prot · G909144 · 1985-12-31 00:00:00 — - besparingarbeträffande resekostnaderna. Jag är medveten om att detta däremot medför olägenheterför yrkesbefälen, varför vi i utredningen också uttalat att man skulle ta detförsiktigt när det gäller dylika förändringar. Jag har i min motion pekat på andra synpunkter somframförts i VK-83, Vi i värnpliktskommittén nämner behovet av att ha motiveradevärnpliktiga. Vi vet, och det har understrukits, att motivationensjunker under värnpliktsutbildningen. Detta problem måste vi ta allvarligt på.Motivationen blir inte heller bättre av att man får problem med sina resor, då jag skrev min motion hade man kommit långt iarbetet med planerna på att dra in flygresorna vad gäller och , Detvarmed stor förvåning som jag tog del av de ekonomiska kalkyler som FRIpresenterade i "84/85" - för att nu inte tala omidéerna med chartertåget Vildmannen, har vi, som tur är, sluppit en sådanförändring. Det är glädjande att , genom att sänka sina priser, harmöjliggjort ett nytt avtal. Men hur blir det med ? Jag blev litet förvånad när jag hörde om särskilda yttrande i Gotlandsfrågan, När hon framställde sininterpellation kändes det bra att veta att det finns någon annan somockså strider för de värnpliktigas rätt till flygresor. Men vad blev det av dethela? Jo, det blev en Gotlandsfråga, handlar det mer om Gotlandsresenäreroch Gotlandsturister än om de värnpliktigas motivation. Jag känner en vissbesvikelse över det. Naturligtvis skall de som reser med färjorna hamöjligheter till en god överfart. Det är viktigt. Men vi vet ju att det harvarit problem med t, ex, alkohol på Gotlandsbåtarna, Jag tror därför attförsvaret måste ta ett ansvar i detta avseende. Kanske måste man se till attdet finns personal på båtarna som också tar ett ansvar när det gäller dessaproblem. Jag tycker inte att vi i detta sammanhang skall diskuteragotländsk regionalpolitik, utan här skall vi diskutera de värnpliktigas resor,I det fallet tycker jag nog att det är viktigt att Linjeflyg ser över sinamöjligheter att gå ned i pris och att fortsätta med flygresor för devärnpliktiga även till , Det är faktiskt viktigare att fundera över hur devärnpliktiga känner sig när de kommer fram efter ha startat sinresa kl, 24,00, Jag kan inte låta bli att kommentera inläggom samlevnadsundervisningen. Kanske har man fått smisk på fingrarna efterdiskussionerna i VK-83, där i första skedet var med. Där verkadedet ju nästan som om vi inte skulle ha någon samlevnadsundervisning för devärnpliktiga. Det var ju så viktigt att de värnpliktiga utbildades för sinaförsvarsuppgifter att allting annat som kunde ta tid i anspråk skulleuteslutas. blev inte skrivningarna så strama. Men jag undrar om inte HansLindblad har fått smisk på fingrarna av jämställdhetsgruppen inom folkpartiet.Det är kanske det som har påverkat skrivningen. Vissa personalfrågor för det militära försvaret 63GUNHILD BÖLANDER (c) replik; Till vill jag gärnasäga att jag när jag framställde min interpellation hade diverse uppfattningarom de värnpliktigas motivation. Den saken har jag talat om också. Jaghar inte ändrat mig från den gången och fram tills . Jag tyckeratt vi här i allt som oftast har en benägenhet att se till Vissa personalfrågor för det militära försvaret den ellerden speciella frågan. Alltför sällan gör vi en helhetsbedömning. Det gällerinte bara i denna fråga utan också i många andra frågor. Jag tycker att viriksdagsledamöter har ett ansvar när det gäller att försöka se till helheten ide beslut som vi fattar. Det gäller även det beslut som vi skall fatta. 64 i (m): Jag skall fatta mig kort och instämma i vadGunhild Bölander har sagt när det gäller de värnpliktigas resor till och frånGotland. Jag har bara ett par ytterligare kommentarer. hade på ungefär ett årmöjlighet att nyttja Herculesplanen för resor till och från . Dennamöjlighet hade en social dimension - som är mycket viktig - och eftersom devärnpliktiga var väl motiverade var de glada över denna möjlighet. Jag ställde en fråga tilldåvarande försvarsministern om möjligheten att permanenta nyttjandet avHerculesflyget för resor till och från , men jag fick inget svar justdå. senare uttalade sig försvarsministern i Värnplikts-Nytt . Försvarsministern säger i artikeln attHerculesplanen borde kunna nyttjas mera, om det inte var bara ochsöndagar som de värnpliktiga skulle transporteras. Militären på tog fasta på detta och har under längtid försökt motivera både befäl och värnpliktiga för längre utbildningstideroch längre ledighet med moroten att de får flyga hem när de är lediga. Detta ärnu en chimär, med tanke på det avtal som har träffats mellan överbefälhavarenoch Gotlandsbolaget, enligt vilket prakfiskt taget samtliga värnpliktiga skallresa hem med båt, utom de som inte kan komma hem . Det finnsalltså ingen möjlighet att arbeta vidare på det som har planerats, ochdet är synd. Slutligen kan jag bara nämna att det i betänkandet ståratt det är viktigt att "följa utvecklingen och göra nödvändigaförändringar". För och dess försvar är det viktigt att man seröver dessa resor, därför att en utvilad soldat gör ett mycket bättre jobb ochutbildningsresultaten blir mycket bättre, sade att alternativa transportsätt kundediskuteras. Vi 'har i sanningens namn ingen möjlighet att diskuteraalternativen på , Det är en monopolsituation både i luften och påvattnet, och då finns inte de möjligheter fill rationaliseringar som finns iandra delar av landet. Försvaret har alltså försökt att minska kostnaderna förtransporterna till och från . 65ROLAND () replik: När jag talade om alternativa möjligheterbeträffande avsåg jag valet mellan transporter på sjön och transporteri luften, och de alternativen finns fortfarande kvar. För de värnpliktiga påGotland är det framför allt fråga om att ställa ett krav som skall tillgodoses,nämligen att de skall ha möjlighet att nå sitt hem som tjänstenslutar. 66BARBRO i (m) replik; Självfallet skall de värnpliktiga nå sitt hemsamma dag som tjänsten slutar. Eftersom det inte finns några alternativ ställersig både flygresorna och båtresorna dyra. Resan med Herculesplanet kostar 220kr,, med båt kostar det inte , och med vanligt flyg kostar det 770kr. Vi har alltså ingen möjlighet att nyttja s, k, lokalt kostnadsansvar. Om alternativ till det obligatoriska skolväsendet 67 (): Min motion 307 bygger på ett autentiskt falldär den enskilde, i det här fallet en major, har fått utstå mycket personligtlidande på grund av en stelbenthet och en otymplighet i tolkningen avregelsystemet. Han är inte den ende i landet som drabbats av detta. Myndigheterfår inte avstå från en förnuftig regeltolkning om detta leder till personligatragedier för den anställde och ökade kostnader för staten. Det är vad som harhänt och vad som har föranlett motionen. Motionen har blivit välvilligt behandlad och lett till attutskottet föreslår att göra ett tillkännagivande. Men med tanke påatt problemet är akut förutsätter jag att ansvariga myndigheter genast handlarmed samma generositet som den som kommit till uttryck i betänkandet och idagens debatt. Det är att värna om personalen, och på det sättet lever man upptill mottot att personalen är försvarsmaktens viktigaste resurs. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 3 a(marinens personalram) Utskottets hemställan bifölls med 232 röster mot 68 förreservation 1 av m, fl. Mom. 3 d (samlevnadsundervisning i den militärabefälsutbildningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avKerstin och - bifölls med acklamafion. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 8 § Kammaren beslöt att behandlingen av det päföredragningslistan återstående utskottsbetänkandet skulle uppskjutas till ettsenare sammanträde. 9§ Svar på interpellation 1985/86:187 om alternativ till det obligatoriskaskolväsendet har frågat mig dels hurskollagens reglerom godkännande av fristående skola har tillämpats, dels om jagär beredd att Om alternativ till det obligatoriska skolväsendet underlättaför föräldrar att välja skola utanför det obligatoriska skolväsendet. Enligt 34 § skollagen skall en fristående skola godkännasför skolpliktens fullgörande om skolans undervisning ger kunskaper ochfärdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper ochfärdigheter som förmedlar, och skolan även i övrigt väsentligensvarar mot allmänna mål. Beslut om godkännande fattas av skolstyrelsen i den kommundär skolan ligger. Beslutet kan överklagas hos (), och SÖ:sbeslut hos regeringen. Enligt min mening är de regler som jag nu redovisatuttryck för en generös inställning till frågan om godkännande av friståendeskolor. De torde också väl stå i överensstämmelse med de åtaganden Sverigegjort genom att ratificera olika internationella konventioner. har frågan om godkännande av enskola endast i två fall prövats av regeringen. Överklagande avseende den skolaGullan hänvisar till i interpellationen har ännu inte inkommit tillregeringen. Jag är mot denna bakgrund inte beredd att kommentera vare sigtillämpningen av lagen i stort eller detta enskilda fall, SÖ har till regeringen redovisat en utvärdering omeffekterna av statsbidrag till fristående skolor liksom vissa förslag tilländrade regler för statsbidragsgivningen. Jag räknar med att regeringen, sedanförslaget beretts, för skall redovisa sin principiella syn på bl. a.frågan om statsbidrag till fristående skolor. 69GULLAN (): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret, men jag måste säga att det varken gör mig särskilt glad elleroptimistisk. Att jag framställde den här interpellationen beror på attjag som moderat anser att föräldrar skall ha alternativ och valfrihet när detgäller sina barns skolgång. Det är ju ändå föräldrarna som bäst kan avgöra vadsom är bra för deras barn - inte vi politiker eller myndigheter. Jag vill citera ur årets moderata partimotion: "Detfinns vissa rättigheter som staten aldrig bör kunna ta ifrån de enskildamänniskorna. Rätten att bestämma över barnens fostran och uppväxt är en av demest fundamentala av dessa," När jag fick reda på behandlingen av Livets ords kristnaskola i upprördes jag faktiskt, därför att jag i likhet med många andraifrågasätter om beslutet att vägra godkänna denna skola inte strider mot svenskgrundlag och internationella konventioner. Även om överklagandet i fråga ännuinte har nått regeringen, anser jag att ärendets handläggning ärtalande nog - och nog borde det kunna föranleda någon liten kommentar frånstatsrådets sida. Det handlar alltså om en , som har mycketkompetenta lärare, som tidigare tjänstgjort inom det kommunala skolsystemet.Skolan använder samma böcker som de som för övrigt används i ,och man försäkrar att man följer läroplanen. Den lokala skolförvaltningen hargodkänt skolan. Trots detta har majoriteten i skolstyrelsen emellertid vägrat godkännaskolan, I det här fallet rör det sig inte om statsbidrag, det handlar omskolans rätt att över huvud taget existera. och folkpartisterna iskolstyrelsen har reserverat sig mot dess beslut. Statsrådethar i sitt svar citerat skollagens 34 §. Men trots att den här skolan fyller alla dessa krav, harskolstyrelsen och sedermera länsskolnämnden samt SÖ vägrat godkänna skolan.Besluten har dock, dess bättre, inte varit enhälliga. Det finns reservationeroch skiljaktiga meningar, bl. a, från föredraganden i SÖ, Statsrådet säger nu att inställningen är generösvad gäller de enskilda skolorna. Därvidlag har jag en avvikande uppfattning.Jag behöver bara erinra om det beslut som fattades beträffandestatsbidrag till högre samskola och gymnasium. Menäven om inställningen skulle vara generös, efterlevs inte lagen, när det kan gåtill så här. Jag har all anledning att fråga: Hur trångt sitteregentligen de fria skolorna i ? Respekteras inte vare sig föräldrarätteneller religionsfriheten? Skolministern hänvisar till den utredning om friståendeskolor och alternativ pedagogik som framlagts av professor , Utredningen har gjorts vid tretton fristående skolor, därav femkristna skolor. Utredningsresultatet är intressant. Vi moderater harnämligen - bl. a. i en reservation till utbildningsutskottets betänkande1985/86:1 - vänt oss emot utskottets åsikt att de fristående skolorna skallvisa en speciell samhällsnytta för att över huvud taget få statsbidrag. Detskall tvärtom räcka med att skolan uppfyller vissa grundvillkor och attföräldrarna verkligen vill ha den! Utredaren tycks också i stort dela våruppfattning. Utredningen slutar nämligen; "Slutomdömet är, att de aktuella skolorna visst börtilldelas rollen och uppgiften av resurs för skolans utveckling men att statsbidraget inte bör knytas till detta såsom villkor på sätt som skett. Inte minst visarerfarenheter na att god pedagogik ryms inom 'grundskolepedagogik' lika väl som i "alternativ pedagogik'. antaganden av och konventioner om fri- och rättigheter att utforma undervisning en är skäl nog för stöd, om skolan i övrigt fyller skollagens krav "och därtilltre grundvillkor, som utredningen ställer upp, nämligen en i görligaste månallsidig social rekrytering, att skolan inte allvarligt rubbar grundskoleplaneringenoch att eleverna inte bör delas upp efter föräldrarnas skolintres-se,"Vårt samhälle har råd med detta", säger utredaren. Jag anser attvårt samhälle har råd med detta - vi har inte råd att undvara dessa skolor! Tusentals föräldrar i vårt land önskarstörre möjligheter till alternativa skolor för sina barn, däriblandRiksförbundet och skola. Jag vill fråga statsrådet: Hur ser egentligen defria skolornas framtid ut i ? Kan vi förvänta oss en större generositetfrån regeringens sida, inte minst med tanke på den framlagdautredningen? Om alternativ till det obUgatoriska skolväsendet 70TORGNY (); Det är trots allt med en viss förvåning somjag noterar att med hjälp av Livets ords skola i för 5 Riksdagensprotokoll 1985/86:144 Prot.1985/86:144 fristående skolor, skolor som är fristående från det allmännaskolväsendet. Onekligen kunde hon ha valt ettbättre exempel. Jag tror att man i Om alternativ det obligatoriska skolväsendet i Göteborgbetackar sig för att sammanföras med en skola som Livets ords skola i ord har nämligen gjort sig känd för en synnerligen extremmänniskosyn som jag tycker att representanter för samtliga partier i riksdagenbör bekämpa. Det är beklagligt att en ledamot av denna kammare inte inserdetta. Ledande företrädare för Livets ord omfattar ideal som jagändå hoppas och tror att en genomsnittsmoderat rimligtvis bör kunna ta avståndfrån. Det var inte utan skäl som sjukhuspräster och sjukhuspastorer såväl frånsvenska kyrkan som från frikyrkorna i gick ut ochvarnade sjukhuspatienter och andra för Livets ords förkunnelse. Företrädare för denna organisation skrämde nämligen uppsjuka människor. Det hävdades att det var patienternas eget fel att de varsjuka - om man har en tillräckligt stark Gudstro kan man däremot bli befriadfrän sin sjukdom. Var och en kan lätt tänka sig vad det innebär för en svårtsjuk människa, som kanske kämpar för sitt liv, att få höra att det är henneseget fel att hon är sjuk. De allra flesta människor - vare sig de har enkristen övertygelse eller inte - inser naturligtvis att denna s. k.framgångsteologi är förkastlig. Ett utmärkande drag för denna förkunnelse harvarit just dyrkan av styrka och kraft, medan man föraktar svagheten. Det ärinte utan att tankarna går , nazismens herradöme föreoch under det . Vare sig vi tar vår utgångspunkt i allmännademokratiska och humanistiska ideal eller i den människosyn som kommer tilluttryck i evangelierna, får vi inte acceptera detta förakt för de svaga. Inteminst i tider när det ges ökade möjligheter att med fosterdiagnostik och andrametoder bedöma vad som anses kunna vara livsdugligt, är det viktigt att vi ärvaksamma, så att inte människovärdet kränks. Även en handikappad människa ägergivetvis ett oändligt värde. Jag kan ha förståelse för att man utifrån en moderat ellerkonservativ samhällssyn vill stödja fristående skolor, även om jag inte självdelar denna uppfattning och t, o. m. är övertygad om hur viktigt det är med ensammanhållen skola för elever frän olika samhällsklasser - för att de därigenomskall få mötas. Men jag har blivit skrämd av den auktoritära människosyn somfinns hos Livets ord och oroad över att den tydligen har stöd i den härkammaren. Även om man vill verka för vidgade möjligheter tillfristående skolor - och därvidlag kan vi ha olika uppfattning - måste man ändågöra det med en viss urskillning. Den auktoritära människosyn som kännetecknarLivets ord är ingen garanfi för att dess skola skall till sina elever förmedlade ideal som vi ändå i stort sett är överens om här i vårt land. Jag skulle vilja fråga : Gillar GullanLindblad denna skola? Är detta ideal som hon verkligen vill slåss för? Jag harmycket svårt att tro det. För ordningens skull vill jag börja med attpåpeka för 66 att den fråga som här hardiskuterats är huruvida Livets ords skola i Uppsalakommer att godkännas som fristående skola eller ej. Frågan har inte tagits upp om huruvida Livets ords skolavid ett eventuellt godkännande skall få statsbidrag. Inte heller har någonfråga framställts beträffande tillämpningen av de statsbidragsregler som gällerför fristående skolor. Det har jag haft anledning och möjlighet att vidtidigare tillfällen under det här resonera med kammarens ledamöterom, och jag har hävdat att regeringen på ett generöst sätt har tillämpat deregler som har fastställts. Jag vet naturligtvis att det bland kammarensledamöter finns företrädare sorn anser att reglerna borde ge mycket vidareramar och större fullmakter. Men den fråga som har ställt handlaralltså uteslutande om godkännande även viss bestämd skola och om de generellatillämpningar som har gällt därvidlag. Jag tvingas konstatera, och jag blir idetta stycke teknisk i min redovisning, att såvitt jag har kunnat utröna harskolor inte godkänts endast . I det enafallet rör det sig om ett högstadium vid en , som inte ansågsuppfylla de krav som ställs i fråga om förmedlande av kunskaper och färdigheternär det gäller . Det andra fallet gäller en hel skola. Det är enHare Krishna-skola, som inte har blivit godkänd därför att den inte har bedömtsuppfylla de krav när det gäller allmänna mål och förutsättningar som viuppställer i vårt land. Det kan vara intressant att veta att ingen av de tvåskolor som har underkänts skulle uppfylla de danska bestämmelserna förerhållande av statsbidrag. De danska bestämmelserna används ju ofta som mönsteri debatten i denna kammare. Dessa skolor skulle alltså inte uppfylla de danskakrav som annars anses som mycket generösare än de svenska. Det handlar alltsåinte om huruvida vi har råd eller ej att godkänna en skola. Tvärtom handlar detom huruvida vi i vårt samhälle skall acceptera en teori, vilket jag vid ettsamtal med en företrädare för en av de skolor som inte blev godkänd hadeanledning att fundera över. Denna företrädare sade att barnen är föräldrarnas,alltså måste föräldrarna få bestämma. Denna företrädare betraktade alltsåbarnen som föräldrarnas egendom. Därmed skulle barnens intressen inte få vägasin utifrån andra kriterier än föräldrarnas äganderätt fill barnen. Vi har i regel haft andra synpunkter och värderingar ivårt samhälle. Vi utgår även från det enskilda barnets rättigheter. Viförutsätter att vi då faktiskt också skall ha möjlighet att bedöma huruvida enskola svarar mot det som är allmänna mål då det gäller att fostratill självständighet, ansvarskännande och medmänsklighet, har i kammaren ställt frågor direkt tillGullan om den aktuella skolan, I detta stycke skall jag inteytterligare förlänga debatten. Jag kan avslutningsvis bara notera att Hem ochskola-organisationen i detta speciella fall uppenbarligen är ett bra stöd fören moderat ståndpunkt, I regel brukar Hem och skola-rörelsen när den tyckernågot om betyg och ämnesövergripande undervisning m, m. avfärdas som ytterstorepresentativ. Är det så att den är orepresentativ i alla andra sammanhangutom i just detta, eller har den fått en förändradrepresentationsstatus hos ? Om alternativ det obligatoriska skolväsendet Om alternativ till det obligatoriska skolväsendet 72GULLAN (); Jagar mycket förvånad över . Väldigt mycket av det han sade är kvalificerat struntprat som inte allshör hemma i en skoldebatt. förirrar sig ut till fosterdiagnostikoch jag vet inte vad. Vad vi nu diskuterar är de fria skolornas i allmänhet ochde kristnas skolornas i synnerhet möjlighet att över huvud taget få existerahär i . Därmed har jag inte tagit ställning för någon speciell skola.Jag anser att saken som sådan är oerhört viktig att diskutera. Jag förvånas även något över skolministern, som talar omandra saker. Vi har ju ändå skrivit under ochFN-konventioner, där vi klart har anslutit oss till de regler som där harställts upp, nämligen att föräldrarna själva skall ha möjlighet att välja skolaför sina barn. Det är detta som är det viktiga i detta ärende. När man säger att dessa lärare inte är kvalificerade villjag erinra om de avvikande uppfattningarna i . Man har iskolöverstyrelsen sagt, att om man resonerar på detta sätt, skulle lärare i detsvenska offentliga skolväsendet som bekänner sig till någon religiös tro sominte passar myndigheterna i fråga kunna diskvalificeras. Det viktiga i dettasammanhang är ju att skolförvaltningen i har godkänt denna skola. Denuppfyller läroplanens krav, och man har inte haft några som helst anmärkningarpå undervisningen. Vad det handlar om är att ledaren för Livets ord har gettuttryck för uppfattningar som inte passar den socialdemokratiska regimen. Detfår man inte ostraffat göra i , Jag vill klart deklarera att det här ärfråga om två skilda saker - Livets ord som organisation är en sak, och Livetsords kristna skola är en helt annan sak. Denna skola bekänner sig tillläroplanens krav. 73 (): sade att det var kvalificeratstruntprat. Det är också ett sätt att argumentera. Hon värnar här om de s, k,kristna skolorna. Jag vill upplysa om att man i allmänhet i deolika samfunden ser med mycket stort bekymmer pä den nämnda organisationen. verksam ekumenisk person sade att Livets ord och dess människosyn ärsom cancer. Vad det handlar om, vilket jag försökte påvisa men som tydligenGullan inte uppfattade, är vilken människosyn som Livets ord har. Denstämmer inte överens med de allmänna demokratiska ideal som vi har i vårtland. Det handlar inte bara om vad vi socialdemokrater tycker utan över huvudtaget om den allmänna människosyn som kännetecknar de allra flesta människor ivårt land. Får jag fråga än engång; Gillar denna organisation eller inte? Jag vore tacksam omjag kunde få svar på den frågan. 74PER (): Eftersom jag kommer från och har hafttillfälle att rådgöra med skolstyrelsens ledamöter om hur man skall ställa sigtill frågan, känner jag mig uppfordrad att på vägnar ge endeklaration. Det är inget tvivel om att denna skola är ett bekymmer förbåde kristna och icke kristna i och runt omkring. Då kan man förbjudaden. kan ocksåvara liberal och säga; Jag tycker inte om det du säger och undervisar. Men jag är beredd att ge huvudet för att du skall få göra det. Det vore tokigt att med lagliga medel stoppa skolan,eftersom den inte har gjort någonting olagligt. Min svärmor blev , Då fick hon lov attlämna sitt yrke som småskollärare. Det var den kyrka som socialdemokraternasrepresentant i debatten representerar som beordrade det. Jag tycker att TorgnyLarsson ungefär med samma argument, men med politisk bakgrund, för argumentationenhär - jag har läst skolstyrelsens protokoll fullständigt. Jag skulle önska att vi på demokratisk väg och med enintensiv undervisning och talan skulle kunna få bukt med Livets ordoch de orimliga synpunkter som man där har på många religiösa och kroppsligafrågor. Men att förbjuda skolan tror jag inte är möjligt. Jag tror inte helleratt regeringen kommer fram till det när den skall behandla frågan. Så har detvarit i många liknande fall. Jag tänker på präster som inte skött sig enligtsvenska kyrkans ordning. Men när ärendet kommer upp till regeringen tillbehandling, visar det sig att de får vara kvar.