prot · G909124 · 1985-12-31 00:00:00 — Destatliga insatserna på energipolitikens område bör i princip skrotas, enligtden moderata modellen. Det som görs skall åstadkommas genom marknadskrafterna.Här skiljer sig alltså återigen från övriga partier - inte barafrån socialdemokraterna och vpk utan också från och t,o, m, frånfolkpartiet, talade i sitt inlägg om att socialdemokratinsuccessivt har anslutit sig till energipolitik. Jag vet inte om centernfrån början stod för en kärnkraftsavveckling , talade självom att man enligt skulle avveckla , Vi har en annanuppfattning om möjligheterna att minska energiförbrukningen utan att äventyraden framtida välfärden. Därvidlag har det inte varit sä att ochsocialdemokraterna har kommit överens. Jag har ändå den bestämda uppfattningenatt det är som i praktiken har anslutit sig till den energipolitik somvi försöker föra. talar mycket om olika alternativa möjligheter. Detär också vår linje. Vi menar att oljeberoendet måste ner. Vi menar attkärnkraftsavvecklingen skall genomföras. Men vi har den fnetod som skisseratsupp i linje 2 i folkomröstningen - den följer vi. Det är som fått makaåt sig, naturligtvis inte minst som ett resultat av folkomröstningen. För att återgå till : vill från vårt hållkonstatera att det inte räcker med att låta marknadskrafterna ha sin gång ienergifrågan. Den handlar ju inte bara om ekonomin på kort sikt utan också omlångsiktighet, försörjningsberedskap, säkerhet, miljö och mycket annat. Och påalla dessa områden måste marknadskrafterna kompletteras. Att varit mer framgångsrikt än de flesta ländernär det gäller att snabbt dra ner oljeanvändningen beror inte enbart på dehöjda oljepriserna, som fått genomslag internationellt, utan också på att vihar kompletterat genomslagskraften av de höjda oljepriserna för att få nédoljeförbrukningen långsiktigt, genom en riktigt utformad oljebeskattning ochgenom att satsa på ett särskilt investeringsprogram för energisparande ocholjeersättning. Genom hushållning och satsning på torv, flis, kol, naturgas,värmepumpar och mycket annat har vi också ett betydligt mer flexibelt ochkrissäkert energisystem än vi hade , och det är en braförsäkring för framtiden. Den försäkringen hade vi inte fullt ut kunnatåstadkomma om vi enbart hade låtit marknadskrafterna ha sin gång. Vi haråstadkommit något extra, och det har betydelse för framtiden. Det kan vara intressant, fru talman, att notera hurenergisparande och oljeersättning utvecklats för några olika energiändamål. Detkan ju också ge Prot.,1985/86:124 anvisningar tillmoderaterna, som är de ständiga pessimisterna när det gäller möjligheterna attkombinera tillväxt och välfärd med fortsatt energihushållning. Jagkan då peka på energianvändningen vid bostads- och lokaluppvärmning. Den harblivit mycket mer effektiv under den senaste tioårsperioden.Energiförbrukningen räknad på byggnadsyta har gått ner med under desenaste tio åren, och enligt prognoserna kommer vi att kunna minskaförbrukningen med . Fjärrvärmenhar genomgått en intressant utveckling. Den har byggts ut kraftigt, och oljanhar i stor utsträckning ersatts av andra bränslen. utgjordes92 % av energitillförseln i fjärrvärmesystemen av olja. haroljeandelen sjunkit till , svarar kol, torv samt avkopplingsbaraelpannor för av fjärrvärmens energibehov. Det är en dramatiskförändring. Somett sista exempel vill jag ta upp industrin. Där har man också kraftigt minskatsin specifika energianvändning. Särskilt kraftigt har oljeförbrukningen gåttner. Detär några exempel som belyser olika delar av den energipolitik som genomförts.Och det finns naturligtvis inget som säger att inte den utveckhngen kommer attfortsätta när det gäller energisparande och effektivisering, om man dessutomstöttar det hela med målmedvetna åtgärder från statsmakternas sida. Närdet gäller oljeersättningen är det riktigt att vi nu går in i en lugnare fas.Man kan säga att vi genom stafliga investeringsbidragoch lånegarantier har skummat grädden av olika oljeersättningsmöjligheter. Vihar fått fram mycket av energisparande och utbyte av olja genomförbränningsanläggningar för fasta bränslen. Regeringenhar i proposition 102, som behandlas i betänkande 17, föreslagit attoljeersättningsprogrammet nu skall avslutas, i den meningen att man inte skallge mer subventioner till redan utprovad energiteknik. I stället sägerregeringen att tyngdpunkten i samhällets stöd skall förskjutas till förmån förinsatser för ny teknik. Det gäller såväl ny elproduktionsteknik somoljeersättning. Frånutskottsmajoritetens sida välkomnar vi denna nya inriktning av energistödet,och vi yrkar bifall till regeringsförslaget på denna punkt. Vi yrkar ocksåavslag på center- och vpk-reservationen om att vissaoljeersätt-ningssubventioner skulle bibehållas framöver. Detär stora förändringar i oljepriset som har ägt rum under det senaste halvåret.Såväl oljepris som dollarkurs har fallit kraftigt, var oljepriset ca28 dollar per fat. Under samma tidhar dollarkursen sjunkit med . Prognoserna för oljepriset iframtiden är i och för sig osäkra, men de flesta bedömare tycks räkna med attpriset knappast kommer att överstiga under det närmaste året och attdet finns goda chanser att det håller sig per fat resten av1980-talet, är det helt klart att oljepriset kommer upp iväsentligt högre nivåer. och jag göralltså en ganska samstämmig bedömning: Oljeprisetkommer att vara lågt ett tag framöver. Det är bra för , Det lågaoljepriset har mycket positiva effekter för ekonomi. Det betyderexempelvis att oljeräkningen sannolikt kommer att bli lägreför än , Trots de dyra räntorna på utlandslånen kommeraffärerna med utlandet att gå med ett kraftigt överskott i den nya situationen.Tillväxten ökar i ekonomin, inflationen går ned och löntagarna kommer att få enrejäl reallönehöjning. Oljepriset bidrar positivt till allt detta. Vad gäller effekterna på energipolitiken innebär sannoliktdet låga oljepriset, även om oljeskatten höjs från , att dettillfälligtvis inte blir några nya beslut om investeringar i alternativabränslen. Också pä den punkten delar jag bedömning. Menalternativen är nu så fast etablerade att den nya situationen inte behöverinnebära alltför stora problem. Självfallet bör dock regeringen noga följautvecklingen. Utskottet räknar med att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag fill åtgärder, om det skulle visa sig att långsiktigaproblem uppstår för alternativa energikällor som är viktiga för framtiden.Detta säger jag också med adress till , som tog upp frågan i sittförsta inlägg. Även om det skulle gå snett, behöver dock inte regeringenomedelbart komma till . Regeringen har faktiskt till sitt förfogandeen hel del resurser som man kan använda, exempelvis de föreslagna pengarna tillstöd för ny teknik som vi skall besluta om i dag-ett förslag som väl vinnerbifall. Villkorslån och lånegarantier ligger redan ute och kan skrivas av ellerjämkas. Vi har också bränslemiljöfonden, om det är fråga om investeringar somär relaterade till området energi och miljö. Jag kommer så till naturgasen, som har varit föremål fördiskussion med anledning av inlägg från olika talare i denna debatt. Man haruttalat sina bekymmer för naturgasens situation i nuvarande läge. Det ärriktigt att naturgasen kan vara ett speciellt problem i det pågåendeuppbyggnadsskedet. Utskottet har i sitt betänkande nr 18 behandlatregeringens proposition om vissa naturgasfrågor. Det gäller då den fortsattautbyggnaden av i och i samband härmed kapitaltillskotttill , som skall svara för huvudledningen. Därtill har attyttra sig över regeringens förslag till ändrad ägarstruktur i Swedegas, därShell, Statoil och det danska gasbolaget skulle gå in som minoritetsaktieägaremed begränsad rösträtt vid sidan av , Utskottet tillstyrker naturgaspropositionen, men det ärklart att utskottet frågar sig om det långsiktigt riktiga projektetVästgas kommer att realiseras i nuvarande läge. Visserligen följernaturgaspriset i princip oljepriset, men de stora investeringarna i form avrörledningar o,d. väger relativt sett tyngre vid ett lägre oljepris. Dettariskerar att göra naturgasen olönsam. Det är mot den bakgrunden som näringsutskottet i ettyttrande till skatteutskottet har sagt att den föreslagna höjningen avnaturgasskatten, som ingick i regeringens energiskattepaket, nu inte bör kommatill stånd. Vi räknar faktiskt med att skatteutskottet har samma uppfattning.Detta skulle ge en god möjlighet även vid nuvarandelåga oljepris. Det finns en sak som hänger samman med gaspriserna iSydgasprojektet, anser att det är för höga priser därvidlag, ochäven andra talare har varit inne på detta. Vi kan bara konstatera att det rörsig om ett avtal som gjordes upp under den borgerliga regeringstiden, och deinsatser som den socialdemokratiska regeringen har gjort till stöd förnaturgaskonsumenterna i har bestått i att med viss framgång - denhar varit begränsad -med danskarna förhandla ner det höga gaspriset. Vi skullevilja komma ännu längre ner, för priset är orimligt högt. Men det är alltsåinte den socialdemokratiska regeringens fel att det förhåller sig så, utan detär de borgerliga regeringarna som får ta på sig ansvaret. Jag tänker bara säga några avslutande ord omelförbrukningen, eftersom det har varit en ganska central fråga i debatten.Inte minst från har behandlat denna fråga - denhar varit en av hans utgångspunkter när det gällt kravet på omprövning avkärnkraftsavvecklingen och kravet att det skall byggas nya kärnkraftverk. Det är riktigt att elförbrukningen ökat snabbare än vadsom har antagits i tidigare gjorda prognoser. Vi tycker egentligen att det inteär så dumt att så har skett, för det innebär ju att den el som vi producerarockså kommer till användning. Vidare innebär det att vi sparar påimportbränslen som är dyra. Det gäller exempelvis naturgas och kol, och det har- tills - gällt även olja. Det viktiga är då att vi har kontrollöver elförbrukningen, så att vi undviker att bygga nya storaelproduktionsanläggningar. Detta skulle ju successivt ge ett väsentligt högreelpris än det som gäller . Det finns - det vill jag säga tillPer-Richard Molén - inga "fria bussresor" i det här sammanhanget, förbygger vi upp ny elproduktionskapacitet fär vi också betala ett väsentligthögre elpris än . Molén försöker blanda bort korten genom attsäga att detta inte kostar någonting, utan det är bara att ge klartecken. Menäven ny kärnkraft kostar ganska väsentliga summor pengar. Til syvende og sidstär det, som påpekat, bättre att använda energin, att använda elen,väl. Detta blir sannolikt väsentligt billigare än att satsa på ett stortutbyggnadsprogram för att bygga nya stora elproduktionsanläggningar. Det låga oljepriset kommer att ge oss ett ökat utrymme föratt planera och för att sätta in åtgärder i syfte att minska elanvändningen påett riktigt sätt, därför att oljan genom sitt låga pris blir en störrekonkurrent till elen. Trycket på elförbrukningen dämpas. På samma sätt blirelkraftsproduktionen i oljeanläggningarna mera lönsam, och vi får inte den högakostnad härvidlag som vi tidigare, fått. Vi vinner tid, men det är naturligtvisriktigt att vi utnyttjar den utsträckta tiden. Därför är det bra attenergiministern, som oroats av elproduktionsökningen, nu har givit en utredningi uppdrag att snabbt undersöka orsakerna till den ökade elförbrukningen och sevad som kan göras för att dämpa elförbrukningen på lämpligt sätt. Det finns enmängd olika metoder att komma till rätta med saken utan att det på något sättinnebär fördyringar eller byråkrati. Men detta bör utredningen se på, och denskall vara klar . På basis av den kan vi sedan ta enordentlig diskussion om hur vi skall lösa det i och för sig ingalunda enkla problemetatt hålla nere elförbrukningen och undvika Prot.1985/86:124 att bygga nya stora elproduktionsanläggningar, som också kostarpengar, Tiden har gått fort, fru talman, och jag beslutar mig änen gång för att yrka bifall till näringsutskottets hemställan i dessföreliggande två betänkanden, 20 () replik: Det viktigaste som tog uppi sitt anförande kom på slutet. Det skulle vara intressant att få reda på omLennart delar den uppfattning som har gett uttryck föri det uppdrag som hon gett till , att, som det står i direktiven,tänkbara områden för insatser är lagstiftning i syfte att begränsa tillkomstenav nya omfattande elbehov inom industrin. Står den uppfattningen i överensstämmelse med denuppfattning man har inom de fackliga organisationer som företräderarbetstagarna inom näringslivet? Är det något fel att planera eller fundera kring låt osssäga "en 04"? Skulle inte det kunna utgöra ett väldigt gott underlagför det anbud som förhoppningsvis ASEA-ATOM med hjälp skallkunna lämna över till ? Det är väl ett bra sätt att arbeta för att kunnahävda sig i den hårda internationella konkurrensen. På vad sätt är det möjligt, med den inställning somLennart har gett uttryck för, att kunna tänka sig att sälja ochexportera svensk kärnkraftsteknik till vårt broderland ? Där skall denalltså inte vara farlig. Men här - längre ät väster - är det heltotänkbart att över huvud taget driva kärnkraftverk , Det är enbrist på logik som jag över huvud taget inte kan förstå. Man har material på material - jag vill på nytt kommatillbaka till Per utredning, där han säger: "Somalternativ till att styra bort elanvändning med hjälp av prishöjningar kanadministrativa styrmedel utnyttjas. Med restriktioner och förbud för vissatyper av elanvändning kan behovet att bygga nya elproduktionsanläggningarminskas," Är det ettsådant samhälle vi vill ha? Det står i en rapport som har kommit från att för attöver huvud taget kunna lösa de svenska problemen är man tvingad att användaskatteinstrumentet, stöd i olika former och regleringar. Det stod inte i detpressmeddelande kring denna som utgick från industridepartementet,men förmodligen tillhör inte den heller den objektiva information som BirgerRosqvist m, fl, efterlyser och som också vore efterlängtad när det gällerinformation från energiminister och från regeringens sida. 21 () replik: påstod att jag var ologiski mitt resonemang kring . Han har fått den uppfattningen beroende påatt han har fel på varje punkt. Först och främst använde jag de låga oljepriserna bara somett bevis för att det, även om man använder de felaktiga kalkyler somVattenfall presenterat Prot.1985/86:124 och statens energiverk sedan fullföljt, ändå inte blir någonlönsamhet med dagens låga oljepriser. Poängen imitt påstående var att de kalkyler man har gjort ärfjärmade från det faktiska förhållandet pä elmarknaden. Kalkylerna varfelaktiga utifrån de oljepriser som gällde då. Det var klart olönsamt att bytaänggeneratorerna, om man verkligen tar hänsyn till hur man kan avyttra den härströmmen. Det beror på två saker: antingen kan man se det som prima ström, ochdå måste man bygga upp en effektreserv som kostar mycket pengar men icke fannsmed i kalkylen, eller också får man se det som sekunda ström utaneffektgarantier, och då sjunker priset drastiskt. alternativ, , var att manskulle stänga . Det går inte att hävda att säkerheten blir större om manbyter ånggeneratorer och har en reaktor i gång än om reaktorn är avstängd. Ävenpå den punkten var det alltså fel. har all respekt för folkomröstningen.Centerpartiet har gång efter annan sagt att det respekterar folkomröstningen.Därför har vi centerpartister stannat för en avveckling som ligger nära linje2. Även om vi tycker att majoriteten i gjorde uttolkningen fel på enhel del punkter -1, ex, att högst tolv nödvändigtvis skulle bli tolv - har visagt: 0,K,, vi respekterar folkomröstningens resultat, och vi respekterar ocksåvad majoriteten anser. Vi ansluter oss alltså inte på någon punkt tillsocialdemokraterna, utan det är helt enkelt fråga om att respektera folketsvilja. Jag tycker att det är betydligt klädsammare att agera sommiljö- och energiministern har gjort, nämligen att mycket klart tala om sinomvändelse. Hon har mycket klart redovisat att förutsättningarna nu är andra änvi förutsåg och att man därför agerar på det sätt som man gör. Man har dåagerat i den riktning som har talat för. Jag tycker att det äräriigt att erkänna detta. Jag tycker inte heller att det är fråga omuppgivenhet. Men faktum är så, DN refererade - jag tror att det vardagen efter att miljö- och energiministern hade talat på - i mycketlyriska ordalag vilken fantastisk framgång detta var för , attsocialdemokraterna hade biträtt centerpolitiken. Det är bra, och jag hoppasatt den överenskommelse som har gjorts, och som innebär att en rad yrkanden somi dag formellt avslås ändå kommer att få genomslag framöver, står fast, 22 HÄDAR () replik: , regeringens talesman fören dag, noterar att det mellan de borgerliga partierna, kanske särskilt mellanmoderaterna och , finns olika åsikter i energifrågan. Han frågar om detkan bildas en riksdagsmajoritet, kanske en regeringsmajoritet, med dessapartier som bas. Jag kan erinra , som jag inte tycker börsätta sig på alldeles för höga hästar, om att det för regeringen i denna frågainte finns en naturlig majoritet av det slag som den normalt kan luta sig mot.Vänsterpartiet kommunisterna, som ju brukar räknas in i regeringens underlag,har inte mindre än 16 reservationer av de 59 i dessa två betänkanden och stårför samtliga tre särskilda yttranden. Den majoritet som finns i riksdagenberor bl, a, pä att det inom mitt parti 76 finns envilja att i långa stycken söka samlande, breda och realistiska energipolitiskalösningar. Det sammanhänger bl, a. med att energipolitiken lämpar sig särskiltilla för skarpa kastningar. De mycket dyrbara investeringar som görs inomenergiområdet mår bra av en långsiktig och konsekvent politik. Det förblir enriktpunkt i arbete inom energipolitiken. vill införa en lag mot den somvill planera för nya kärnkraftverk, erinrade om detta.Enligt min uppfattning ger det främst ett intryck av att intelitar på styrkan och hållfastheten i de egna argumenten. Alla i vet juatt efter folkomröstningen uttalat att inga nya kärnkraftverk skallbyggas. Dessutom har beslutat att de kärnkraftverk som finns skalltas ur drift senast är 2010, Bakom detta står en bred majoritet i . Omdet då inom näringslivet ändå finns de som vill satsa tid och egna pengar på enplanering stick i stäv mot beslut måste de ha sina särskilda skälför detta. Vilka dessa skäl än är finns det ingen anledning att förbjuda dematt pä egen bekostnad tänka och planera för en framtid som de tror på. Hållerregeringen och fast vid sin linje blir det ändå inga nya kärnkraftverki . bör argumentera bättre ochkommendera mindre. 23TORE (vpk) replik: uppehöll sig bl, a, vidmålet för energianvändningen och gjorde en koppling till frågan om miljön. Detär naturligtvis väldigt viktigt. Också jag uppehöll mig något vid detta i mitttidigare inlägg. Det positiva sambandet mellan lågt energiutnyttjande ochminskad miljöpåverkan är viktigt att uppmärksamma. Om man inte uppställer ettseriöst mål för energianvändningen, frånhänder man sig möjligheten att påverkamiljön i en gynnsam riktning. Vi vet att det är fullt möjligt att bevara den nuvarandelevnadsstandarden som energiförbrukning ganska drastiskt kanminskas. Föreställningen att en ständigt ökande förbrukning av olikanaturresurser skulle ligga till grund för ett bibehållande eller en ökning avmänniskornas levnadsstandard är inte bara falsk utan kan dessutom bli ödesdigerför vår fortlevnad. Tillväxtens innehåll avgör kvaliteten på människors liv ochpå miljön. I stället för företagens profiter är en långsiktig och varsamhushållning med våra resurser det som främst skall möjliggöra en klokomställning av energipolitiken i vårt land. tog upp beslutet om ett utbyte avgeneratorer i och sade att det är i linje med vad som har beslutatsoch vad linje 2 stod för när man talade om att en avveckling av kärnkraftenskulle ske . Han nämnde också att det finns förhoppningar frän miljövänneroch andra om en avveckling före är 2010. Givetvis finns det sådana förhoppningar.Det finns ingenting i de beslut som har fattats och de ställningstaganden somhar gjorts i samband med folkomröstningen som säger att man skall vänta till år2010, utan det är den senaste tidpunkt som har satts för avvecklingen. Skallman få en avveckling med förnuft, måste man börja . varje fall måste man bestämma datum och årtal för när manskall börja avveckla det första kärnkraftsaggregatet. Därför kvarstår kritikennär det gäller , Här hade regeringen chansen att i stället för attsatsa ytterligare börja avvecklingen med , Dethade varit förnuftigt. 24 () replik: säger att jag har noterat vissameningsskiljaktigheter mellan de borgerliga partierna i energifrågan. Förvissoär det sä. Man måste vara både blind och döv för att inte märka de djupgåendeklyftor som finns mellan de borgerliga partierna just i energipolitiken. Jagtänker med fasa tillbaka på de sex borgerliga regeringsåren, då det här landetverkligen mådde illa av den ständiga oenighet, inte minst i energipolitiken,som rådde mellan de borgerliga regeringspartierna. Man kan, eftersom Hädar Carserinrar om det, jämföra med den utveckling som vi har haft med ensocialdemokratisk regering, t, o, m, en minoritetsregering. Det visar att detgår att regera om man haren klar politisk linje. Uppenbarligen, det ser vi ,är de borgerliga allvarligt i luven på varandra om energipolitiken. Det bådarinte gott för framtiden. Jag skulle viljasäga till att vi har lagtfast vår linje: klok hushållning, sparande, effektanpassade eltaxor, att efterhand ta ut elpannor ur värmeproduktion osv. Vi anser att det räcker en bra bit.Moderaterna har inte den uppfattningen. Ni klagar i största allmänhet på attelen inte räcker till. Då vill jag fråga: Vad är ert alternativ? Är detutbyggnad av de outnyttjade fyra stora älvarna? Är det vindkraft, storakolkondenskraftverk eller är det utbyggnad av kärnkraftverken? Ni kan inte sägaatt er lösning är att skjuta på avvecklingen av kärnkraftverken, för det härproblemet är enligt er egen beskrivning något som ligger ganska nära i tiden.Jag vill alltså ha ett svar på frågan: Vad är det moderata alternativet närelen enligt er uppfattning inte räcker till framöver? Det charmerande med äratt han alltid anser sig ha rätt och alla andra fel. Han satt i statensenergiverks styrelse och reserverade sig mot en hel mängd förslag framlagda avolika självständiga personer med, som jag tror, mycket klar ekonomisk och annanbedömningsförmåga i de här frågorna. Därför vill jag återigen konstatera attdet utlåtande som skrevs, bl, a, av statens energiverk, efter mycket ingåendeundersökningar mynnade ut i ett klart förord, även på ekonomiska grunder, förånggeneratorbytet och avvecklingstidpunkten enligt linje 2, 25PER-RICHARD MOLEN (m) replik: Det är värt att notera att sitt genmäle undviker att över huvud taget ta upp till diskussion den svenskakärnkraftsexporten till , som statsministern har varit med och stött.Det är värt att notera att inte heller vill ta upp endiskussion om de regleringar och prishöjningar på el som OECD-rapporter och PerOlof i sin rapport beskriver. Det är värt att notera att LennartPettersson inte över huvud taget tar upp de regionalpolitiska konsekvenser somprishöjningarna kommer att få pä en läng rad av elintensiva industrier. Det skullevara rätt intressant att veta: Tror verkligen att Prot.1985/86:124 vi som bor längst norrut i , och således behöver mer energi,skall vara det enda land i hela som inte baraskall dra ner vår totala energikonsumtion utan även vår elkonsumtion? Det är väldigt litet av realism i detta. Om några ärblinda och döva i den här församlingen är det nog socialdemokraterna, somvägrar att inse hur verkligheten ser ut just , 26 () replik: Det kan givetvis uppfattas som övermaga attpåstå att man har rätt när så många andra anser att man har fel. Jag försökte bygga under mina påståenden ganska väl.Sakinnehållet är det egentligen inte någon som har kunnat motbevisa. I stortsett ligger skillnaderna i att man har en, tycker jag, gammal kalkylering, sombortser från den ganska drastiska utveckling som skett på elmarknaden under iförsta hand den senaste femårsperioden.