det allmänna. Attdjurskyddslagen efterlevs skall övervakas av kommunernas miljö- ochhälsoskyddsnämnd, länsstyrelserna och lantbruksstyrelsen. 7 protokoll 1985/86:5-8 Om åtgärder för att gynna småskalig djurhållning Försöken att öka animalieproduktionen får inte innebäraatt man överskrider djurens biologiska förmåga. Inte heller får sådanaåtgärder medföra risker för skador och sjukdomstillstånd. I denna debatt kommerofta stordriften i förgrunden. Frågan är emellertid inte så enkel. Samma teknikutnyttjas i produktionen relativt oberoende av besättningarnas djurantal.Den djurmiljö vi nu har är ett resultat av strävandena mot ett effektivare lantbruk.Enligt min mening är det ett gemensamt intresse för såväl producenter somkonsumenter att animalieproduktionen är effektiv. Effektiviteten får emellertidinte bedömas enbart enligt kortsiktiga ekonomiska kriterier. I detta begreppskall självfallet också inbegripas hänsyn till djurens välbefinnande ochbiologiska förutsättningar. Regeringen anser att det är nödvändigt att främjaproduktionsformer som är anpassade till djurens biologiska förutsättningar.Forskning härom är en viktig del i det brett upplagda forskningsprogram somskogs- och jordbrukets forskningsråd har tagit fram på regeringens uppdrag.Regeringen avser att lägga fram proposition om denna forskning underhöstriksdagen. Regeringen kommer också att låta göra en samlad utvärderingav Uvsmedlens kvalitet för att klarlägga hur olika produktionsformer påverkarmatens kvalitet och människans hälsa. Det är regeringens ambition att med dessa åtgärder stakaut färdriktningen mot en livsmedelspolitik med ökad satsning på kvalitet ochproduktionsformer som tar hänsyn till djur och miljö. 138PÄR (): Jag ber att få tacka jordbruksministern försvaret på min fråga. Vi har haft en ganska intensiv debatt under de senastemånaderna om olika frågor som rör miljöförhållanden inom jordbruket. Inte minsthar intresset kommit att inriktas, i synnerhet , pådjurens förhållanden. Det är väl inget tvivel om att det finns problem att uppmärksamma.Dessa problem är fakfiskt i hög grad knutna till stordriften. Det är uppenbartatt man i mycket stora besättningar inte kan ha samma typ av personligomvårdnad av djuren som i mera småskalig djurhållning. Möjligheten att t. ex.låta hönsen vara ute och picka, något som herr jordbruksministerns partiledareuttalat sig mycket varmt för, står faktiskt i mycket hög grad i samband meddjurbesättningens storlek. Det finns också ett samband mellan förutsättningarnaatt låta korna gå ute och skalan på driften. Även från socialdemokratiskt håll uttalades det, isynnerhet i valrörelsen, en hel del kritik mot de förhållanden som råder iframför allt mycket storskalig djurhållning. De här uttalandena frånsocialdemokratisk sida väckte förhoppningar om ett nytt förhållningssätt.Socialdemokraterna har ju varit starka pådrivare av den storskaliga drift inomjordbruket och djurhållningen som har förorsakat många av de problem som vi diskuterar. Det var därför som jag ställde frågan. Jag hoppades att få ett gensvari form av en ny attityd från jordbruksministerns sida. Svaret är tyvärr någotokonkret. Vad man tänker göra är tydligen att forska. Men vad som är intressantär; Kan vi också få en omläggning av jordbrukspolitiken, så att den gynnar merasmåskalig drift? Meddetta anförande, under vilket talmannen övertog ledningen av kammarensförhandlingar, var överläggningen avslutad. 37§ Svar på fråga 1985/86:8 om återvinningen av vissa dryckesförpackningar Omåtervinningen av vissa dryckesförpackningar har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för atthöja återvinningsgraden för aluminiumburkar. Enligtriksdagsbeslutet om återvinning av dryckesförpackningar av aluminium skallåtervinningen uppgå till senast . En redovisning avåtervinningsresultatet kommer . Detankommer på pantbolaget att genomföra de åtgärder som behövs för att nå upptill återvinning. Om återvinningen inte når denna nivå är bolagetskyldigt att omgående till statens jordbruksnämnd redovisa de åtgärder manbeslutat för att öka återvinningen. Det är sedan en uppgift i första hand förjordbruksnämnden att bedöma om åtgärderna är tillräckliga. Anf.140 (); Jag tackar jordbruksminister för svaret på min fråga. Itidningen läste jag för någon vecka sedan en artikel med rubriken.Det var naturligtvis tidningens rubriksättning, men möjligen avslöjar det vadför ett intryck journalisten i fråga fick vid kontakt med jordbruksdepartementetsrepresentant. Det är säkert så som det antyds i artikeln, att miljöområdet ärlitet nyckfullt. Försurningen och bilavgaserna har varit och är ytterligtaktuella och allvarliga och har varit mycket debatterade . Mendet är som sagt 1985 . När vi fattade beslut i omanvändning av aluminiumburken och ett speciellt retursystem, innefattade detatt man skulle ha uppnått återvinning. Det synes tveksamt omden målsättningen nås. Jag undrar: Vilken beredskap har jordbruksdepartementeti det fall återvinningsgraden inte når det man har tänkt sig? Enundersökning ger vid handen att handeln gärna kan höja panten. sägerjordbruksministern att inte har någonting med detta attgöra, men jag vill i alla fall fråga om ändå inte harett intresse av att följa de här frågorna mycket ingående. Vilka kontakter harman i så fall kontinuerligt med jordbruksnämnden - eller returburksbolaget? Detär en fråga som jag gärna skulle vilja ha svar på. Jag har i mitt svar redovisat hur frågan skall hanteras. Det är alltsålantbruksnämnden som har att följa utvecklingen. Vi gör det självfallet ocksåfrån departementets sida med intresse. Men det är pantbolaget som harskyldighet att redovisa vilka åtgärder man avser att vidta för att uppnå detsom överenskommelsen innebar. Om skördesituationen för jordbruket i norra 142BÖRJE (): I sammanhanget kan nämnas att det finns ettvillkorslån till bolaget om 50 milj. kr. Även ur den synpunkten tycker jag detkan vara av intresse att har mycket nära kontakt medbåde bolaget och veta hur det ligger till. Det finns också representanter för handeln som säger attreturburken aldrig kommer att uppleva sin tioårsdag. Återtagningsemballage ärför orationellt i framtidens detaljhandel, menar många. Har jordbruksministernnågon synpunkt på returburkens framtid över huvud taget? 143 Jordbruksminister ; Herr talman!Jag avvaktar av naturliga skäl den redovisning som vi har begärt att få närförsöksperioden är utgången. 144 (); Jag tackar för svaret på den frågan. Den ärav rätt stort intresse, för detta får ses som ett experiment när det gäller attta tillbaka vad man använder. När samhället har stött just den häråtertagningsanordningen är det av speciellt intresse att följa upp saken medhänsyn till vad som kan göras . Överläggningen var härmed avslutad. 38 § Svar på frågorna 1985/86:14 och 28 omskördesituationen för jordbruket i norra 145 Jordbruksminister : Herr talman!Jag besvarar frågorna från och i ett sammanhang. Jag har med största uppmärksamhetföljt händelseutvecklingen beträffande skördesituationen i norra . Motbakgrund av vad jag därvid inhämtat har regeringen beslutat att som enomedelbar åtgärd ge statens jordbruksnämnd bemyndigande att besluta om rabatterpå fodersäd för att underlätta för jordbrukare med utebUven eller minskad skördatt köpa in fodersäd till sina djur från andra delar av landet. Vidare harregeringen uppdragit åt att vidta sådana förberedelseratt det blir möjligt att före årets utgång utbetala förskott på ersättning frånskördeskadeskyddet. 146BÖRJE HORNLUND (c): Tack för svaret, jordbruksministern. Skördeskadorna bara i beräknas uppgå till 110milj. Det är klart att det är väldigt kännbart, speciellt som lönsamhetenpå senare år har blivit svag för jordbrukarna även vid ett gott skördeår. Manräknar med att spannmålen bara kommer att ge en tredjedel av normal skörd, attäven hö och ensilage ger klart sämre resultat än normalt och att potatisen ger50-60 % av normal skörd. Därför är det viktigt med klara besked från regeringoch riksdag, och de här bådabeskeden är alltså välkomna. Mendet gäller också att ge långsiktiga besked. Det råder inget tvivel om att detregionalpohtiska stödet till jordbruket i - Norrlandsstödet -måsteförbättras och att resurser måste avsättas för norrländsk växtförädling. Ochdet är bråttom, för regering och riksdag har sagt att det är önskvärt attnorrländskt jordbruk skall bibehålla sin nuvarande omfattning. Men inednuvarande prispress minskar antalet jordbrukare i mycket snabb takt och därmedjordbruksproduktionen. Dagenssvar är alltså bra, men det måste också komma till svar när det gäller hursaker och ting långsiktigt skall ordnas upp. Emellertidär det en bit som fattas i svaret. Det är ett stort antal mycket skuldsattajordbrukare som far speciellt illa . De har inte fått något besked. Omskördesituationen för jordbruket i norra 147 HANS (); Jag ber att fåtacka jordbruksministern för svaret. Även om man inte har hunnit ta del av deåtgärder som regeringen har föreslagit är det ju tacknämligt att de har kommit. Vadsom kan sägas är väl ändå att de här beskeden har dröjt alltför länge, som viser på saken uppe i . Det är känt sedan tidigt eller redanfrån sensommaren att det finns stora problem, och jag tycker attjordbruksministern - framför allt när han besökte - borde hainsett att här behövdes snabba åtgärder. Med en viss överdrift kan man säga attdetta nästan är att komma med gräset när kon är död. Det har vidtagits ganskaomfattande panikåtgärder med utslaktningar som följd. Som sägergår jordbruket i snabbt mot en minskning av antalet brukningsenheter,och det kommer att medföra stora problem även för förädlingsindustrin. Dessutomtror jag inte att de här åtgärderna är tillräckliga vare sig kort-ellerlångsiktigt. De ytterligare åtgärder som behövs för att klara den svårasituationen borde komma mycket snabbare än vad vi hitintills har sett. Jag vill påpeka att de frågor som har ställts till mig gälldeskördeskadesituationen, och dem har jag svarat på. Närjag haft resonemang med jordbrukarnas LRF-avdelningar från ochVästerbotten har de haft full förståelse för att vi måste kunna överblickaläget på skördeskadesidan innan vi kunde gå till aktion. Det har vi gjort i denordning vi var överens om. Jaghar dessutom tillsatt en arbetsgrupp - för att, trots att jag inte har fåttfrågan, ge besked inför de andra diskussioner som skall föras - som har attsamordna övriga insatser som redan har uttalat sig för, bl. a. de 40milj. som gäller de mest strandsatta jordbrukarna och andra åtgärder somkan förekomma i bilden. Där kommer besked att kunna lämnas närlantbruksstyrelsen haft tillfälle att pröva de ansökningar som föreligger isammanhanget. Om miljöförstöringen i och Anf.149 HANS (); Jag menade i min propå att vad som har gått för sakta ärjust det som gäller den akuta situationen. Den kände vi ju till redan i slutetav augusti, och jag vet att jordbruksministern då var uppe bl. a. iVästerbotten. Sedan är det tacknämligt att man har satt till enarbetsgrupp som skall se ytterligare på den svåra situationen på jordbruketsområde i . Vi får hoppas att även de åtgärderna sker snabbt, fördetta är ett mycket akut problem. Överläggningen var härmed avslutad. 39 § Svar på fråga 1985/86:32 om miljöförstöringen iKattegatt och har frågat mig vilka initiativjag avser ta med anledning av rapporter om miljöförstöring i Kattegatt ochNordsjön. Vad som händer med miljön i våra havsområden är av storbetydelse. Regeringen följer därför utvecklingen med uppmärksamhet.Utvecklingen är dock inte entydig. Algblomningar och försämradesyreförhållanden pekar i negativ riktning, medan minskad halt av DDT och PCBpekar i positiv. I har vidtagits en rad åtgärder för att minskaföroreningen av våra vattenområden. Låt mig t. ex. erinra om utbyggnaden av dekommunala avloppsreningsverken, minskningar av industrins utsläpp och åtgärdermot växtnäringsläckage från jordbruket, bl. a. genom genomförda skärpningari miljöskyddslagen. Vad som sker i andra länder är också av stor betydelse.Den svensKa regeringen har därför verkat inom de olikainternationella organ som arbetar med skydd av miljö. Jag syftarfrämst på konventionen om förhindrande av havsföroreningar genom dumpning, dens. k. Oslokonventionen, och konventionen om förhindrande av havsförorening frånlandbaserade källor, den s.k. . har arbetat aktivt inomramen för dessa konventioner i syfte att successivt införa allt strängareregler. Regeringen avser att med all kraftfortsätta detta arbete på såväl nationell som internationell nivå. 151KENTH SKÅRVIK (fp): Jag tackar jordbruksministern för svaret, somtrots allt var en bekräftelse på att det arbetas ganska hårt i denna fråga. tillbaka har det med jämna mellanrum talatsom vattnen längs våra kuster. Faran är stor att dessa vatten inom en relativtkort tid kommer att vara . Min fråga gällde speciellt de västligahaven, men jag förstår att samma öde kan drabba de östliga haven, vilket integör situationen bättre. Vi är på väg mot en katastrof om inget görs. Jag har haft flera samtal med forskare från ,havsfiskelaboratoriet i , samt i . De konstaterar attrapporterna är sanningsenliga, även om oron är av olika allvarUghetsgrad.Anklagelser från olika hållhar också riktats mot politikerna, som inget gör och inte vågar ta någrainitiativ till åtgärder. Senast skedde det vid en fiskemässa på . Forskarna lägger en hel del av skulden på gödslingen, somde ser som ett växande hot när det gäller miljöförstöring av haven. Det talasom utsläpp av gifter och tungmetaller, men den allt starkare gödslingen blirett ännu värre hot. Det gäller inte bara , utan även andra länder. Jag vill därför fråga jordbruksministern;Förs det förhandlingar som är meningsfulla vad gäller just dessa problem?Görs inget , kommer våra hav i både öster och väster att vara döda havoch stinkande dypölar. Forskarna säger att de vet hur haven skall räddas, bara vihar möjlighet att ta initiativ till åtgärder. Det blir stora problem ur bådeekonomisk och politisk synvinkel strandstaterna emellan. Ser jordbruksministern något positivt resultat av deinsatser som har gjorts? Om så inte är fallet måste vi satsa mer i formav ytterligare forskning. Har vi möjligheter till det, jordbruksministern? Ändring av den preliminära tidsplanen 152Jordbruksminister : Herr talman! Detta arbete fortgårkontinuerligt. 1984 deltog jag i en ministerkonferens om miljöanordnad av . Vid den konferensen lades grunden intensifiering av det arbete som pågår för att skydda miljö.Under 1987 kommer en ny ministerkonferens om miljö att anordnas,i . kommer fortlöpande att vara aktivt för att främjaalla ansträngningar som kan göras för att motverka de svåra risker som vi härstår inför. 153 (): Jag tackar jordbruksministern för det senastesvaret. Jag hoppas att vi här i landet gemensamt, över alla partigränser, kanarbeta med dessa frågor. Det är många människor i vårt land som är mycketoroliga för det som händer. Det tragiska är att vi som sagt inte är ensamma ochdärför inte kan ta initiativ i obegränsad utsträckning. Jag tror, och litar på, att jordbruksministern kommer attföra förhandlingarna på ett positivt sätt, så att vi även i fortsättningen kananvända våra hav så som vi vill. Överläggningen var härmed avslutad. 40 § Ändring av den preliminära tidsplanen Med ändring av den preliminära tidsplanen tar kammarenssammanträden och sin början . Prot.1985/86:7 41 § Anmäldes och bordlades 1985/86:1Förslag till ny plan- och bygglag 1985/86:2Förslag till lag om exploateringssamverkan, m.m. 1985/86:3Förslag till lag om hushållning med naturresurser m. m. 1985/86:19 Lokalisering av kemikalieinspektionen 42 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1985/86:18 av () till statsrådetBirgitta om åtgärder för att förebygga dammkatastrofer: Det mycket rikliga regnandet undersommaren och hösten ledde till ett antal allvarliga tillbud i ochGävleborgs län. En damm -Noppikoski - brast på grund av att man inte lyckadesöppna dammen, och en annan damm - Vässinkoski - var nära att brista. För övrigtskedde omfattande översvämningar i de berörda länen som också kan förklaras avdet myckna regnandet. Trots att lyckliga omständigheter ledde till att en störrekatastrof inte inträffade anser jag att man bör se mycket allvarligt på detinträffade. Det finns anledning att ifrågasätta om kraftföretagens planeringverkligen omfattar åtgärder för att förebygga händelser av denna typ. Detförefaller mig som om kraftföretagen mer eller mindre togs på sängen av detinträffade och att samordningen mellan företagen och kommunerna, som har ansvaretför räddningstjänsten, fungerade dåligt. Jag anser att det är en självklarhet att samhället skallta ansvaret för att vidta åtgärder, så att inte händelser av detta slagupprepas. Mot denna bakgrund hemställer jag att till energiministernfå ställa följande frågor. Vilka åtgärderavser regeringen vidta för att förebygga upprepningar av dammbrottet iNoppikoski? Avserregeringen ta initiativ till att förbättra samordningen mellan åtgärder för attöka dammsäkerheten och samhällets räddningstjänst? Kommerregeringen att tillsätta en utredning för att undersöka dessa frågor? 1985/86:19 av (vpk) till industriministernom boardproduktionen i och , m. m.: Enligt uppgift har Swanboard nubeslutat att upphöra med boardproduktionen i och . Detta drabbarbåde dessa kommuner och mycket hårt. Detta självklarakonstaterande får inte skymma sikten för det mest intressanta: Vilken strategihar regeringen för att ersätta deförlorade jobben? Vad skall lokalerna, arbetskraften och kunnandet vid dessaarbetsställen användas till i fortsättningen? Under den allmänna motionstiden väckte vpk en motionom ett forsknings- och utvecklingsprojekt kring torven som industrielltråvarumate-rial vid ASST;s anläggningar. Denna framtidssatsning borde ha gjortsunder alla förhållanden. ter den sig ännu mer välbehövlig, då den idagsläget kunde ha ersatt förlorade jobb. Med hänvisning till det anförda vill jag tillindustriministern ställa följande frågor: Vilka planerhar regeringen för att ersätta jobben som försvinner i och vidovannämnda nedläggning av boardtillverk-ningen? Kan regeringentänka sig att satsa på forsknings- och utvecklingsarbete kring torven somindustriellt råmaterial för att skapa nya jobb där man nu lägger nerboardtillverkningen? Är regeringenberedd att samordna trähusindustrins resurser och bidra till att möjliggöratillverkning av lämpliga hus för naturkatastrofdrabbade områden? Kommerregeringen i fall av att sådan produktion inleds att medverka till att förläggadenna till och/eller ? 1985/86:20av () till statsrådet om ökade vårdresurser föraidspatienter: "Hjälpsökande avvisas varjedag", "Aidsbekämparna har inga pengar kvar". Det här är exempelpå den senaste tidens alarmerande rapporter. Vad det handlar om är situationenför narkomanvården i . Förtvivlade injektionsmissbrukare, som avrädsla för aids söker hjälp för sitt missbruk, kan inte tas emot. Frånsocialdepartementet meddelas att hundratals personer avvisats från sjukhusen iStockholms län. Rapporter visar att av de narkotikamissbrukare somhittills testats var HTLV 3-positiva, dvs. bärare av det virus som ivärsta fall leder till aids. Bryter man ut heroinmissbrukarna visar det sig atthela av den gruppen var smittade. Det förefaller vara en rad olyckliga faktorer somsamverkar till att så många vårdsökande avvisats och att inte ens tillgängligavårdplatser utnyttjats. Klart är ändå att de samlade resurserna iStockholmsområdet är helt otillräckliga. Från har föreslagits att Ulleråkerssjukhus i skall göras till något av ett centrum för aidssmittadeheroinister, genom en kraftig utökning av antalet platser för metadonbehandlingav intravenösa narkotikamissbrukare som är HTLV 3-positiva. Förslaget har dockavvisats av läns landsting bl. a. med hänvisning till de stora problemsom skulle bli följden för län såväl för narkomanvården som för denpsykiatriska vården. Enligt den vårdideologi som allmänt tillämpas skallvård så långt möjligt ges i hemlänet. 8 protokoll 1985/86:5-8 Allt talar således för att inga ansträngningar får sparasnär det gäller att förbättra den synnerligen akuta situationen förnarkomanvården i . Även om det normalt sett är fråga omlandstings- och primärkommunala uppgifter, måste den nu uppkomna situationenses i ett vidare perspektiv. Eftersom det otvivelaktigt är av största allmännaintresse att spridningen av aids stoppas, måste det finnas anledning till ettregeringsingripande. Jag villdärför ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser regeringenvidta för att lösa de finansiella frågorna när det gäller att snabbt utökavårdresurserna i anslutning till aidsepidemin? 1985/86:21 av () till statsrådet om vissa invandrarkvinnors rättsliga situation: Det finns en grupp kvinnor i vårtland som är mer utsatta och rättslösa än de flesta andra. Det är de som kommer till bortgifta, enligt sittlands lagar och kultur, med män de aldrig träffat. Deras situation kan blifruktansvärd, det finns flera exempel på detta. Psykisk och fysisk misshandel är inte ovanlig, och kvinnanär helt utlämnad till sin man. Enligt muslimsk lag har också mannen rätt till skilsmässaom han inte är "nöjd" med sin hustru. Då återstår i många fall fördessa kvinnor utvisning fill sitt hemland, med vad detta innebär av förnedringoch uteslutning ur familjegemenskapen, enligt landets kultur. Jag villdärför fråga invandrarministern: Vad ämnarregeringen göra för att dessa kvinnors situation förbättras? Harinvandrarministern några synpunkter på hur man skall kunna förhindra denna"hustruimport"? 1985/86:22 av (vpk) till statsrådetBirgitta om förvaringen av radioaktivt avfall: Svensk Kärnbränslehantering, SKB,har valt ut utanför för provborrningar i sökandet efter enförvaringsplats för kärnkraftens avfall. Beskedet väcker som vanligt, och med all rätt, protesterfrämst hos de närmast boende, men också hos många andra medborgare, inte minsti tätort. En mycket stor majoritet av svenska folket har sagt nej tillkärnkraft som en framtida energikälla i . Många, också bland dem somstödde Linje 2 i folkomröstningen, ville se en snabb avveckling av kärnkraftenoch ett nej till startandet av de sista två stora reaktorerna ochOskarshamn 3. Motståndet mot avfallslagret för lågt och medelaktivt avfallunder havsbottnen utanför Forsmark, det s. k. SFR 1, har varit stort, och enförvaring av det slaget har utdömts av geologisk expertis. Ingen instans, inteSKB, inte och inte regeringen, har heller kunnat genågon godtagbar förklaring till varför man just skall spränga sig ner underhavsbotten med sådana anläggningar. Nudrar SKB land och rike runt och borrar för att, som man säger, hitta"sprickfria" bergskroppar, modifierat till"lämpliga" förvaringsplatser för det högaktiva avfallet. Men likalitet som när det gäller SFR 1 kan SKB eller regeringen och dess energiministerlämna några garantier för att man någonsin hittar sådana "lämpliga"platser, eller att det över huvud taget går att förvara detta gift på ett sätt"som kan godtas med hänsyn till säkerhet och strålskydd". Det sista citatetär hämtat ur lagen om kärnteknisk verksamhet. Det finns ännu inte någon metodutvecklad för förvaring av kärnkraftens avfall som uppfyller ens dessa suddigabestämmelser. Då är det också till ringa tröst att nästa punkt i lagen talar omkrav på forskning för att avfallet "skall kunna hanteras och slutförvaraspå ett säkert sätt".