prot · G90972 · 1985-12-31 00:00:00 — Det är nödvändigt att undvika förorening av åkermarken medtungmetaller och annat som kan vara skadligt för markens produktionsförmågaoch olämpligtmed hänsyn till miljö- och hälsoskydd. Jag förutsätter att den nya granskningav frågan som påbörjat skall leda till resultat som ärtillfredsställande såväl från jordbrukssynpunkt som beträffande miljö- ochhälsoskyddsintressen. Jag vill vidare erinra om att regeringen också på andrasätt arbetar för en minskning av tungmetallbelastningen på , bl, a,genom åtgärder för att få till stånd en minskad kadmiumhalt i handelsgödsel, Iproposition 1984/85:74 om jordbruksforskning, m, m, föreslär också regeringenatt vissa medel skall ställas till skogs- och jordbrukets forskningsrådsförfogande för forskning inom ramen för ett av rådet redovisat program, I dettaprogram pekas även på frågan om tungmetaller i slam. Om användningen av rötslam inom jordbruket 48 (): Jag ber att fä tacka statsrådet för svaret pä min fråga till jordbruksministern. När nu vice statsministern och tillika miljöministern fåttta över uppgiften att svara får jag uppfatta det så, att problemet medspridning av rötslam över svensk jordbruksmark är en miljöfråga. Problemet ärju inte nytt. har frågan behandlats även här i riksdagen.I december blev frågan åter mycket aktuell, bl. a. mot bakgrund av reportageoch debatter i tidningen . Debatten var också en del i den mycket laddadedebatten kring förädlingen av jordbruksprodukter. I den debatten lämnades desom jobbar med jordbruk och djurskötsel och förädling till livsmedel av dessaråvaror praktiskt taget helt utan stöd av lagstiftare och regering. I det lägetville böndernas fackliga företrädare - - att mantills vidare inte skall ta emot och använda rötslam i jordbruksdriften,eftersom också en sådan användning i ett framtida läge skulle kunna betraktassom icke önskvärd och ge möjlighet till ett angrepp mot svensk jordbruksnäring.Man är bränd helt enkelt! Lagar, forskning, avtal och rationaliseringskrav hardrivit bonden in i den yrkessituation som bedöms som en miljösynd attbegabba från mänga håll. Jag tror att man menar att det är rimligt att vi iriksdagen får ta ansvaret för en lagstiftning i fråga om rötslamoch . Bönderna har med all rätt tyckt att det blir svårare att springaifrån ansvaret efter en sådan procedur, när framtida konsumenter kanske kommerför att hänga odlarna . Låt mig fråga statsrådet här: Är tillfredsställd med det sätt pä vilket kommunernasreningsverk gör sig av med sitt rötslam? Anser statsrådet att naturvårdsverketbör ta reglerna för rötslamsbehandling och gränsvärden med förtur? tänka sig ett temporärt förbud och ny lagstiftning? Jag har i mitt svar till att det ansvariga verket har satt i gång ett arbete som bedrivs medstörsta skyndsamhet. I det arbetet har det förekommit överläggningar medföreträdare för och andra berörda föreningar ochorgan. Det ärgivet att regering och riksdag nu bör avvakta verkets bedömning av Om regeringens handläggning av visst vattenmål frågan.Sedaii skall vi givetvis ta det politiska ansvar som uttaladesig för här tidigare. Jag skall självfallet återkomma till om jag såfinner befogat. 50 (): I svaret antyds att även LRF skulle ha varittill freds med överläggningarna som hölls . I det nummer av tidningenLand som kommer ut står det att LRF vägrar kompromissa om rötslammet. Är då inte statsrådet beredd att medverka till ett förbudmot spridning av rötslam, såsom de närmast berörda vill? Eller uppfattarstatsrådet det så att de närmast berörda, som man måste skydda, i det här falletär kommunala reningsverk som får svårt att avsätta sitt rötslam, om det blirett sådant förbud som LRF vill ha? Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1985/86:330 om regeringens handläggning av visst vattenmål har frågat mig om regeringenutan att invänta behandling av propositionen med förslag till lag omhushållning med naturresurser avser att besluta i vattenmål gällandeSkinnmuddselet i älv. tog och ställning till enplan för vattenkraftens fortsatta utbyggnad. lade då fast en plan somomfattar ett hundratal projekt, bland dem två projekt i . Det ena av dessaprojekt är Skinnmuddselets reglering. I vattenkraftberedningens betänkandeVattenkraft rådde stor enighet om att Skinnmuddselet skulle föras till planenför vattenkraftens utbyggnad. Endast vpk:s ledamot motsatte sig detta. Avriksdagens beslut framgår att det är angeläget att ta ställning tillprojekten för att snabbt kunna påbörja genomförandet av planen. Enligtriksdagens beslut är det också angeläget att projekten kan medföra en regionaltsamlad och i tiden utsträckt sysselsättning. Regeringen fattade mot denna bakgrund beslut omSkinnmuddselets reglering med kraftverk för sedan. Företagethar befunnits tillåtligt enligt vattenlagen. nämner hotet mot uttern och risken förförsurning vid en utbyggnad. I regeringsbeslutet fastställdes hårda villkor för att enutbyggnad skall få ske. När det gäller försurningen skall sökanden i samråd medlänsstyrelserna utarbeta ett kontrollprogram för att motverka eventuellförsurning. Sökanden åläggs också att vidta och bekosta de åtgärder som behövsför att hindra den ökade metallutlakning och försurning som kan uppstå tillföljd av regleringsmagasinet. Beslutet får därför inte negativa följder förkampen mot försurningen. Regeringenhar också bestämt att minimitappningen skall vara mer än tregånger så stor som föreslagit. Dessa åtgärder innebär att bl. a. fiskeförhållandena bliri stort sett oförändrade efter en utbyggnad. Eftersom det är utternsmöjligheter att fånga tillräckligt med fisk som var hotade vid en utbyggnad,utgör beslutet inget hot mot utterstammen. 52 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Frågan ställdes därför att jag befarade att regeringenskulle fatta beslut om utbyggnad av älv utan att invänta riksdagensbehandling av motionskrav från bl. a. om skydd av älven ovanBjörnafallet. Farhågorna har besannats. Hur kan statsrådet försvara att man genom sitt handlandeföregriper den behandling av motionerna som sker i bostadsutskottet och somsenare skall ske här i kammaren? Försurningseffekten på vattnet vid en överdämning avserstatsrådet att lösa med kalkning. Finns det ingen i miljöministerns kansli somkan tala om att man inte kan klara av att påverka försurningen i ettvattenmagasin med den genomströmning som Skinnmuddselet har med kalkning? Det gäller också vår utrotningshotade djurart uttern. Nitror att ni kan klara utterstammen, och ni kommer att följa saken med ettkontrollprogram. Har ni kontaktat experter? Vad avser statsrådet att göra omkontrollprogrammet visar att uttern är borta? Samernas protester kan inte vara okända i kanslihuset,trots att tackat nej till att besöka älv. Hur kan man rättfärdigaatt man för alltid rycker undan möjligheterna för samerna att driva sin näring?Gång på gång har statsrådet sagt att man måste säga ja för attnå upp till . Det är en felaktig användning av vattenlagen, statsrådet.Det strider mot beslut i riksdag. En siffra i energibalansen får intepåverka tillämpningen av vattenlagen. är endast en prognos för vad mantror kan bli tillåtet vid normal prövning. Siffran får inte användasför att styra tillämpningen av vattenlagen och motivera vissa utbyggnader. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Om regeringens handläggning av visst vattenmål Uttern har sitt huvudsakliga tillhåll iHemlingsån, som rinner ut i 4 mil nedströms regleringsmagasinet.Delar av området vid Hemlingsån är avsatta som naturreservat, bl. a. på grundav utterbeståndet. Skinnmuddselets regleringsmagasin medför ingen som helstpåverkan på området vid Hemlingsån eller på åns pH-värde eller fiskbestånd. Genom de hårda villkor för ökad vattenströmning somregeringen beslutat om minskar dessutom ytterligare riskerna, genom attvattenståndet blir högre och därmed fiskbeståndet större. Sedan vill jag bara, herr talman, konstatera att riksdagenhar beslutat att fastställa målet . Det är enligt detta beslut somregeringen nu har att Om regeringens handläggning av visst vattenmål handläggaenergi- och miljöpolitiken. Jag bara konstaterar att om man inte säger ja tilldetta projekt, då kommer man inte att kunna uppfylla den målsättning somriksdagen själv har lagt fast. 54 (): De som förstår detta med fisk och utter sägeratt man inte kommer att klara fiskbeståndet vid en reglering. När det gäller dessa har man bestämt att för att nådit skall man pröva ett tillskott på . Från vår sida har vi sagt att man därför skall ha en planpå . Moderater och socialdemokrater i denna kammare har sedan höjt nivåntill för att få en ytterligare marginal. Det innebar att man tog med endel kontroversiella projekt, men detta betyder inte att man skall förbigåbehandlingen i detta hus när det finns motionskrav om att undanta älv somvar med i planen från början. Denna motion skulle ha undergått normal prövningi och med att man antagit beslutet om lag om naturresurser. Planen omfattar för att skall utbyggas. Jag har sagt tidigare i debatten att om folkpartietgör andra prioriteringar skulle jag hälsa med största tillfredsställelse om manöverlämnade en lista över dessa till mig. Säger man nämligen nej tillutbyggnaden av , måste man säga ja till någonting annat. Jag skall medstort intresse ta del av listan. Jag har en bestämd känsla, herr talman, av attvad gör är att driva en typisk opportunistisk politik, där manförst säger att energin skall byggas ut i viss omfattning och sedan säger nejtill varje enskilt projekt som skulle göra att man kunde nå det mål riksdagensatt upp. Menar verkligen att jag inte skulle ta riksdagensmålsättning på allvar, att det bara är fråga om en siffra utkastad i störstaallmänhet? Så lätt tar jag inte på beslut. 56 (): Det står att man skall pröva nivån ,och detta skall ske . Men det är målet som är detväsentliga, inte 2,5. Vi vet inte om vi verkligen behöver . och socialdemokraterna har alltså sagt att manskall höja nivån på det som skall prövas till . Vi har i detaljredovisat, i och med att vattenberedningen har lagt fram ett förslag somgodtagits av , vad som skall byggas ut. Det är den förteckning somgäller med undantag för det som vi i fp-motioner och reservationer har sagtinte skall prövas för utbyggnad. Det är inte tal om att föra något slagsöverbudspolitik när det gäller att undanta vissa saker. Man måste när detgäller oersättliga värden avvakta, så att man inte fattar beslut som innebäratt man förstör sådant som det inte går att rätta till. Det är detta ni hållerpå att göra inom den socialdemokratiska regeringen. Överläggningenvar härmed avslutad. 7 §Svar på fråga 1985/86:351 om näringslivsutvecklingen i skogslänen har frågat mig om vilka åtgärderjag är beredd att vidta för att skogslänen skall få del av den expansion somförväntas inom och läkemedels- och bioteknikindustrin. Regeringen har fortlöpande, bl. a. inom ramen förlokaliseringssamrådet, överläggningar med de större industrikoncernernasföretagsledningar. En av huvudfrågorna vid dessa överläggningar avser justmöjligheterna att etablera eller utvidga verksamhet inom de regionalpolitisktprioriterade områdena. Överläggningar i etableringsfrågor har tillbakaägt rum med ett par av läkemedelsindustriföretagen. Avsikten är att sådanaöverläggningar efter hand skall tas upp med olika företag inomläkemedelsindustribranschen. När det gäller just bioteknisk industri ärförutsättningarna för en gynnsam utveckling goda också inom skogslänen. I Umeåfinns en betydande kompetens inom det biotekniska området såvälinom universitet som inom en rad andra forsknings- och utvecklingsorgan. En radsamverkansprojekt med näringslivet pågår också. För att underlätta och påskynda den utveckling som redanär i gång har tillförts 20 milj. kr. Medlen skall användas för att förstärka utbildnings- ochforskningsinsatserna inom det biotekniska området. Dessa insatser kommer påsikt även andra delar av skogslänen till del, genom att fillgången tillkvalificerad arbetskraft förbättras. Ökade möjligheter att decentraliserabioteknikindustrin kommer därmed att finnas. Om näringslivsutvecklingen i skogslänen 58PER-OLA (): Jag ber att få tacka industriministern försvaret på min fråga. Jag kan konstatera att svaret går i positiv riktning, ävenom industriministern" inte i detalj redovisar vilka företag som avsesi samband med dessa överläggningar, om det är företag som tillhör den koncernsom jag har tagit upp i min fråga. Det är utan tvivel så att den tekniska utvecklingen ochden nya tekniken inom dataelektronik, kemisk-tekniska områden ochbioteknikområden rymmer i sig mycket stora förutsättningar för decentraliseringoch omlokalisering till skogslän. Den hittillsvarande utvecklingen har tyvärrinneburit att det blivit en koncentrafion av den nya tekniken i första handtill storstadsregionerna , , och . Dennakoncentration anser jag är olycklig. I kommentarerna kring den s. k. Fermentaaffären harföretagsledningarna konstaterat att det inom denna sektor finns en tillväxt somman bedömer kan uppgå till . Såvitt jag känner till bedöms ingenannan industrisektor ha en så fantastiskt fin framtida utveckling. Därför måsteman ställa sig frågan: På vilket sätt kan denna fillväxt utnyttjas? antyder industriministern att överläggningar pågår medett antal företag. Det är ju bra. Jag skulle dock vilja ställa enkompletterande fråga till industriministern: industriministern att dehär överläggningarna Om iiäringslivsutveck-lingen i skogslänen kommer attleda fram till konkreta industrilokaliseringsprojekt? Överläggningar är ensak, men bedömer industriministern situationen sådan att det också frånnäringslivets sida finns en positiv inställning till att lokalisera verksamhettill skogslänen i det här fallet? och jag är överens omlägesbeskrivningen och om att den koncentration som finns inom dennaindustrisektor till huvudstads- och storstadsregionerna och ett antal andraorter på lång sikt måste brytas. För att förbättra förutsättningarna för skogslänen att fådel av den utveckling som sker inom t. ex. bioteknik krävs i första handinsatser för FoU och utbildning, och sådana insatser måste av förklarliga skälgöras på universitets- och högskoleorterna. Mot den bakgrunden beviljade regeringen 8 milj. kr. tillUMINOVA i för teknikspridning och företagsutveckling. I Innovationernashus kommer företag och organisationer från främst norra att kunna fåhjälp med att etablera samarbete med universitet, institutioner och enskildaforskare. Jag ser det så, att Innovationernas hus skall kunna fungera som enkuvös för att en del av de s. k. avknoppningsföretagen sedan skall kunnaetableras ute i skogslänen. 60 (): Den kompletteringen framgår också avindustriministerns svar. Industriministern har ju också tidigare i den härkammaren redogjort för satsningen på UMINOVA som ett exempel. Industriministern glömde dock att svara på minkompletterande fråga, hur han bedömer möjligheterna att göra konkretaindustrilokaliseringar. Överläggningar inom ramen för lokaliseringssamrådet ären sak, konkreta beslut en annan - och det är ju faktiskt de som räknas. Jagvill därför upprepa min fråga: Bedömer industriministern att det frånläkemedelsindustrins sida finns ett intresse att gå regeringen till mötes i dehär överläggningarna? Med två företag i läkemedelsindustrin ochindustridepartementet sker konkreta överläggningar. Dessa överläggningar tarsikte på konkreta företagsetableringar in i skogslänen. Det är alltså tvåföretag det gäller. Jag har litet svårt att bedöma utfallet av dessaöverläggningar, men de sker utanför självalokaliseringssamrådet. Jag skall gärna erkänna att jag från detprivata näringslivet har mött en minskad förståelse för att etablera verksamheti stödområdet, t. ex. i Bergslagen. Det tycker jag är någonting allvarligt, somvi säkerligen kan diskutera . Mitt svar på följdfråga är att dessaöverläggningar just tar sikte på företagsetableringar. 62PER-OLA (): Det är kanske inte bara det privatanäringslivet som har visat dålig förståelse för lokaliseringar inom de regionalpolitisktprioriterade områdena. Man kan ju inte påstå att regeringen heller under densenaste tiden har visat särskilt stort intresse. Men jag skall nöja mig med det svarindustriministern har gett. Det är i alla fall positivt, och jag kommer att medstor spänning och stort intresse se framtiden an. Jag tror det är viktigt för att få en breddning ochdifferentiering av näringslivet att skogslänen. Bergslagen och även sydöstraSverige, som har avfolkats , får del av denna nya teknik, så attden inte enbart hamnar i storstadsregionerna. Överläggningen var härmed avslutad. Om SS A i 8 § Svar på fråga 1985/86:354 om i har frågat mig vad regeringenkommer att göra för att trygga och utveckla driften vid iLuleå, Frågor om produktion, investeringar och annan löpandeverksamhet inom olika avdelningar eller avsnitt av statligt ägda bolag fallerinom styrelsernas och verkställande ledningarnas ansvarsområde. Denna principhar lagts fast av regering och riksdag. Det har också fastlagts att det behövsen rågång mellan strategiska ägarfrågor och styrelsefrågor. Detta gäller ävenSSAB. Jag är därför inte beredd att diskutera enskildaresultatenheter inom . 64 (vpk): Jag får först tacka industriministern för svaret. Industriministern vill inte diskutera strategiskaägarfrågor och vill inte heller diskutera enskilda resultatenheter inom . har mycket stor betydelse för , ochvalsverket har mycket stor betydelse för . Om man inte har någon utmejsladstrategi, vore det bra att få det beskedet, och om man till äventyrs har ensådan strategi vore det värdefullt att få besked om vari den består. hanterar sannolikt uppemot en tredjedel avmetallurgins produkter vid i . Om valsverket skulle falla, är detsvart att se hur man skulle kunna bygga upp en strategi för ett oförändratmetallurgiskt innehåll i . Detta är en stor och viktig frågaför , och jag hoppas att industriministern går upp och gör endeklaration om hur regeringen ser i den här frågan. Jag har inget emot att vid ett senaretillfälle diskutera ägarfrågorna med . kommer såsmåningom att få 6 protokoll 1985/86:72-73 Om SS A i ettförslag om vad regeringen anser i sådana frågor beträffande de statliga företagen.Det förslaget kommer att läggas i nästa års industripolitiska proposition. Men vad jag sade var att det måste finnas en rågång mellanstrategiska ägarfrågor och styrelsefrågor och att jag inte är beredd attdiskutera enskilda resultatenheter inom . Enligt vad jag inhämtat kommer styrelsen för att vidsitt nästa möte ta upp och behandla frågan om verksamheten vidvalsverket i . Jag vill upprepa att det är viktigt att vi här i riksdagenhar en skiljelinje mellan ägarfrågor och styrelsefrågor. Sådana här frågor har blivit något av en följetong mellanmig och , och vid sådana tidigare tillfällen har jag sagt att jagför övrigt tycker att är en mycket klok och kunnig person somhelt säkert innerst inne inser att det behövs en rågång i dessa frågor. 66PAUL LESTANDER (vpk): Jag kan returnera artigheten tillindustriministern. Vi har ungefär likartad bedömning beträffande förnuft, intelligensoch omdöme. Men om industriministern nu har så gott omdöme, varförvill han då inte förmedla saklig information till folkvalda ombud när frågorställs om viktiga näringsfrågor som berör en hel bygds liv? Jag tror inte att det finns några formella skäl för ThageG. mot att meddela om man har någon framförhålliiing liksom om man harplaner och avsikter i detta sammanhang. Naturligtvis innebär det inte någotministerstyre. Det skulle bara vara ett förmedlande av information tillfolkvalda ombud. Jag är beredd att diskutera regionalaindustripolitiska frågor om i stort, självfallet också . och jaghar ingenting emot sådana debatter med just . Men jag vill sägaatt det är styrelsen för de statliga företagen som har ett ansvar inför ägarenatt bolagen sköts på ett ansvarsfullt sätt. Under sådana förhållanden börägaren inte ge anvisningar eller direktiv i enskilda affärsangelägenheter. Däskulle ansvarsgränserna suddas ut och oklarhet råda om styrelsens striktaansvar. Det är en viktig principiell fråga, som jag skall fortsätta att hävda imina debatter här i med . 68 (vpk): Jagar medveten om den striktaansvarsuppdelningen mellan ägaren och styrelsen, men jag förstår också attägaren har ett oerhört stort och avgörande inflytande över det faktiskahandlingsmönstret. Sedan . tagit befälet över industridepartementetoch de bolag som har lagts direkt under industridepartementet förväntar signaturligtvis trupperna, men även folket, att få höra vilken långsiktigstrategi befälhavaren har. Överläggningen var härmed avslutad. 9 §Svar på fråga 1985/86:356 om den svenska radions utlandssändningar har frågat mig om vilkaåtgärder som är möjliga att vidta och vilka åtgärder jag ämnar vidta för attSveriges Radio åter skall kunna sända sina program på den frekvens vi erhållit. gjorde , då man fickinformation om att Radio avsåg att sända på den frekvensSveriges Radio av hävd utnyttjar för sina utlandssändningar, en hänvändelsetill sin sovjetiska motsvarighet. Då sändningarna, trots denna påpekan,inleddes , har i olika sammanhang på nytt tagit upp saken. har, genom fortlöpande kontakter medSveriges Radio och , hållit sig informerat om de ansträngningar somhittills gjorts för att lösa problemet. Då dessa inte förefaller ge önskatresultat, har bett oss ta upp frågan med sovjetiskamyndigheter. Det är vi beredda att göra. 70 (): Jag tackar utrikesministern för svaret. När nu bollen just , lagom till dess att vi skulle haden här debatten, tycks ha kastats över till förklararutrikesministern mycket positivt att han är beredd att göra någonting. - Och man frestas nästan säga: Tjänar det någonting till? Omstatsministern när han kommer till utöver sina globala ambitioner ocksåskall hinna ta upp några bilaterala frågor, har jag en känsla av att han kommeratt få stanna där . Jag tänker exempelvis på vad som händer svenska fiskare,senast manifesterat genom nonchalans när det gäller deras förlorade redskap.Vad gäller ryssarnas sändande på svenska frekvenser i etern säger ryktet attRadio delvis sänder program på svenska. Ryssarna kan alltså inte varaomedvetna om karaktären av den frekvens som man sänder på. Det pågår ocksåständigt ännu allvarligare ting kring våra kuster. Man får med tanke på alltdetta en känsla av att de ansträngningar som pågår för att normaliseraförbindelserna mellan och är påfallande ensidiga. Är det så här i världen att ett stort land kan nonchaleraett litet land? Känner utrikesministern till exempel på motsvarande övergrepp ietern, i luften, på eller under havsytan mot större och mäktigare länder än motSverige från sida? Jag förstår att utrikesministern inte här i detaljkan redovisa vad man tänker göra i den här frågan, men någon liten vink om påvilken nivå man tänker ta upp frågan för att förhoppningsvis nå något resultatskulle jag vara tacksam för. Överläggningen var härmed avslutad. Om den svenska radions utlandssändningar Om försäkringsskyddet vid arbetsskada 10 § Svar på fråga 1985/86:349 om försäkringsskyddet vidarbetsskada Bo Finnkvist har frågat mig om jag avser attvidta åtgärder så att försäkringsskyddet för inskrivna vidarbetsmarknadsinstitut utvidgas så att det motsvarar skyddet som ges genomtrygghetsförsäkringar vid arbetsskada (TFA). Trygghetsförsäkringar vid arbetsskada är en del av dettrygghetssystem som skapats genom kollektivavtal mellan arbetsmarknadensparter. Arbetslösa inskrivna vid som prövarett arbete på öppna marknaden är inte anställda och omfattas således inte avavtalsförsäkringarna. Däremot omfattas de av lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring. De kan dessutom - liksom elever iarbetsmarknadsutbildning - få ersättning i samband med personskada som deådragit sig främst vid olycksfall. Härutöver har alltid den som skadas på enarbetsplats möjlighet att kräva skadestånd av den som kan anses vållande tillskadan enligt allmänna skadeståndsrättsliga principer. Det finns alltså ett inte oväsentligt skydd för de gruppersom Bo Finnkvists fråga gäller.