prot · G9097 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:7 Taletidernavid besvarande av frågor Omden planerade utfyllningen av i 1§ Justerades protokollet för den 2 innevarande månad. 2§ Taletiderna vid besvarande av frågor Underdet vi nu börjat gäller som bekant i vissa avseenden ändrade reglerför frågeinstitutet. Liksom är frågedebatterna begränsade tillfrågeställaren och vederbörande statsråd. Det första anförandet från varjetalare får räcka längst , anförandena därefter längst en minut.Varje talare får ordet högst , och en frågedebatt kan alltså pågålängst . Dåalla frågor skall besvaras vid en enda frågestund är det givetvisangeläget att den föreslagna förkortningen av taletiderna strikt iakttas.Tjänstgörande talman kommer därför att rigoröst tillämpa bestämmelserna attanföranden i frågedebatter får pågå längst två resp. en minut. 3 § Svar på fråga1985/86:62 om den planerade utfyllningen av i har frågat mig på vilka grunder regeringen anser attdelar av i bör få tas i anspråk. Jagutgår ifrån att åsyftar skälen för regeringsbeslutet den 3oktober beträffande stadsplan för del av Klarastrandsleden m. m. Ialla planärenden har regeringen att väga olika intressen mot varandra. Ofta harde intressen som står mot varandra avsevärd tyngd. Så var fallet beträffandeKlarastrandsleden, där lokala och regionala trafikintressen ställdes mot starkamiljöintressen. Regeringen fann att miljöintressena var så betydande att detfanns anledning att undanta större delen av Klarastrandsleden frånfastställelse. Kommunikationsministernkommer senare att på fråga av redogöra för betydelsen avutbyggnaden av bangården vid .. Det i stadsplanen redovisadejärnvägsområdet utgör nämligen en förutsättning för den förbättring av bl. a.pendeltågstrafiken i som godkände den 19 december1983. Om den planerade utfyllningen av i utfyllnadav norra sida närmast måste därför godtas för atttillgodose SJ:s behov av utvidgning av järnvägsområdet. 3 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på dennapremiärfråga i den här försöksverksamheten. Frågan om har väckt mycket stor, och berättigad,uppmärksamhet i under valrörelsen och efter valrörelsen. Det harblivit något av en symbolfråga då det gäller miljöintressen här i storstaden,där asfalt och betong breder ut sig på bekostnad av just människors miljö. Jag är helt medveten om att det ofta i sådana här frågorkrävs en avvägning mellan oHka intressen. Men i det här fallet tycker jag inteatt avvägningen har fått någon chans. Man har helt enkelt inte utgått frånmiljöintressena när det gäller och Klarastrandsleden utan i förstahand från andra intressen: trafiken skall fram, kollektivtrafiken skall ordnas.Det är i och för sig bra och baseras på ett avtal. Men det är fel när det iregeringsbeslutet sägs att detta förutsätter att man tar i anspråk.Det avtal som vi diskuterade här i förutsätter inte tar i anspråk eller Klarastrandsleden. Möjligen förutsätter deavtal som därefter har slutits en sådan hantering, men det är i så fallfaktiskt en fråga mellan SJ och trafiklandstingsrådet. Det baseras inte på detavtal som vi hade att diskutera här i . Vi var alla överens om att detär viktigt med en bättre kollektivtrafik med pendeltågen här i regionen. Mendet är fel när man i regeringsbeslutet säger att detta förutsätter att Klarasjö tas i anspråk. Jag vill ha ett besked från bostadsministern på den härpunkten. Jag gör samma tolkning som påden här punkten. Jag anser inte att avtalet förutsätter en utbyggnad vid Klarasjö, i den meningen att det står att så skall ske, utan i den meningen attavtalet reglerar trafikförhållandena. Pendeltågstrafiken skall öka ochfjärrtågstrafiken skall förbättras, och detta sammantaget leder till att SJbehöver utvidga sitt spårområde på ett sådant sätt att delar av sjödärigenom tas i anspråk. Jag tror inte att och jag gör olika tolkningarpå det området. När det gäller frågan omavvägningar mellan olika intressen, kan jag naturligtvis inte dela OlofJohanssons ståndpunkt att miljön inte har fått en chans. Miljön har välverkligen fått en chans, när vi har tagit undan prakfiskt taget helaKlarastrandsleden från en utbyggnad till fyrfilig trafik, med den utfyllnad somdärav föranleds? Anf.5 (): Det är bra att erkände detta. I regeringsbeslutetstår det faktiskt; "Enligt ett mellan staten, SJ ochlandstinget träffat avtal skall kapaciteten under högtrafiktid öka med 30procent fill . Detta förutsätter en utbyggnad av bangården vidCentralstationen, eftersom spår som används för SJ:s fjärrtågstrafikmåste tas i anspråk för pendeltågen." Dethär kommer senare att behandlas av i en annan frägedebatt,men det medgivandet från regeringens sida är väl redan givet, att det där intestämmer helt med verkligheten. Närdet gäller avyägningen hade regeringen på både formella och sakliga grunderenligt min uppfattning en möjlighet att upphäva det beslut som har tagits. Enav intressenterna, som är sakägare, fick ju inte komma till tals föreprocessen. Men på den punkten har regeringen valt att fria. citat ur regeringsbeslutet gav uttryck för precis detjag sade. Det var däremot i fråga om tolkning av beslutet somjag sade att jag kommer till samma ståndpunkt som han. Det avtal som är träffatom en utbyggnad av pendeltågstrafiken och av trafiken med fjärrtåg leder justfram till att man behöver ta i anspråk. Sedantycker jag att det är litet underligt när vill göra gällande attvi inte har tagit tillräckliga miljöhänsyn i det här sammanhanget. Tvärtom - idetta mycket svåra och komplicerade ärende, med många miljöeffekter oavsett hurman handskas med det, har miljöfrågorna i osedvanligt hög grad vägts in medmycket stor tyngd. I ett mycket sent skede har vi tagit den hänsynen tillmiljön att vi har omöjliggjort en utbyggnad av Klarastrandsleden fill enfyrvägsled. Jagtycker nog att vi i den här frågan har tillgodosett miljöintresset så långt dethar varit möjligt i kampen med andra intressen. 7 (); Jag noterar attdet ändå på den här punkten fanns en formell felaktighet i beslutet. Regeringentog inte till vara sin möjlighet att ge större förutsättningar för en öppen ochfri debatt och att få ett bättre utredningsunderlag för restriktionerna påmiljösidan. Det är ju så att människor anser att detfortfarande finns stora oklarheter som inte har utretts. Som jag ser det berordetta på att man inte har utgått från restrikfionen att inte fårfyllas igen eller att det inte är någon självklarhet att Klarastrandsledenskall vidgas. Därförblir min slutsats av vårt meningsutbyte och den debatt som förs; Bevara Klarasjö också ! Det är en viktig fråga för den här regionen. Överläggningenvar härmed avslutad. 4 § Svar på fråga1985/86:15 om religionsundervisningen i skolan Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svarapå fråga om undervisningen i religionskunskap. Jaganser inte att det finns underlag för att i allmänna ordalag tala om attundervisningen i religionskunskap "försummas". Däremot är det ettpro- Om religionsundervisningen i skolan blem atten del av de lärare som undervisar i ämnet religionskunskap saknar utbildningför detta. a. denna anledning tillhör religionskunskap de avstatsmakterna prioriterade fortbildningsområdena. Många fortbildningskurser ireligionskunskap får dock inställas därför att anmälningarna är för få. Genom den nya lärarutbildningen för , somriksdagen beslutade om , kommer det förhållandet att lärare helt saknarutbildning i ett ämne, som de undervisar i, att bli mindre vanligt.Behovet av fortbildningsinsatser för nu verksamma lärare utreds för närvarandeav . Inom har också påbörjatsen översyn av fortbildningsorganisationen bl. a. i syfte att åstadkomma förbättradeplaneringsmetoder för att prioriterade fortbildningsområden skall få ökatgenomslag i verksamheten. Enligt min mening finns det ingen anledning för regeringenatt nu vidta ytterligare åtgärder när det gäller undervisningen ireligionskunskap. 9MARIANNE (): Jag tackar för svaret. Den tekniskautvecklingen i världen har gett mycket större rörelsefrihet åt alla människoroch folkslag. Ju större rörhghet vi får, desto större sociala problem ochlivsproblem skapas genom skillnader i kultur-, livs- och religionsåskådning.Denna utveckling gör att det är viktigare nu än det har varit tidigare när detgäller trosfrågor att vi i har religionsfriheten inskriven igrundlagen. Men det är inte acceptabelt att religionsfriheten drivs så långtatt religionsundervisningen tillåts stagnera eller missköts. Ett par undersökningar i frågan visar faktiskt att det påvissa orter är mycket dåligt ställt med religionsundervisningen, och det är dåallra sämst ställt med undervisningen i kristendom; vår egen religion försummasmest. Jag menar att om den försummas, då försummas också de stora mänskligalivsfrågorna. Det är viktigt att eleverna i skolan får tillfälle att samtala ometiska spörsmål och om livsfrågor.- Jag har som politiker till uppgift att se till, attläroplanen följs. Den innehåller ju upplysning om att skall användas iundervisningen och även att sånger och psalmer skall ingå. Denna läroplanantogs under den borgerhga regeringens tid och utgör en bra grund förundervisning, bara den följs. Läroplanen skall följas, ty annars får inte eleverna lärakänna sin kultur, där kristendomen har spelat och spelar en stor roll. Jag trordock att många lärare har svårt att klara denna undervisning. De får själva förlitet undervisning i religion på lärarhögskolorna och för litet fortbildning.Det kan upplevas som känsligt att undervisa i tro och i livsfrågor. Detär då lätt att hoppa över sådant och hellre undervisa i österländskareligioner. Jag tycker att svaret är litet nonchalant, när herrstatsrådet bara säger att han inte skall göra någonting. Det är nonchalant attinte bry sig om människorna ute i bygderna som oroar sig för detta. Jag villfråga om inte utbildningen för lärarna kan intensifieras ganska omgående. Den här frågan har diskuterats vid mångatillfällen i . Jag noterar av inlägg att honinledningsvis sätter gränser för religionsfriheten. Den får inte drivas sålångt att den innebär att undervisningen i religion eftersatts, säger hon. Jagtror att hon där gör sig skyldig fill ett misstag. Religionsfriheten är juprimärt rätten för varje enskild människa både att omfatta en religion och attavstå från att omfatta den. Undervisningen i religionskunskap har andrafunktioner. Jag skulle vilja fråga: Menar verkligenatt lärarna fuskar? Läroplanen är bra, men den följs inte, säger hon ju. Jagtycker att det är ett allför generellt uttalande för att det skall kunnahävdas. Påståendet att lärarna inte kan undervisa i den religion som omfattasav den och därför väljer att i stället undervisa om österländskreligion tycker jag var märkligt. Om religionsundervisningen i skolan 11 (): Det finns två olika utredningar som har visatatt bara en tiondel av den avsedda undervisningen ges till våra barn, och jagtror att både statsrådet och jag bör ta del av dem ordentligt. Jag harhär ett urklipp ur en tidning där en lärare säger: "- Barnen har kanske inte kunskap med sig hemifrån,de tycker inte att ämnet angår dem." Kanske det är därför man inte skall lära ut kristendom irehgionsundervis-ningen. "Andra klasser tycker det är jätteroligt attexempelvis sjunga psalmer", säger en lärare - och då sjunger man psalmer. Jag tror att skolministern behöver ta sig en funderare ochse över hur religionsutbildningen går till. Religionsundervisning är ocksåkristendomsundervisning. Vi får inte glömma bort vår egen kristendom, som ärgrunden för vårt land. Jag har i mitt svar pekat på att fortbildningi religionskunskap för lärare är ett prioriterat område. Det ägnas alluppmärksamhet. Men vi har inte, det medger jag, tvångsvis utbildatlärare som inte har anmält sig till kurserna. Det är möjligt att vi i nästaomgång får göra det. Låt mig bara ytterligare tilläggaatt jag tycker att det var litet häftigt av att beskyllalärarna för att konsekvent fuska och fly in i de österländska religionerna istället för att undervisa om den religiösa uppfattning. 13MARIANNE (); Det är ingen beskyllning mot lärarna. Jagsade att det var svårt för lärarna att undervisa i ett ämne där de inte självakan frågorna. Därför behövs det i detta fall en utbildning avlärarna, och jag tackar för beskedet att vi skall prioritera just utbildningenför lärarna. Jag har dock den erfarenheten att man , när kommunernahar det jobbigt med att få pengar till olika anslag, drar inanslagen till Prot.1985/86:7 utbildning i kristendoms- och annanreligionsundervisning. Jag vet att det är Omökade möjligheter att se finländsk TV i Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svarpå fråga 1985/86:18 om ökade möjligheter att se finländsk TV i har frågat mig när åtgärderkommer att vidtas för att finländska invandrare i skall få godamöjligheter att se finländsk TV. Syftet med ett nordiskt radio- och TV-samarbete viasatellit är att bereda alla invånare i de medverkande länderna möjlighet att tadel av radio- och TV-program från de övriga länderna. Ett första steg isamarbetet kan tas , när tas i drift. Diskussionenmellan de berörda länderna om satellitens användning för TV-sändningar är nuinne i ett avgörande skede. I avvaktan på en satellitlösning kan det vara värdefulltatt, som ett begränsat försök, överföra grannlandsprogram med hjälp avmarksändare. De finländska och svenska statsministrarna har därför kommitöverens om att söka få till stånd etersändningar av en finländsk TV-kanal iStorstockholmsområdet. En särskild utredare tillkallades för attförbereda sändningarna. Överläggningar med företrädare för regeringpågår. Regeringen har fill lagrådet överlämnat ettförslag till en särskild, tillfällig lag om sändningsverksamheten. Avsikten äratt en proposition skall lämnas fill . Förslaget byggerpå att det finsk-svenska programutbytet skall ske viaTele-X-satelliten. 15 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. I vårt land är invandrarna från en mycket storgrupp. Det är inte mindre än 127 000 barn och 382 000 vuxna som har finländskhärkomst, enligt statisfik som har framlagts för inte så länge sedan. Därav ären stor andel finlandssvenskar, dvs. har svenska som modersmål. För dessa människor är det oerhört viktigt - och det är engemensam nordisk angelägenhet - att de får tillgång fill hemlandets kultur ochtradifion. Framför alh är det betydelsefullt att de finskspråkiga har möjlighetatt upprätthålla barnens modersmål, sitt eget språk, för att på det sättet fåen fillhörighet i det nya landet som de annars skulle gå miste om. Kontaktenmellan och är ju viktig att upprätthålla, om man tänkeråtervända. Svaret innehåller vissa positiva element. Jag är glad föratt arbetet med satellitfrågan äntligen är inne i ett mera positivt skede änfidigare. Men jag är inte nöjd med resten av svaret. Det är visserligen bra att det har tillsatts en utredareför att förbereda sändningarna, men hur går det med det löfte som detta år, nämligen att det skulle vara möjligtatt se finländsk TV i ? och kom ju överens omdetta. Jag vill ha ett svar på den frågan. Håller det löfte som avgavs den 5mars? Det löftet innebar att vi från svensk sidaförklarade, att under förutsättning att de finska programmen var fria attsändas över Nackasändaren, skulle man kunna lösa frågan och komma i gång medsändningar . Den förutsättningen står kvar. Huruvidafinnarna klarar att friköpa alla program för sändning kan jag däremot inteuttala mig om . 17 (); Men uttalandet gjordes de facto av den finskeoch den svenske statsministern tillsammans. På grundval av uppgifter från mångahåll kan jag omvittna att de finländare som bor i är mycket otåliga. Detrodde på löftet att sändningarna skulle komma i gång . Jag vill ställa ytterligare en fråga. Den 6 junitillkallades en särskild utredare. Det var bra, även om jag tycker att det varlitet senkommet, eftersom tidsmarginalen var så liten. Kan man förvänta sig attvi efter har möjlighet att i se finländskTV med såväl finlandssvenska som finska program? Jag ber att få upprepa: Under denförutsättning som angavs när statsministrarna träffades och som därefter harupprepats, nämligen att det står fritt att sända programmen, är vi klara attpåbörja sändningarna . 19 (): Då är jag mycket belåten med svaret. Ifebruari skall vi alltså kunna se finländsk TV i . Jag hoppas att ocksåsatellitfrågan bringas fill en snar lösning i de förhandlingar som pågår. Detfinns en stor otålighet också på den punkten. Vi måste få en slutlig lösning påde här problemen. Överläggningen var härmed avslutad. Om det stadiga aktivitetsstödet till föreningar medungdomsverk-sarhhet 6§ Svar på fråga 1985/86:33 om det statliga aktivitetsstödet till föreningar medungdomsverksamhet I det material som publicerats av detsocialdemokratiska partiet och i det som uttalats av mig personligen finnsinget som ger underlag för förutsättningen för i fråga.Den summa han nämner, , avser nämligen inte bara statliga bidrag, utanockså Prot.1985/86:7 kommunala. En person som deltar it. ex. idrottsträning kan alltså redan vid två ä tre aktiviteter per veckaunder säsongen drabbas av en årskostnad på T ' ~ , . . . vid bortfall avaktivitetsstöden. Om det statliga aktivitetsstödet till föreningar ' , Anf. 21 i (m): medungdomsverk- ,, , , , , ... Jag tackar statsrådet for svaret. Jag har ställt frågan därför att det i tal, artiklar ochflygblad runt om i landet har förekommit uppgifter om att förslagom att slopa aktivitetsstödet skulle innebära att t. ex. en medlem i enfotbollsförening skulle få betala ytterligare . Dessa uppgifterförekom i stor omfattning under valrörelsen. Jag vill påstå att uppgifterna innebär en grov överdrift,och det är kanske typiskt att statsrådet nu efter valet har fått "kallafötter". är ett helt osannolikt belopp. Vad skulle det innebära?Jo, exempelvis en knatte i en fotbollsförening skulle behöva träna en gång påmåndagarna, två gånger , en gång , två gånger påtorsdagarna, en gång , två gånger och en gång påsöndagarna året om. Finns det någon sådan träningsnarkoman? Jag är tacksam att det är statsrådet som svarar på minfråga, eftersom han har ett visst ansvar för utbildningen i vårt land och kantala om för några av sina närstående att två och två fortfarande blir fyra - ävenunder ett valår. Vi kom möjligen upp i fel ordning i den härdebatten. Jag gav ett svar på fråga och konstaterade att vifrån vårt håll har talat om effekten av borttagna statliga och kommunala bidragoch sagt att . då svarar mot två ä tre akfiviteter . Det var detsvaret jag gav. 23 i (m); Den fråga jag ställt är baserad på vad ettuteblivet statligt akfivitetsstöd skulle få till följd. Man har frånsocialdemokratiskt håll runt om i landet påstått att det skulle kosta vissafotbollsspelare och medlemmar i vissa föreningar . Detta framgårav en mängd annonser, flygblad och tal. Jag tackar för att statsrådet taravstånd från denna form av matematik. Nej, , jag tar inte avståndfrån något som jag har sagt eller som mitt parti har givit uttryck för ivalrörelsen. Vi har talat om effekten av en nedskärning av statliga ochkommunala bidrag. har faktiskt förklarat - i varje fall tror en delkolleger till att det är på det sättet - att de aldrig borde hagett sig in på att precisera hur kommunerna skulle spara pengar. - När 40 000människor på fick höra att vi ville spara in på knatteidrotten kunde viinte försvara oss, sade en moderat kollega till i Dagens Nyheteri går. 25STEN i (m): Låt mig bara få påminna statsrådet om attenligt ett finansutskottets betänkande som vi behandlade här i kammaren i vårasville statsrådets eget parti dra in 70 milj. kr. mer av bidragen tillkommunerna. Skulle den här verksamheten raseras om vi hade fått bestämma, såmåste effekten bli precis densamma när statsrådets eget parti fått igenom sinuppfattning. Om det nordiska samarbetet på satellit- TV-området Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1985/86:39 om det nordiska samarbetet påsatellit-TV-området har frågat mig om detplanerade samarbetet över kommer att ersätta det hittillsvarandeTele-X-samarbetet. Tyvärr har, såsom redovisar i sin fråga,någon uppgörelse ännu inte träffats mellan de nordiska länderna om ettTV-samarbete via Tele-X. Förhandlingarna är nu emellertid inne i ett mycketintensivt skede, och det är min bedömning att vi mycket snart skall se ettresultat. som förhandUngarna om en användning av Tele-Xhar pågått har televerken i de nordiska ländernastuderat möjligheterna att använda kommunikationssatellit för att sändanuvarande TV-kanaler i , , , och förvidarebefordran till hushåll anslutna till kabelnät i de nordiska länderna.Initiativet i frågan har tagits av televerken. Som jag anförde vid Nordiska rådetssession blir ett programsamarbete som bygger på användning avkommunikationssatellit ett ojämlikt nordiskt samarbete. Programmen förbehållsde människor som bor i tätorter och är anslutna till kabelnät, och de som ej äranslutna till kabelnät, t. ex. i små tätorter och i glesbygd, ställs utanför.Sändningarna från Tele-X, som är en direktsändande satellit, kommer alla attkunna ta emot. Med den bakgrunden är det inte aktuellt att från svensk sidalåta den av televerken diskuterade programspridningen ersätta ettprogramsamarbete via Tele-X. Samma bedömning har även redovisats från ansvarigai och . , som inte medverkar i , deltarinte heller i förhandlingarna om programsamarbetet via denna satellit. 27INGRID (); Jag tackar statsrådet för svaretoch vill redan från början ställa ytterligare en fråga, nämligen: Vad menas medatt förhandlingarna är inne i ett mycket intensivt skede? Innebär det att viinom en fastställd tidsrymd kan räkna med att få besked om huruvida de andranordiska länderna kommer att följa de svenska kraven när det gällerprissättningen på hyrandet av ? Statsrådet säger att användandet av enkommunikationssatellit för nordiskt TV-samarbete blir ett ojämlikt nordisktsamarbete. Om det nordiska samarbetet på satellit- TV-området Men det är ojämlikt bara så länge som kabelutbyggnaden inte har blivitpraktiskt taget total. Erfarenheterna från andra länder visar attkabelutbyggnaden går mycket snabbt. Frågan är om vi inte närvi står inför användandet av direktsändande satellit konstaterar att kabelutbyggnadendå hunnit så långt att vi lika väl kan ta programmen över kabel. Det kanske också bör läggas till att jag, sedan jagframställde min fråga, har fått reda på att ett nytt skandinaviskt TV-bolaghåller på att bildas med som huvudman. Man funderar påatt sända nyheter och underhållning över de nordiska länderna. Även i dettafall blir det, såvitt jag förstår, fråga om att sända över kabel, men manutreder också möjligheten att sända direkt. Det innebär, som jag ser det, attdet är en oerhörd konkurrens när det gäller att få sända nordiska program i deolika grannländerna. börjar jag själv, efter alla dessa år, att vackla införTele-X och dess möjligheter. Förhandlingarna är, som sägs i mitt svar,inne i ett mycket intensivt skede. Det betyder att vi befinner oss i slutfaseni de överläggningarna. Jag räknar med att inom en mycket nära framtid kunnaredovisa resultatet. Det är riktigt att man i andra länder har byggt utkablarna mycket långt. Naturligtvis är det så, att med sin geografiskastruktur, med nuvarande fördelning av bebyggelse över landet, faktiskt harbetydande svårigheter att inom en överskådlig tid förse hela landet med kabel.Det är ett av de skäl som jag har haft som grund för mitt påstående att det kanbli ett ojämlikt samarbete. 29 (): Får jag då fråga statsrådet om hangör den bedömningen att televerken, i de fall förhandlingarna avklaras när detgäller Tele-X, kommer att avstå från sitt planerade samarbete om man står införrealiteten att det blir ett Tele-X-samarbete. Jag tror nog att statsrådet i någon månöverdriver det här med den geografiska solidariteten i vårt land. Det brukar juvara på det sättet att om man får en täckningsgrad på - det är jude sista procenten som är dyrbarast och som man inte uppnår - så accepterar manatt det nordiska telesamarbetet sker över kabel. Jag uttalade mig i dethär sammanhanget inte om den geografiska solidariteten. Jag uttalade mig om dengeografiska verkligheten.