prot · G909117 · 1985-12-31 00:00:00 — Varje förändringi importstödets utnyttjandegrad får därför stark genomslagskraft påreservationernas storlek. Summan av reservationerna inom Cl och C2 visar en obrutenstegring från 2 189 milj. kr. 1978/79 till 4 442 milj. kr. 1984/85. Sistnämndaår hade totalt för Cl och C2 anvisats 6 056 milj. kr. Även om 2,5 miljarder avreservatio- nerna1984/85 avser skuldsedlar till och några internationella utvecklingsbanker,kvarstår dock som oförbrukade medel. Genomgången visar att mycket stora pengar liggeroutnyttjade år . Då hjälper det föga biståndsländerna om renttekniskt anslår av BNI . Skälen är starka för att ägna skärptuppmärksamhet åt problemet hur anslagna medel snabbare skall kunna sättas iarbete. Bättre samordning mellan planering och verkställighet bör ge ökademöjligheter att föra fidpunkten för anslagsbevillningen närmare inpågenomförandeskedet. Initiativ i denna riktning bör tas av regeringen för attdärmed öka effektiviteten i vårt biståndsarbete. En vanlig förklaring till uppkomna reservationer är att dehänger samman med större flerårsprojekt. Vid sådana kan utbetalningarna,beroende på arbetets fortskridande, lätt komma att förskjutas från tillett annat. Av sammanställningen i en annan tabell som visas i kammarenframgår att förskjutningen genomgående sker framåt i tiden och hos övervägandeantal länder med ökande belopp. I den tabell 2 som visas på kammarensbildskärm redovisas hur reservationerna utvecklats /80 -1984/85 för ett antal programländer och verksamhetsområden. Nästan genomgåendevisar reservationerna en med tilltagande ökning. Anmärkningsvärt storareservationer finner vi hos länder som , , , , ,, och samt för posterna regionala insatser, humanitärtbistånd till södra , katastrofer samt försöksverksamhet och metodutveckling.När dessa reservationer adderas till det nya årets anslag, vanligen uppräknat iförhållande till föregående år, blir totalsumman så stor att den ej kommer attkunna utnyttjas fill fullo. Nya reservationer uppstår, helt enligt vad sompåvisas i tabellerna 1 och 2. Det kan noteras att det finns reservationer förenskilda länder som t.o.m. är större än resp. årsanslag. När moderata samlingspartiet förde inreservationerna i den biståndspolifiska debatten blev vi hårt kritiserade och beskylldaför att sakna solidaritet med den tredje världen. Den föregående redovisningenblottlägger hur ogrundad denna beskyllning varit. De ständigt stigandereservationerna vittnar om att till problemen i vår biståndsverksamhet hör intebristen på pengar. Detta har upprepade gånger påtalats i denna kammare avMargaretha , ävensom nu i vår till betänkandet fogade reservation nr2. Verklighetens klarspråk utpekar helt andra orsaker. Dithör att anslagstidpunkt och nivå ligger långt före planeringsarbetet ochgenomförandestadiet. En bättre koordinering mellan dessa olika stadier ärenligt moderat uppfattning en starkare yttring av solidaritet med änatt till dessa anslå pengar som ligger outnyttjade år . Mot bakgrund av nu redovisade fakta föreslårvi moderater ett i förhållande till propositionen med 555 milj. kr. sänktanslag till programländerna. Av dessa har fatt hela sitt anslag på 300miljoner struket av skäl som anförs i den moderata reservationen nr 21.Återstående 255 milj. kr. fördelar sig på 13 länder, av motiv och till beloppsom redovisas i våra reservationer 17, 18, 25 och 27. Internationelh utvecklingssamarbete m. Internationelh utvecklingssamarbete m. m. outnyttjademedel kommer inget av dessa länder att behöva uppleva någon sänktbiståndsaktivitet. Av gjorda inbesparingar på programländerna med 555miljoner föreslår vi moderater nya resp. höjda anslag inom C2 på sammanlagt 205milj. Härav avsätts 150 miljoner till en återinrättad anslagspost förmiljö, markvård och energi. I en för , och gemensamreservation nr 46 redovisas bakomliggande skäl för denna begäran. Medanmoderaterna och i reservation nr 47 föreslår ett anslag på 150miljoner, äskar i motion nr 48 ett fill 294,5 miljoner höjt belopp. Svensk och internationell utvecklingshjälpbefinner sig i en brytpunkt. Gjorda erfarenheter har gjort att tron förbleknatpå generellt gällande, snabba framgångar. En ny insikt har vuxit fram -uppgiften att hjälpa de fattiga folken till en bättre framtid är tidskrävande ochmåste bygga på ett väl utarbetat och långsiktigt planeringsunderlag. En centralställning intar här arbetet på att bevara och utveckla markens produktivitet.Avgörande för en framgång inom detta fält är att finna den för mänsklighetensfortbestånd nödvändiga balansen för vattencykeln, koldioxidcykeln, syrecykeln,kväve- och fosforcykeln m.fl. Alla har till sina funktioner global räckvidd, destår i ett ömsesidigt beroendeförhållande samt är högst påverkbara avmänniskans aktiviteter. Ett effektivt, väl underbyggt, långtidsplanerat biståndkräver ökad forskning och en, systematiskt uppbyggd, stark samordning av allaländers biståndsinsatser. I särskilt hög grad gäller detta inom sektorn miljö,markvård och energi, inbegripet kampen mot ökenspridning. Denna sektor tilldrarsig ett alltmer koncentrerat intresse och därmed ökade anslag såväl på detinternationella fältet som från svensk sida. Propositionens förslag om ökadeforskningsmedel på 50 miljoner till SAREC är ett bevis härpå. Det är attbeklaga att denna utveckling ej har observerats av socialdemokraterna och attde framhärdar i att motsätta sig inrättandet av en särskild anslagspost förmiljö, markvård och energi. De frambrytande nya strömningarna i biständsdebatten hartvå särpräglade och mot varandra brytande egenskaper: framtidens bistånd måstevara mera flexibelt än dagens, som det följer en konsekvent linje.Motsättningen är dock skenbar, då flexibiliteten hör hemma i det kortsiktigaperspektivet och konsekvensen i det långsiktiga, I reservation nr 7 hemställer vi tillsammans med centernom en biståndspolitisk utredning, I reservationen framhålls "en rad inreoch yttre omständigheter som tillsammantagna har ändrat förutsättningarna förvårt bistånd på flera väsentliga punkter". Att så är fallet återspeglasinom en rad områden i detta betänkande. Låt oss ta fasta pä några av dem:reservationerna av biståndsmedel, landprogrammering och/eller projektbistånd,effektivare bistånd och därav följande krav på mottagarlandet, kontroll av importstödetsanvändning, katastrofhjälpens innehåll, miljö, markvård och energi, betalningsbalansstöd,demokratiutveckling samt fördelningen mellan multilateralt och bilateraltbistånd. Gemensamt för alla är att de står under debatt därför attde omfattar problem som kan bearbetas endast genom samordning och samverkaninom helhetssynens ram. Därmed är också förutsättningarna givna för program- uppläggninginom såväl det kort- som det långsiktiga tidsperspektivet. För att utveckladenna helhetssyn är en biståndspolitisk utredning nödvändig. Avslutningsvis, herr talman, yrkar jag bifall tillsamtliga reservationer som moderata samlingspartiet ställt sig bakom och iövrigt till utskottets förslag. Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 31 AXEL (): Som utskottets ordförande redogjorde för ibörjan av dagens biståndsdebatt har vi försökt dela upp det väldiga ämnetsvensk biståndspolitik inom den socialdemokratiska gruppen i utrikesutskottet.På min lott har därvid fallit och de reservationer från oppositionen somär knutna till vårt bistånd i . Totalt sett intar en central plats i den svenskabiståndspolitiken. Så har det varit sedan vi började bedriva biståndspolitikfrån svensk sida. Det var på denna kontinent som de första trevandebiståndsinsatserna inleddes. Det är också i som de största svenskabilaterala biståndsinsatserna görs , och det är på denna kontinent som deflesta svenska programländerna finns. Under århundraden led under kolonialt förtryck ochutsugning. Ursprungsbefolkningen tvingades av de olika kolonialmakternas herraratt bli andra klassens medborgare, utan möjlighet till ett människovärdigt livoch också utan möjlighet att påverka sin situation. Miljoner svarta blevfåtalet vitas tjänare och slavar. Befrielsen från detta ok skedde för merparten av Afrikasländer för bara några få decennier sedan. Jag tror att det är viktigt när vidiskuterar dagens situation att vi håller i minnet den historia som finnsbakom. Jag tror, herr talman, att det är nödvändigt att ha ett perspektiv. Menännu härskar förtrycket i delar av , Jag syftar naturligtvis på södraAfrika -och , En fredlig lösning synes där alltmer avlägsen. Problemen i dagens är många och stora. idebatten har biståndsministern redogjort för dem. Jag kan därför fatta migkort. Jag nöjer mig rned att visa på de största problemen. Svälten ochumbäranden som beror på naturens nycker är ett. Den snabbabefolkningstillväxten är ett annat. brutala apartheidpolitik är etthot mot hela framtid. 1 problemens spår följer arbetslöshet, fattigdomoch orättvisor för människorna. Men ändå, herr talman, är möjligheternas kontinent.Afrika har väldiga inneboende resurser som om de frigörs ger möjlighet till enljusare framtid för dess befolkning. Det är i detta perspektiv som de svenskabiståndsinsatserna skall ses. Utskottets majoritet delar regeringens bedömning när detgäller storlek och fördelning av det bilaterala och humanitära biståndet tillAfrika, och därför ber jag, herr talman, att fä yrka bifall till propositionenoch till utskottets hemställan i denna del. Till det avsnitt i utrikesutskottets betänkande 1985/86:15om internationellt utvecklingssamarbete som berör har fogats elvareservationer. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Internationelh utvecklingssamarbete m. m. Jag avseratt kort kommentera dessa utifrån utskottsmajoritetens ställningstagande. Det skall redan nu sägas att några - Laosoch -trängt sig in i detta afrikanska block. Men jag vill bestämt påstå,herr talman, att det inte beror på bristande geografiska kunskaper hos mig utandet beror uteslutande på reservationernas konstruktion. Låt mig börja med reservation 17 där moderaternaföreslår att landramen för sänks med 5 milj. kr, för nästa budgetår ochatt ramen för förblir oförändrad, dvs, 270 milj, kr. Det motiv somanförs är de svårigheter som biståndsarbetet utsätts för pä grund av de väpnadekonflikterna i dessa båda länder. Utskottets majoritet - som stöderpropositionens förslag - anser att aggressiva våldshandlingar motoch i de båda länderna i stället ytterligare motiverar ett vidgat svensktengagemang. Därför hälsar jag och den socialdemokratiska gruppen iutrikesutskottet och jag tror också en stor majoritet av denna kammaresledamöter med glädje den information som biståndsministern för bara några dagarsedan gav om ett ökat och särskilt stöd till de s, k, frontstaterna.Naturligtvis skall det svenska biståndsarbetet ske med hänsyn tagen tillbiståndsarbetarnas trygghet och säkerhet. Beträffande motiveras det lägre anslaget med denbesvärliga säkerhetssituationen, som enligt reservanterna gör det svårt för detsvenska biståndsarbetet att fungera effektivt. Utskottsmajoriteten anser ickedetta vara skäl nog för en sänkning av biståndsanslaget till , varför viföreslår avslag på även denna del av den moderata reservationen nr 17, föreslår sänkt medelsram också när det gällerZimbabwe, I reservation nr 25 motiverar man det med att utvecklingen lett tillatt respekten för de demokratiska fri- och rättigheterna successivt avtagit desenaste åren. Detta är inte riktigt med sanningen överensstämmande.Majoritetspartiet i har haft allt tätare kontaktermed oppositionen, och en politisk dialog har inletts som ger oss förhoppningarom att den fidigare konfrontationen i är på väg att ersättas av merademokrafiska former för umgänge. Utskottsmajoriteten vänder sig också mot det moderatasynsättet att vårt bistånd skall användas som påtryckningsmedel för en avgivaren ensidigt utstakad utvecklingsprocess. Detta har diskuterats livligttidigare i debatten; låt mig bara konstatera att i reservationerna finnerman exempel på det moderata synsättet. Låt mig, herr talman, påvisa att vårtbistånd till är inriktat på att bidra till en demokratisk utveckling.Våra biståndspolitiska mål skall uppfyllas. Bl, a, skall biståndet främja ensocial och ekonomisk utveckling i de länder som mottar vårt bistånd. Ett annatviktigt syfte med biståndet just till är att minska det landetsekonomiska beroende av , Därför, herr talman, yrkar jag avslag påreservation nr 25, I motsats till vill i sinreservation nr 26 höja landramen för med fem miljoner utöverpropositionens och utskottsmajoritetens forslag. Om detta är att säga att även om det är angeläget att höjamedelsramen för - liksom för de flesta andra av våra programländer -så har utskottetfunnit propositionens förslag på en höjning med 10 milj, kr, väl avvägd motalla andra behov som vi skall försöka tillgodose med våra biståndspengar, varförvi föreslår att reservationen nr 26 avslås. Nästa grupp av våra programländer som det rått delademeningar om i utskottet när det gäller de föreslagna anslagens storlek och somfinns på kontinent är , - ja, ligger ju intedär, men finns med i reservationen 28 - , och , Ifolkpartireservationen nr 28 föreslås varierande höjningar av anslaget tilldessa länder. Det är vikfigt att påpeka, herr talman, att dennafolkpartireservation liksom reservation 26 som jag ser det är en produkt av enannan disponering av och en annan syn pä biståndsmedlens användning än den somkommer till uttryck i propositionen och som omfattas av utskottets majoritet.Man vill, som vi har hört tidigare i debatten här, successivt gå från detlandprogramme-rat inriktade biståndet till ett bistånd mera inriktat på bl, a,enskilda organisationer och insatser den vägen. Utskottsmajoriteten håller fastvid sin uppfattning och yrkar avslag på reservation nr 28, Det finns också, herr talman, ett m-förslag om ytterligaresänkning av anslaget till vissa länder, I reservation 27 föreslår moderaternaoförändrat anslag jämfört med innevarande års anslag till , , , , och , På så sätt sparar endel av de 750 milj, kr, med vilka man ligger under propositionens förslag närdet gäller det totala biståndsanslaget. Det framgår också av reservationen inte gillar regimerna - den politiska inriktning som regeringarna har - iflera av dessa länder och att man därför vill skära ned anslaget. Utskottsmajoritetenhar funnit att regeringens förslag till höjning av anslagen till de ireservationen angivna länderna är väl motiverade, och vi avstyrker därför, herrtalman, reservation nr 27, Vpk föreslår i reservation nr 29 en höjning av landramarnaför och samt oförändrad ram för . Regeringens förslag när det gäller och -vilket för övrigt sammanfaller med SIDA:s äskande - anser utskottet vararimligt, varför vpk-reservafionen nr 29 avstyrks i denna del. När det gäller föreslår vpk i samma reservation en iförhållande till regeringsförslaget med 5 milj. kr. Men inästa reservation, nr 30, går vpk ett steg längre. Man föreslår här ensuccessiv avveckling av biståndet till . Som skäl anförs den rådanderättslösheten i landet. I likhet med vad utskottet anförde ianslutning till yrkandet om avslag på m-reservationen nr 25, motsätter sigutskottets majoritet att svenskt bistånd villkoras på det sätt som föreslås avbåde m och vpk. Det är ju genom inriktningen av vårt bistånd som vi skall bidratill en demokratisk utveckling, inte genom att ensidigt peka ut hur det får lovatt vara om vi nådigst skall bevilja bistånd. Dessutom, herr talman, förutsätter utskottet attregeringen, om den finner skäl för att biståndssamarbetet med ett enskiltmottagarland skall förändras, t. ex. om utvecklingen går på tvärs mot degrundläggande biståndspolitiska målen, förelägger förslag om en sådanförändring. Därmed, herr talman, yrkar jag avslag på reservationerna29 och 30 i motsvarande delar. Internationelh utveckhngssamarbete m. m. I moderatreservationen nr 34 yrkas pä enhöjning av det svenska stödet till grupper, organisationer och enskilda som innei verkar för en fredlig utveckling och omdaning av samhället. Enhöjning av anslaget till humanitärt bistånd i södra med 25 milj. kr.föreslås i reservation nr 35 frän , och i reservation nr 36 föreslärvpk en höjning med 20 milj. kr. Låt mig först säga att det är glädjande attmoderata samlingspartiet nu i ord konkret har sällat sig till övriga partiernär det gäller ansträngningarna att öka det humanitära biståndet till södraAfrika, går vårt humanitära stöd till behövande inne iSydafrika genom mångåriga, väl inarbetade och säkra kanaler. Den här frågan ärju känslig därför att vi biståndsgivare och mottagarna har att göra med enregim som inte sätter alltför stort värde på att hantera människor på ett demokratisktsätt. Våld och terror är vardagsbegrepp i , Det gäller för oss attytterst försiktigt och grannlaga hantera det humanitära bistånd som går in iSydafrika. Därför är det mycket viktigt att långsikfigt arbeta med säkrakanaler. På givarsidan finns, som kammaren känner till, den s. k. humanberedningenpå SIDA, och mottagare är till allra största delen befrielserörelserna ANC ochSWAPO. Därutöver finns också fackliga organisationer, som har börjat växa fram,och naturligtvis religiösa organisationer både inom och utanför , Allteftersom kontakterna har byggts ut ochmottagarkapaciteten utökats har stödet till organisationer och enskilda iSydafrika ökats. har det humanitära biståndet till åtgärder iSydafrika fördubblats från 100 till nu föreslagna 200 milj, kr.Utskottsmajoriteten har kunnat konstatera att detta belopp i stort täcker debehov som kan förutses för nästa budgetår. Om situationen i drastiskt skulle förändras,förutsätter utskottet emellertid att regeringen ställer ytterligare medel tillförfogande för en utökning av de svenska insatserna. Med det anförda, herr talman, yrkar jag avslag påreservationerna 34, 35 och 36, några ord om det moderata förslageti reservation 37 om inrättande av en särskild anslagspost fördemokratiutveckling i södra , I reservationen anges detaljerat vilka somskulle komma i åtnjutande av detta nya stöd. Jag anser att slår inöppna dörrar. Allt det som räknar upp finns inom dethumanitära stödets ram när det gäller , Låt oss inte bygga upp en ny administration förbehjärtansvärda ändamål, som vi klarar och kommer att klara ännubättre inom den bestående organisationens ram, I samma reservation talas om nödvändigheten av endemokratisk utveckling i frontstaterna. Jag ber att få hänvisa till att vårtbiståndssamarbete med dem, liksom med andra länder som mottar vårt bistånd,sker inom ramen för antagna landprogram och med iakttagande av våra biståndspolitiskamål. Därför finner vi i utskottsmajoriteten att det inte finns skäl att inrättaen ny anslagspost, som föreslär, varför jag yrkar avslag päreservation 37. Jag ber att få yrka bifall till utskottetshemställan i dess helhet och avslag på samtliga reservationer. 32 () replik: Axel kritiserar förslag fill minskade elleroförändrade anslag till ett antal frontstater i södra . Det gäller bl, a,, som jag kan ta som ett exempel. Regeringenföreslår 125 milj, kr, och vi moderater 110 milj, kr, i anslag fill . Förnärvarande ligger det inne reservationer på ca 70 milj, kr. Tittar vi på hurreservationerna har utvecklats /80 och framåt, finner vi att de haruppgått till 35, 66,33,65,83 och 86 milj. kr. Skillnaden på 15 miljoner mellanregeringens och vårt förslag täcks mer än väl in av pengar som under lång tidhar legat outnyttjade plus mer därtill. Vi anser att pengar skall vara i arbeteoch icke ligga outnyttjade. Jag behöver inte nämna summorna, men de finns ipublikafionerna. Det är stora reservafioner , och de gör ingen somhelst nytta i något u-land. Den enda nyttan kan vara att de minskar Sverigeslånebehov och att vi eventuellt får en viss ränta på pengarna, men det är juinte meningen. Närdet gäller humanitärt stöd fill södra vill jag påpeka att vi moderaterhar föreslagit 5 milj. kr. mer än regeringen. Vi har också föreslagit ettsärskilt anslag som skall användas i södra , i och ifrontstaterna, för att få fram metoder för en demokratisk utveckling som kanhjälpa de fatfiga till en bättre värld. 1985/86:11716 april 1986 Internationelltutvecklingssamarbete m. m. 33 AXEL ()replik: Låt mig först säga att jag har stor respekt för det arbete som StenSture Paterson har lagt ned på att ta fram dessa uppgifter på ickeianspråkstagna medel av det svenska biståndet. Beträffandede s. k, frontstaterna, länderna i närhet, redogjorde ordenfiigt för det antal miljoner som icke var ianspråkstagna vid enviss bestämd tidpunkt. Jag måste tyvärr, herr talman, göra besviken. Jag anser nämligen inte att detta utgör tillräckUga skäl föratt man skall avhålla sig från att utöka biståndet till dessa länder. Detligger ju i sakens natur på grund av det geografiska läget. De försvarslösamänniskorna i dessa länder utsätts för den starka mihtärmaktenSydafrikas aggression och dess destabihseringspoUfik, Av denna anledning kanman inte titta på dessa siffror ungefär som en.bokhållare gör och säga att deträcker . Situationen kan bli sådan att ges möjligheter att görainsatser som är verkningsfulla, fill stöd för människorna i dessa länder. Demöjligheterna kan vi inte förutse. Men av denna anledning kan det vara braatt vi har de reserverade medlen till hands. Därför, herr talman, vidhåller jagmitt avslagsyrkande när det gäller reservation, IAngola pågår inne i landet ett krig som stöds i alldeles särskilt hög grad avSydafrika. Trots det har modet att upprätta flyktingläger för flyktingarfrån . Jag vidhåller alltså mitt avslagsyrkande när det gäller moderaternasreservation. 4Riksdagens protokoll 1985/86:117-118 Internationelh utvecklingssamarbete m. m. 34STEN () replik: Jag tror att Axel och jag har sammamålsättning när det gäller vad vi vill uppnå med vårt stöd till dessa delar avvärlden, men metoderna är vi kanske inte riktigt eniga om. Jag vill återigen konstatera att jag inte kan se på vilketsätt det hjälper dessa länder om vi anslår ännu mer pengar, när de pengar somfinns anslagna inte går att använda inom landet. Orsaken är bl, a, att vårabiståndsarbetare i och inte kommer utanför vissa städer ellervissa byar där de är skyddade av trupper. I dessa städer och byar kan de verka,men det räcker inte. De kan inte komma ut på fältet och genomföra det viktiga arbetesom de borde göra. Så länge situationen är sådan får man söka sig andra vägar- genom frivilligorganisationer och genom hjälporganisationer. Det är tilldessa organisationer som man fills vidare i sä fall får anslå pengarna. I råder det onekligen en svår situationbeträffande de mänskliga rättigheterna, inte minst beträffande regimensförhållande till Matabele-land och ndebele-folket. Man bör i detta sammanhangförsöka kringgå de stathgt dirigerade stöden och i stället ge stöd tillfrivilliga hjälporganisationer. 35AXEL () replik: I min förra replik glömde jag att ta upp dendel av förslag som rör det nya anslaget. Jag vill gärna ha detsagt i debatten att de kanaler, de enskilda organisafioner som den svenskamyndigheten samarbetar med för att det skall bli möjligt att föra in desvenska medlen i , fungerar alldeles utmärkt. De är pålitliga, bestårav modiga människor, allt ifrån de kyrkliga organisationerna till de olikafackliga organisafioner vi samarbetar med. Vi anser att detta gör det onödigtatt inrätta en ny organisation för ett arbete som fungerar så braman kan begära med de begränsningar som diktaturregimen naturligtvis innebär. När det sedan gäller de exempel som upp om svårigheterna för biståndsarbetarna delar jag Patersons uppfattningatt man i de områden där biståndsarbetarna löper risk till liv och lem fårligga lågt och anpassa sig till situafionen. Men uppfattningen att detta kantas till intäkt för att minska biståndsanslagen från , att hareservationer på ett antal miljoner och mena att situationen är tveksam, delasinte av utskottsmajoriteten.