prot · G909142 · 1985-12-31 00:00:00 — Den motionen har avstyrktsav utbildningsutskottet enligt ett justerat betänkande, med motiveringen attingenting nytt framkommit sedan senast behandlade frågan, I enreservation framhåller tillsammans med attmotionen inte nu bör föranleda någon särskilda åtgärd utan avslås, 107 (); Det hade ju varit bra, när nuutbildningsministern ändå åberopar reservationen, att han hade återgivitreservationens väsentliga delar. Det väsentliga budskapet i den reservation somjag tillsammans med har skrivit är nämligen att det harframkommit någonting nytt, till skillnad mot vad utskottet säger. Det haruppstått ett ökat behov, och därför finns det anledning att pröva frågan om ettåterupptagande av förskollärarutbildningen i såväl som . Det är vad vi säger i reservationen. Men, säger vi också,vi förutsätter att regeringen återkommer till frågan. Det är anledningen tillatt vi inte anser att på stående fot skall fatta detta beslut utanatt ärendet skall beredas i vanlig ordning. Jag måste säga att jag utgick från att utbildningsministernhade läst hela reservationen, och därför förvånar det mig att han inte återgavockså den väsentliga delen. Om utbildningsministern inte har läst helareservafionen utan var igod tro, när han yttrade sig, så kanske det finns anledning till en Prot.1985/86:142 Om arbets- och uppehållstillstånd för personer is. diskussion medutbildningsministerns rådgivare. Överläggningen var härmed avslutad. 28 § Svar på fråga 1985/86:511 om arbets- ochuppehållstillstånd för personer i s. k. bristyrken 108 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Eftersom ärförhindrad att ta emot svaret, medges att ta emot svaret i hennesställe. har frågat mig om jag ärberedd att vidta åtgärder för att öka möjligheten för personer i s. k,bristyrken att få arbets-och uppehållstillstånd i , Sedan åtskilliga år är det i huvudsak stopp förutomnordisk arbetskraftsinvandring till , Regering och riksdag har vidflera tillfällen förklarat att man, innan tillstånd fill arbetskraftsinvandringges, måste pröva om det är möjligt att med hjälp av de arbetsmarknadspolitiskamedlen underlätta omflyttning inom landet eller utbilda arbetslösa inom landettill nya yrken. Även om alltså arbetskraftsinvandring i normalfallet intetillåts, kan emellertid undantag ske, exempelvis om arbetstagare med denutbildning och erfarenhet som behövs i ett visst fall inte finns att tillgå iSverige, Bedömningen av om det finns brist på utövare av ett visst yrke måsteske med utgångspunkt frän situationen i landet som helhet och i ett intealltför kort tidsperspektiv. kan dock situationen i en viss del avlandet vara sådan att utländsk arbetskraft måste få anlitas där, även om det iövriga landet finns överskott på utövare av det aktuella yrket. Regeringen har för övrigt upphävt ettutvisningsbeslut beträffande en arbetsterapeut i , just mot bakgrund avatt det råder stor brist pä arbetsterapeuter där. Det är AMS som i samråd med arbetsmarknadens parter genompraxis klargör i vilka fall undantag bör kunna ske. Jag följer noga den praxissom utvecklas. Om det skulle visa sig att praxis utvecklar sig i en annanriktning än den har anvisat, är jag självfallet beredd att medverkatill nödvändiga regeländringar. De allmänna principer för arbetskraftsinvandringsom jag nu redogjort för och som ställt sig bakom senast när proposition1983/84:144 antogs bör dock gälla även , 110 (); Jag tackar invandrarministern för detta svar. Det ärutomordentligt glädjande att denna arbetsterapeut, som är tysk medborgare, nuhar fått uppehållstillstånd. Jag blev uppringd alldeles innan jag gick hit tillkammaren av advokaten, , som har överklagat utvisningsbeslutet. Hankunde alltså meddela detta glädjande besked. Prot.1985/86:142 Men den andra delen av frågesvaret är inte riktigt likapositiv. har i sin fråga tydligtredogjort för den byråkrati som råder och som Om lagring av kärn avfall dennatyska flicka blev utsatt för. Hon begick misstaget att ansöka om permanentuppehålls- och arbetstillstånd sedan hon hade haft ett årslångt tillstånd här iSverige. Hon fick avslag från myndigheten i fråga. Då gick det inteatt ändra på detta beslut utan att gå klagovägen, så att statsrådet tvingadesingripa i frågan sedan hade tagit upp frågan här i riksdagenoch berört detta särskilda fall. Jag vill nu fråga statsrådet om hon är beredd att införkammaren här och ange några synpunkter på denna stelbenta ärendebehandling.Jag upprepar: Om en utländsk medborgare har ett arbets- och uppehållstillståndhär och arbetar i ett s. k. bristyrke - arbetsterapeuter är det särskilt ont omi sjukvården i - skall då vederbörandes okunnighet om svenska förhållandenleda till dessa konsekvenser? I och för sig skulle det inte vara så svårtför olika myndigheter att följa de regler och principer som gäller, eftersom deså har antagits av . Myndigheterna skall dock dels ha etthelhetsperspektiv över , dels också veta att geografiska förhållandenkan medföra att myndigheten - även om det skulle finnas tillräckligt medpersoner i yrket i landet som helhet - för vissa orter kan göra undantag, 112 (); Jag skulle vilja hänvisa till frågan som ställt - det är för kort om tid för att här läsa upp den. Hon har inriktatsig just på detta med bristyrken. När det föreligger en brist pä 30 ä 35 arbetsterapeuterinom sjukvården i ett län, då tycker man att den myndighet som handhararbetstillstånden borde kunna vägleda vederbörande, så att inte hon eller hanhamnar i den grottekvarn som en byråkrati eller myndighetsutövning så oftainnebär. Det är väl alldeles uppenbart att det föreligger behov avatt förändra regelsystemet här. När nu statsrådet har fått detta exemplifieratoch varit tvungen att justera det hela, hoppas jag att en regeländring snabbtkommer till stånd. Överläggningenvar härmed avslutad. 29 § Svarpå fråga 1985/86:489 om lagring av kärnavfall har frågat mig om regeringensavståndstagande från "tanken att skulle åta sig att lagra andraländers kärnavfall" står fast. Svaret pådenna fråga är ja. 114PÄR (): Prot. Om insamling av miljöfarliga batterier Jag vill tacka statsrådet för svaret påmin fråga. Den här gången, när jag säger att jag vill tacka försvaret, menar jag det verkligen. Det är ett väldigt glädjande svar. Det är ettkort svar, men det är ett bra svar. Jag utgår naturligtvis ifrån att detta svar innebär attregeringen kommer att avslå Svensk Kärnbränslehanterings begäran att få ta inoch lagra västtyskt MOX-bränsle i , De planerna har ju väckt stor oro,eftersom det skulle innebära att trots allt tog emot utländsktkärnavfall, må vara under speciella omständigheter. Dessutom är MOX-bränsletbetydligt svårhanterligare ur många synpunkter än vanligt högaktivt avfall,vilket som bekant är svårhanterligt nog. Planerna har som sagt väckt stor oro och väldigt mycketbekymmer, och därför är det med stor glädje som jag noterar det här svaret. Jagutgår ifrån att min tolkning, att svaret innebär nej till begäran om att förain MOX-bränsle, är en riktig tolkning. Överläggningen var härmed avslutad. 30 § Svar på fråga 1985/86:513 om insamling avmiljöfarliga batterier har frågat mig om jag ärberedd överväga om en riksomfattande kampanj för insamling av miljöfarligabatterier av alla slag borde genomföras. Mitt svar är ja. Näringslivet har ett direkt ansvar attinitiera och genomföra de nödvändiga insamlingsinsatserna. Utgångspunkten från samhällets sida är att utsläppen imiljön av främst kvicksilver och kadmium skall upphöra. Den målsättningsom angavs vid riksdagsbehandlingen innebär att kvicksilverutsläppen skallminskas räknat , För att uppnå dennamålsättning måste ett antal åtgärder vidtas. De miljöfariiga batterierna börsnarast ersättas med andra batterityper. En effektiv insamling av batteriermåste också ske för att miljöolägenheterna snabbt skall kunna minskas. De berörda branscherna har tilldelats ansvaret att självavälja på vilka sätt utsläppsminskningarna skall kunna nås. Jag har kunnatkonstatera att man inom branschen inte kommit i gång med tillräckliga åtgärderför att uppnå målsättningen. Med anledning av detta har jag kallat branschentill överläggningar . Det är nu att branschen tar det ansvarden tilldelats för att lösa detta viktiga miljöproblem. 116 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaretpå min fråga. Det var en artikel i en av våra större tidningar som fickmig att ställa frågan, Det var kommun som genom Kraftvärme ABredogjorde för hur man informerade om och lyckats insamla mänga fler batterierän man Om insamling av miljöfarliga batterier hade gjortvid tidigare tillfällen. Men resultatet var ändå inte så bra som man skulleönska. Vi kan konstatera att vi använder fler och fler batterier.Även om mängden kvicksilver går ner i batterierna, blir den totala mängdenungefär densamma. Om vi sopförbränner vårt totala avfall får vi ungefär tio tonkvicksilver. Sker det i stället genom kondensering kommer vi ner i ett och etthalvt ton. Förvaras avfallet på tipp kan man, efter vad jag fått uppgift om, fåen kvicksilverhalt som 50 gånger överstiger den vanliga. Jag tycker avsvär sig själv litet av ansvaretnär hon lägger det nästan totalt på näringslivet. Jag ser detta som en utveckling i tre steg, ungefär så somUppsalaverksamheten har visat. Branschen har sitt självklara ansvar, och jag tycker detverkar som om den också var beredd att åta sig uppgifterna om informationen.Men hur skall omhändertagandet ske? Är det möjligt att alla de ställen somsäljer batterier också skall kunna ta tillbaka dem? Blir det möjligt och blirdet effektivt? Eller skall kommunerna göra detta? Själva destruktionen tycks mig vara ett statligt ansvar,t, ex, genom eller någonting annat - detaljerna vågar jag inte yttra migom. Jag tar för givet att statsrådet mycket noga ser påhur man genom både kommunala och statliga åtgärder kan medverka till att minskakvicksilveravfallet. När behandlade dessa frågoruttalades mycket klart att huvudansvaret ligger på branschen att svara för attta vara på det miljöfarliga avfall man ger upphov till genom sin verksamhet. Självfallet betyder inte det att samhället, stat ochkommun, saknar ansvar, I själva verket är staten och kommunerna, med deuppgörelser och planer som finns, beredda att ta den del av ansvaret som pånågot naturligt sätt vilar på dem. Det är när det gäller branschens ansvar somåtagandena är otillräckliga. Det räcker inte att branschen är bereddatt ta ansvar för en del av informationsinsatserna. Branschens ansvar sträckersig längre. hoppas jag att branschen skallförstå att det inte går att slingra sig undan längre. Jag hoppas att vi vid densammankomst vi skall ha skall kunna nå en uppgörelse. Annars måstevi naturligtvis överväga andra åtgärder för att förmå branschen att ta dettaansvar. Anf.118 (); Jag tycker i denna replik är litet merpositiv till den inställning som jag ville se här, nämligen samarbete mellanolika instanser. När jag undersökt denna fråga har jag också fått veta attvi i våra landsting använder batterier som har en för högkvicksilverhalt. Det är inte nödvändigt för den användning de skall ha. Det ärsådant som man definitivt skulle kunna informera om. Det är en väldigt storanvändning av batterier just i landstingsverksamheten. Självfallethar branschen sitt ansvar, men självklart har vi även i våra egna kommuneroch i staten ansvar för att se till att insamlingsverksamheten blir effektiv, Jag vill bara ta upp den fråga som berörde,möjligheten att genom någon sorts överenskommelse med sjukvårdshuvudmännen,landstingen, komma åt den problematik som gäller hörapparater m, m. Detta ingåri de frågor som vi redan nu börjar se en lösning på. Vad som saknas är attbranschen skall ansluta sig till alla andra som är villiga att ta sitt ansvar.När det är färdigt hoppas jag att kunna presentera ett paket för en lösning idess helhet av denna mycket allvarliga miljöfråga, 120 (): Då ser framtiden relativt ljus ut. Med mina kontakter medbranschen har jag förstått att man är beredd att ta ett ansvar. Jag hoppas attdetta mitt intryck stämmer med verkligheten. Överläggningen var härmed avslutad. Om ökad odling av energigrödor 31§ Svar på fråga 1985/86:533 om ökad odling av energigrödor har frågat finansministern omregeringen är beredd att verka för att den omistliga naturresurs som våråkermark är utnyttjas för energigrödor i den utsträckning den inte i nulägetbehövs för produktion av mat och på så sätt minska vårt beroende avkärnkraften. Frågan haröverlämnats till mig. Från allmän synpunkt är det angeläget att den sominte behövs för vår livsmedelsförsörjning kan nyttiggöras på annat sätt. Odlingav energigrödor är ett intressant alternativ. Pä lång sikt kan energigrödorna sannolikt få en relativtstor betydelse i det svenska energisystemet. Inom det nu gällande treårigaenergiforskningsprogrammet är detta ett prioriterat område, och betydande resurserhar därför satsats därpå. Målet med insatserna är att vid programperiodens slutgöra en första utvärdering av energigrödornas potential och ekonomi. Ettviktigt led i denna utvärdering är den rapport (1985:9) som statens energiverknyligen lämnat om utvecklingsarbetet avseende energiskogsodlingar. (I 1985:01) kommer att lämna sitt förslag till program för denfortsatta forskningen och utvecklingen inom energiområdet. I motoralkoholkommitténs (I 1985:02, dir, 1985:14 och1986:1) uppdrag ingår bl, a, att bedöma förutsättningarna för produktion avalternativa drivmedel, främst s, k. motoralkoholer, ur jordbruksprodukter.Kommittén skall dessutom överväga förutsättningarna för användning avenergigrödor för andra ändamål inom energiområdet än produktion avmotoralkoholer. Närutvärderingen av nu pågående energiforskning och resultatet av Om ökad odling av energigrödor motoralkoholkommitténsarbete föreligger finns underiag för att bedöma förutsättningarna förenergiproduktion på . 122 (); Jag tackar miljö- och energiministern för ettmycket positivt svar. Det står i svaret att det är angeläget att markennyttiggörs och att det här gäller ett intressant alternativ. Jag tolkar svaretpå det sättet att regeringen är beredd att medverka till att vi får enfidsmässig samordning. Faran ligger bildligt talat i att kon kan dö medangräset växer. Jordbrukets problem är akuta, och det var nogfinansministern mycket medveten om när han gjorde sitt uttalande. I svaret stårdet att energigrödorna på lång sikt kan fä stor betydelse. Då gäller det atthitta lösningar, så att dessa två ting kan mötas på ett sådant sätt att intestora arealer läggs ned, innan de nyttiggörs på det sätt som vi tycks vara heltöverens om. Jag vill bara ställa en kompletterande fråga till miljö-och energiministern; Är regeringen beredd att medverka till att det tidsmässigtblir en sådan samordning att vi på ett optimalt sätt kan utnyttja vår ? Regeringen är självfallet beredd att medverkatill att det blir förnuftiga lösningar pä viktiga samhällsproblem. En fördelmed odling av energiskog på är att denna skog kan odlas pä ganskadåliga åkermarker och med användning av förhållandevis litet bekämpnings- ochgödningsmedel. På det sättet blir det ett bidrag till lösningen av en delmiljöproblem. förhåller det sig ju så, att har ovanligtgoda förutsättningar att själv medverka i det här arbetet, eftersom han ärledamot av energirådet, styrelse och motoralkoholkommittén, 124 (); Jag tackar statsrådet för detkompletterande svaret. Bara en liten synpunkt. Det gäller energiskogen. Jagdelar uppfattningen så långt att energiskogen på marginell åkerjord av sämrekvalitet kan vara ett bra alternativ. binder det ändå åkerjordenunder en viss växtcykel. Det aktuella problemet , att vi genom reaktorolyckori andra länder kan få delar av vår skadad på sådant sätt att vi intekan nyttja den, är ytterligare ett argument för att försöka bibehålla all godåkermark i sådan kondition att den redan med eller en månads varsel kananvändas för matproduktion igen, Jag vill bara påminna om att jag uppfattadeIvar fråga så, att han undrade över hur vi skulle kunna utnyttja som inte behövs för produktion av mat. 126IVAR (); Prot. Frågan gällde det, Jag nämnde energierödor i minfråga, Medenergigrödormenar jag i första T ', ! , \ .,. .,,,,.. . Omkärnkraftverket Det ar en odling som endast marginellt kan beröra var j ., T , j .. ..,. Jag tycker det ar väldigt viktigt att vi ar overens även om den frågan.Det är inte den goda åkermarken som vi skall använda till energiskog. Då skulledet bli en bundenhet som kan vara mindre bra ur beredskapssynpunkt. Överläggningen var härmed avslutad. 32 § Svar på fråga 1985/86:537 om kärnkraftverket iBarsebäck har frågat mig hur stor del avpriset på den kärnkraftsproducerade elen som är avsedd att täcka sannolikaersättningskrav från vid en kärnkraftsolycka i , Låt mig först erinra om att när det gällerskadeståndsansvar för atomolyckor har ratificerat den s, k. Pariskonventionenoch den s, k, tilläggskonventionen. Enligt är innehavaren av en kärntekniskanläggning ansvarig för skador upp till ett visst belopp för varje olycka.Enligt tilläggskonventionen utgår supplerande ersättning av statsmedel i denmån ansvarighetsbeloppet enligt inte förslår till full ersättningåt de skadelidande. Bestämmelser om atomansvarighet finns för svensk del iatomansvarighetslagen (1968:45), Denna bygger på ochtilläggskonventionen. För innehavare av en kärnteknisk anläggning i äransvarigheten enligt denna lag begränsad till 500 milj, kr, för varjeatomolycka. Anläggningsinnehavarna är skyldiga att ha en försäkringsom skall täcka deras skadeståndsansvar, utom i de fall särskild statsgarantihar utfärdats. Försäkringen skall godkännas av försäkringsinspektionen och ivissa fall av . För att garanteraförsäkringstäckningen finns i Svenska atomförsäkringspoolen. Detsammanlagda beloppet av ersättningar från anläggningsinnehavaren och staten somkan utgå enligt Paris- och tilläggskonventionerna till följd av en olyckauppgår till för skada som uppkommit i bl, a, ,, och . Om detta belopp inte förslår till full ersättningför uppkommen skada, bereds enligt 33 § atomansvarighetslagen gottgörelse avstatsmedel enligt grunder som fastställs i särskild lag. Av denna redogörelse för ersättningar i händelse av enkärnkraftsolycka framgår att beroende på olyckans omfattning kan ersättningutgå såväl från anläggningsinnehavaren som från staten. Frågan kan därför integes ett enkelt svar i form av öre . Den försäkringspremie sombetalas ingår dock i elpriset, Om exporten av röntgenblixtmaskiner 128GÖREL THURDIN (c): Först vill jag tacka försvaret. Det är juinnehållsrikt. Man kan bli väldigt lugn när man ser belopp som 500 miljoner och3 miljarder och tänka att nu är det här avklarat. När vi här i fattar beslut brukar vi vilja vetavad beloppen avser. Då kan man fråga sig vilka värderingar som ligger tillgrund här. Är det ett visst antal kor som inte kan beta ute, eller är det enviss åkerareal som man inte kan använda eller ett visst antal hem, osv,? Vi får ju ständigt höra att kärnkraftselen är så oerhörtbillig. Om vi föreställer oss att det skulle hända någonting- eftersom det jukan göra det- i t, ex,, hur värderar man då de skador som kan uppstå?Hur värderar vi att stora arealer inte kan användas under mycket långtid framåt? Hur värderar vi att människor måste lämna sina hem, kanske föralltid eller åtminstone för resten av deras eget liv? Och hur värderar viframtida förändringar hos människor och djur? Det är när vi börja ställa oss de här frågorna som viförstår orimligheten i kärnkraftstekniken. Håller inte statsrådet med mig om att händerdet någonting i så blir det näst intill omöjligt att ersätta detdanska folket för de uppkomna skadorna? Om en sådan olycka som nu talarom skulle inträffa, vid eller någon annan av de svenskaanläggningarna, så är det faktiskt enligt min mening andra än ekonomiska frågorsom är de helt avgörande. I perspektivet av det mänskliga lidande och denmiljöförstörelse som då skulle kunna uppstå tycker jag inte att de ekonomiskafrågorna är särskilt intressanta - även om det är bra att även de finnsreglerade i lag. Naturligtvis är de medmänskliga och de ekologiska problemen deallt överskuggande att ta itu med i en sådan situation. Självfallet är det också därför som vårt arbete ärinriktat på att till varje pris undvika en sådan olycka, 130 (); Jag uppskattar att sade det honsade på slutet, att det egentligen handlar om någonting helt annat än kronoroch öre . Det jag har velat visa med min fråga är just detorimliga i att påstå att kärnkraftsel skulle vara en billig och en rimligenergikälla. Överläggningen var härmed avslutad. 33§ Svar på fråga 1985/86:538 om exporten av röntgenblixtmaskiner har frågat försvarsministern omexport av röntgenblixtmaskiner är godtagbar med hänsyn till åtagandeenligt icke-spridningsavtalet och nedrustningspolitik i övrigt. föranledd av vissa pressuppgifterom export av röntgenblixtmaskiner. Arbetet inom regeringen är så fördelat attdet är jag som skall svara pä Ärendet bereds förnärvarande inom och jag är därför förhindradatt kommentera det. Om exporten av röntgenblixtmaskiner 132PÄR (): Jag ber att få tacka energiministern försvaret på min fråga. Tyvärr var det inte särskilt upplysande. Det är ju ett elände med alla dessa frågor som bereds inomregeringskansliet vilket förhindrar debatt om dem, hur viktiga de än är.Ibland har man en känsla av att graden av god vilja litet grand är det somavgör. diskuterade yi en fråga som gällde import avkärnkraftsavfall till , Den bereds i ,. Jag ser att statsrådet skakar på huvudet. Gör den inte det? Jag trodde attdet fanns en ansökan från SKBF, men den kanske inte har nått regeringskanslietän? Frågan är i alla fall inte färdigberedd, såvitt jag förstår, I det falletkunde man ändå lämna ett besked, och det var jag glad för, I det här fallet kanman däremot inte lämna något besked, och det tycker jag är synd. Detta ärnämligen en fråga som har ganska stor principiell räckvidd. Röntgenblixtmaskinerna är intressanta att använda vidutveckling av kärnvapen. Det har förekommit export av röntgenblixtmaskiner tillländer som kan vara aktuella i sådana sammanhang: och , och dettalas t, o. m. om och en del andra länder som det finns anledning attställa sig tveksam till. Man har hållit sig under en viss kapacitetsgräns som harbedömts som skapande en viss säkerhet på kärnvapenspridningsområdet, men vi vetatt man i och har sett mycket striktare på det här än iSverige. har begärt att få importera röntgenblixtmaskinermed mycket stor kapacitet, som definitivt kan vara aktuella förkärnvapenutveckling. Om regeringen inte vill uttala sig om fallet med ,vore det ändå värdefullt med ett besked från regeringens sida om huruvidahittillsvarande praxis att tillåta export av röntgenblixtmaskiner skall förblioförändrad eller om regeringen kan tänka sig att skärpa bestämmelserna och låtaett större skikt av röntgenblixtmaskiner bedömas som krigsmateriel och tas upptill prövning i varje enskilt fall, Det förhållandet att den nuvarande regeringeni samband med att den nya kärntekniklagstiftningen infördes för ett par årsedan skärpte den även på denna punkt och tog upp export avröntgenblixtmaskiner bland det som måste bli föremål för regeringens prövning -till skillnad mot vad som gällde tidigare under den borgerliga regeringens tid- är svar nog på frågan om hur allvarligt vi ser på den här typen av export. Jag kan försäkra att vi också i de enskilda ärendenatillämpar en ytterst strikt praxis. 6 protokoll 1985186:142 -143 Prot.1985/86:142 Anf. 134 (); 15 maj1986 Fru talman! Det är nog inte svar pådet jag frågade om. Om åtgärderför att minimera dioxinutsläpp från bilar Jag tycker att det var bra att regeringen införde sådanaregler som innebär att röntgenblixtmaskiner med större kapacitet än 500kilovolt måste prövas som krigsmateriel. Några förbättringar måste ju också skemed tiden -oavsett vilken regering som sitter - i och med att ny kunskap kommertill. Jag tycker inte att detta är något motiv beträffande vadvi nu diskuterar, om de regler som gäller är tillräckliga eller om man ocksåbör pröva röntgenblixtmaskiner med lägre kapacitet än .