prot · G90913 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag kan inte nu ge något besked om vilket resultatdessa överväganden kan leda till. 50 (): Jag får tacka statsrådet för svaret. Jag blev mycket besviken.Betyder rättssäkerhet så litet för att ingen skattskyldig Om slopande av sambeskattningen av B-inkomster och ingen tjänsteman inom skatteväsendet kan räkna utskatt påsambeskat-tade B-inkomster? Det har vi fått svart' på vitt på avriksskatteverkets förenkHngskommitté, och därför måste man ändra det. gav mig rådetatt gå fill och betala . i skatt så skulle länsstyrelsenkiinna räkna ut det. Men det kan ju inte , . Moderata samlingspartiet har i en motion begärt att manskall avskaffa dessa regler. Ingenting har emellertid skett. Jag hoppas attherr tänker om så att vi verkligen får rättssäkerhet även på skatteområdet.Eller betyder inte elementära krav på rättssäkerhet över huvud taget något fördem som ansvarar för vår skattelagstiftning? Det verkar inte så, men jag troddeinte att det kunde vara så. 51 (): Jag tackar för svaret. Det innebär kanske ändå ett litetsteg framåt. Men finansministern talade i svaret om administrativa synpunkter.Nu är det faktiskt så, finansministern, att det här även handlar omjämställdhet. Socialdemokraterna har, precis som , gjort en hel deloch varit med om att avskaffa sambeskattningen på vanliga arbetsinkomster. Äkta makar är självständiga individer och skall betalaskatt var och en på sin inkomst. Då finns det - det har vi sagt -inga rationella skäl i världen att behålla sambeskattningen av B-inkomster ochförmögenhet. Därtill kommer alltså det nygamla argumentet, som t, o. m,nu har tagit med i en rapport, att det tUlkrångladeregelsystemet medför att de skattskyldiga inte kan överblicka och räkna ut sinskatt själva. bemästrar uträkningen enbart tack vare demöjHgheter ADB-tekniken ger. Det är principiellt fel med sambeskattning avsjälvständiga individer bara för att de är gifta. Det är dessutom minst sagtolyckligt, när reglerna är så krångliga att de som drabbas inte kan räkna utskatten eller kontrollera att den är rätt uträknad. Vi kan inte begära att folkskaH ha hemdatorer för sådana här saker. Sedan skulle jag väldigt gärnavilja veta vad finansministern menar med att han är beredd att överväga fråganom att ytterligare begränsa inslagen av sambeskattning. Varför kan intefinansministern följa råd och helt ta bort sambeskattningen,med andra ord slopa den? Jag håller med om att det härär ett ovanligt krångHgt inslag i vårt skattesystem. Jag vill bara påminna omatt det är ett resultat av "den underbara nattens" överenskommelse.Det var tillsammans med och vi snodde ihop det här. När jag säger att jag är beredd att förenkla systemetytterligare, menar jag inte att vi skall slopa all sambeskattning avB-inkomster, Vi måste hitta något enklare system, vilket också betyder enlindring av sambeskattningen. Till måste jag säga att hon måste lära sigatt läsa innantill. Det står inte i anslagsframställning attverket inte kan räkna ut skatten. Det ståratt man inte kan räkna ut det manuellt. Man behöver ha tillgång tillADB-teknik. Det är en oerhörd skillnad jämfört med det stod ochvräkte ur sig i talarstolen. Jag tycker att det bör ingå iförutsättningarna för de här frågestunderna att man har läst materialet innanman kastar sig över regeringens ledamöter. Anf.53 (): Jag har läst materialet. Kan man inte göra en uträkning manuellt, dåkan man inte heller kontrollera om det är rätt när det kommer ut ett resultatfrån en dator. Det kan vara fel i de system och de program efter vilkauträkningen görs. En sak måste man alltid kunna, och det är att kontrollerauträkningen manuellt för att se om den verkar rimlig. Det går alltså inte. Detfinns en hel del andra problem, FyHnadsinbetalningarna går inte att görakorrekt för dem som drabbas av det här, tog uppjämställdhetsaspekterna. Jag måste säga att ett sådant skattesystem skall viinte ha, , Det är en fråga om rättssäkerhet, 54 (): Det är välriktigt att en del av det här krångliga systemet är någonting som båda vårapartier har Htet skuld i, och det är bra om systemet blir enklare. Menjag tog upp den principiella frågan om sambeskattningens vara över huvud taget,därför att det också är en jämställdhetsfråga. Det gick att tjata och tjata ochövertyga statsrådet företrädare , så att vifick bort sambeskattningen av inkomst av arbete. Jag får väl fortsätta attförsöka övertyga Strängs efterträdare om att också sambeskattningen avB-inkomster är principiellt felaktig, inte bara därför att den är krånglig utanockså därför att den strider mot varje regeringsdeklaration om jämstäHdhet, Det glädjer mig att önskar mig ett långt liv somfinansminister, så tjata gärna på. Jag hoppas att vi skall nå resultat, MargitGennser har fortfarande inte begripit vad säger. Naturligtvisgår det att göra uträkningarna för hand. Det måste gå att göra det, för att manskall kunna lägga in detta i dataprogrammet. Men att göra varje uträkning förhand skulle ta , och därför måste man användaADB-tekniken, Omslopande av sambeskattningen av B-inkomster 56 (); Ett skattesystem måste kunna användas manuellt. När bara ett fåtalspeciaHster, knappt det, kan kontrollera om en uträkning är riktig -det är intealls säkert att det blir rätt, eftersom programmen är så krångliga -måstereglerna ändras. Så får inte ett skattesystem se ut. Mendet är klart att når man sysslar med skattelagstiftning om nätterna, blir detkanske inte alltid så goda resultat, dess värre. Jag hoppas verkligen tänker om i denna fråga och ser till att vi får Prot,1985/86:13 sådana regler att medborgarna kan förstå dem och använda sigav dem och att de kan kontrollera att våra myndighetergör rätt. 57 (): Om befrielse i vissa fall Jag önskar naturligtvis ett långt liv, fast inte precis påposten som finansminister. Jag tror dock han är så begåvad att han fattat vad jagmenar, och jag tror också att han är kapabel att genomföra denna ändring underdenna mandatperiod. Jag kan i denna fråga utlova stöd. Ni behöverinte ta hjälp från kommunisterna. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på fråga 1985/86:36 om befrielse i vissa fallfrån stämpelskatt på aktier har frågat mig om jag är bereddatt lämna förslag om tillägg till lagen om stämpelskatt på aktier avinnehåll att stämpelskatt må efterges eller återbetalas vid synnerliga skäl, I 6 § lagen om stämpelskatt på aktier sägs att regler förförfarandet vid beskattningen finns i lagen om punktskatter ochprisregleringsavgifter. Enligt 9 kap, 4 § sistnämnda lag kan regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer, i särskilda faU och om synnerhga skälföreligger, medge nedsättning av eller befrielse från skatt liksomåterbetalning helt eller delvis av skatt. Regeringen har förordnat att skall prövasådana frågor när det gäller bl, a, stämpelskatt på aktier, 59 (): Jag tackar finansministern för vänligheten att vilja svarapå min fråga. Bakgrunden till denna fråga var, till skillnad fråntidigare fråga, ett stöd från kommunisterna som möjliggjorde en förändring avstämpelskatten på aktierna så att den gick upp tiH det dubbla. Man gick hastigttill väga, och därför finns inte bestämmelsen med att myndigheter kan medgeundantag när synnerliga skäl föreligger. svarar finansministern, att enligt 9 kap, 4 § i lagenom punktskatter och prisregleringsavgifter kan regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer, i särskilda fall och om synnerliga skäl föreligger,medge nedsättning av eller befrielse från skatt. Finansministern säger också, att skallpröva sådana frågor när det gäller stämpelskatt på aktier. Detta ärglädjande men det är ingen betryggande garanti för att det verkligenblir någon nedsättning, eftersom motsvarande bestämmelse inte 28 finns i lagen om stämpelskatt påaktier. Regeringen kan ju vara på olika humör vidolika tillfällen. Bara under denna frågestund har finansministerns humörvarierat inom ganska vida marginaler. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på fråga 1985/86:85 om skillnaden mellan jordbrukarnasoch löntagarnas inkomster har frågat mig om mitt svar påett brev från en grupp lantbrukare skall tolkas som att jag menar attjordbrukare har tillskansat sig större ökningar av sina arbetsinkomster än vadlöntagarkollektivet uppnått genom sina avtal. Mitt svar innehåller inget omdöme om inkomstutvecklingenför olika grupper. Jag konstaterade bara att skatterabatten var enförutsättning för att hålla löneökningarna nere på en rimlig nivå. Hadelöntagarna inte fått någon skatterabatt hade löneökningarna utan tvekan blivithögre, 61 (): I sitt brevsvar säger också finansministernatt jordbrukarna inte gjort samma uppoffringar som löntagarna. Men det framgårav regeringens egen proposition när det gäller reglering av priserna påjordbruksprodukter, som presenterade , att man utgårfrån jordbruksnämndens förslag som "innebär att jordbruket får kompensationför ökade kostnader i produktionen och dessutom en inkomstökning , Denföreslagna inkomstökningen motsvarar således vad löntagarna får för , Även i fråga om det totala beloppet liggerjordbruksnämndens förslag inom ramen för det inflationsmål på somregeringen ställt upp. Jag kan därför biträda jordbruksnämndens förslag," Detta sade jordbruksministern. Det innebär ju rimligenlogiskt sett att jordbrukarna sannerligen fått göra samma uppoffringar somlöntagarkollektiven i övrigt. Då bjuder all logik att också jordbrukarna skallfå skatterabatt. Kan finansministern förneka detta påstående? Överläggningen var härmed avslutad. Om skillnaden mellan jordbrukarnas och löntagarnasinkomster Om sysselsättningen vid i 16§ Svar på fråga 1985/86:68 om sysselsättningen vid i 62Arbetsmarknadsminister : Herr talman! har, motbakgrund av att med 107 anställda gått i konkurs, frågatindustriministern om regeringen är beredd att vidta några åtgärder, och i såfall vilka, för att lösa sysselsättningskrisen i och norra delen avVästerviks kommun. Frågan har överlämnats till mig. Om sysselsättningen vid Eds Cellulosa A B i Jag har från länsarbetsnämnden iKalmar fått veta att förhandlingar om eventuellt köp av företaget pågår och attflera seriösa spekulanter finns. Förhandlingarna beräknas vara slutförda inomnågra veckor. Jag kan dock nämna att av de 30 som harfriställts har 24 redan fått annan sysselsättning ellerarbetsmarknadsutbildning. Arbetsförmedlingen ägnar stor möda åtatt ordna sysselsättning eller utbildning för de återstående sex personerna.Självfallet kommer även fortsättningsvis alla arbetsmarknadspolitiskahjälpmedel att utnyttjas. 63 (); Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministernför svaret. Tyvärr kan jag inte se några spår av att man är beredd att hjälpatill i den här situationen. De 24 som redan fått sysselsättning har fått detutanför orten. Problemet är ju att ortens sysselsättning i stort sett står ochfaller med den sysselsättning som finns vid Eds Cellulosa. är det alltsåfråga om att rädda sysselsättningen för alla de 107 anställda. Jag måste fråga:Är överlämnandet av frågan till arbetsmarknadsministern ett tecken på attregeringen inte är beredd att arbeta för att en rekonstruktion av företagetblir möjlig? Det är det bästa sättet på vilket sysselsättningen för deanställda kan räddas. Om man nu hittar någon som är beredd att ta på sig ansvaretför att driva bruket vidare, är det i första hand en kapitalinsats som behövs.Är inte regeringen beredd att medverka i ett sådant läge? I övrigt måste jag säga att ligger i ett områdesom omges av trakter med mycket svåra sysselsättningsförhållanden. Man kan inteklara sysselsättningen med hjälp av pendling eller annat. Då är det viktigtatt samhället har en framförhållning för att stötta dessa människor så att defår jobb och får bo kvar på orten. Jag måste fråga: Varför är man inte bereddatt göra mer från regeringens sida på den här punkten? 64 Arbetsmarknadsminister : Herrtalman! Jag trodde faktiskt att var medveten om att om ett företaggått i konkurs och en konkursförvaltare börjat arbeta och tagit kontakt medflera seriösa företag, skall inte regeringen lägga sig i det arbetet. Som jagsade förut finns det flera seriösa företag som är intressenter. Jag tror attdet vore klokast om vi lät konkursförvaltaren arbeta i lugn och ro, 65 (): Det är riktigt. Men det vore väl bra mednågon form av framförhållning, inte minst inom arbetsmarknadsministernsarbetsområde. Här finns en stor oro. Man har tillsatt en intressegruppför att försöka lösa de här problemen. Man har från sida varitberedd att ställa upp med vissa resurser. Jag tror att det är utomordentiigtviktigt för att lugna människorna i bygden att regeringen också är beredd attstötta de här människorna, som håller på att helt tappa fotfästet genom att sysselsättningenförsvinner. Ett helt samhälle håller på att dö ut. Det är en mycket allvarligsituation. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på fråga1985/86:81 om lönekostnadernas betydelse för utvecklingen på arbetsmarknaden har, under hänvisning till ett påstått uttalande frånstatsministern om att arbetsmarknadens parter själva måste ta konsekvenserna avför höga lönekostnadsökningar som resultat av träffade avtal, frågat mig vilkakonsekvenser denna förändrade inställning får på arbetsmarknaden de närmasteåren, BengtWittboms påstående att statsministern skulle ha uttryckt sig på det sättet ärfelaktigt, Iriksdagens allmänpolitiska debatt betonade statsministern attnedpressningen av inflationen måste fortsätta och att alla här måste ta sittansvar. Detta måste gälla inte minst arbetsmarknadens parter. Statsministernbetonade att inför nästa års avtalsrörelse måste den utveckling brytas sominneburit att lönekostnadspåslag- bl. a. genom löneglidning-spräckt delöneramar som kommit till i samband med de s. k. Rosenbadssamtalen. Regeringenmenar - nu som förr - att parterna har ett ansvar för att lönekostnadernahåller sig inom tiHgängliga utrymmen. Det är en förutsättning för att denekonomiska politiken skall lyckas så att vi kan fortsätta öka sysselsättningenoch minska arbetslösheten. Detta är ingen ny inställning. Detvar heller ingen ny inställning som statsministern redovisade i denallmänpolitiska debatten, att regeringen aldrig kan frånsäga sig det slutligaansvaret för sysselsättningen och arbetslösheten. Påden punkten står vi och för helt skilda synpunkter. Vi är bereddata ansvaret för att hålla nere arbetslösheten. Det är inte . Omlönekostnadernas betydelse för utvecklingen på arbetsmarknaden 67 BENGTWITTBOM (m); Jag får tacka arbetsmarknadsministern för svaret. Jagkonstaterar att valet är över, regeringen sitter kvar och dementimaskinen är igång igen. Statsministernsvarade i Ekot , på frågan vad den nye löneministern egentligen menarmed sitt uttalande att parterna måste ta ansvar för avtalen, ungefär så här: Omdet ur regeringens synpunkt ansågs ha gått snett skulle det bli mycket svårareför regeringen att hålla nere arbetslösheten. Motbakgrund av arbetsmarknadsministerns svar om påstådda referat och annat måstejag fråga igen: Vad menar statsministern med det här? Menar han ingenting, ärju den nye löneministerns möjligheter att uträtta någonting alldeles borta. Omregeringen inte har ändrat inställning, kan ju , Å, inte göramycket annat än att prata. Då blir resultatet ungefär som på kafferepet påRosenbad förra gången, så blir det för höga lönelyft, och så blir det ökadarbetslöshet, och så blir det mera AMS-insatser som suger upp detta, och såblir det inga sådana förändringar av attityder som vi måste ha för att kunnahålla nere arbetslösheten. Nästa fråga; Vad sade statsministern i den allmänpolitiska debatten?Jag citerar: "Vi menar att staten och samhället aldrig kan frånsäga sigansvaret för sysselsättningen," Det menar inte vi heller, arbetsmarknads- Prot,1985/86:13 Om lönekostnadernas betydelse för utvecklingen påarbetsmarknaden ministern.Vidare: "Även om löneavtalen kan leda till arbetslöshet kommer vi aldrigatt svika de enskilda människorna," Det kommer inte vi heller att göra,arbetsmarknadsministern. Vidare sade han: "Vi kommer alltid att försökabekämpa arbetslösheten," Det kommer vi också alltid att försöka göra. Och just nu är det så, arbetsmarknadsministern, att detviktigaste sättet att bekämpa arbetslösheten är just att ge den nyelöneministern medlen att klara av det här genom att hålla nere löneökningarna. Ni lämnar dubbla budskap, arbetsmarknadsministern. Kom medett nytt svar, annars är ni inte trovärdiga! 68 Arbetsmarknadsminister : Herrtalman! Jag gläder mig mycket åt att nu säger att han och moderatasamlingspartiet är villiga att försöka arbeta för hög sysselsättning ochminskad arbetslöshet. Jag tror att det finns två viktiga bidrag som moderaternadå kan komma med, dels att sluta med att föraktfullt kalla sammanträden ochöverläggningar mellan regeringen och parterna "kafferep", dels att,när arbetsmarknadspolitiken kommer upp till behandling iarbetsmarknadsutskottet, inte föreslå nedskärningar, som man har gjorttidigare, 69 (): Uttrycket "kafferep" är inte mitt- det är StigMalms, om jag inte alldeles missminner mig. Vi kommer att behandla alla framställningar frånregeringen om nya AMS-insatser mycket seriöst - det gör vi alltid iarbetsmarknadsutskottet, även från moderata samlingspartiets sida. Men gäller det; Står arbetsmarknadsministern bakom dennya linje som den nye löneministern, med backning från statsministern,företräder i diskussionerna med arbetsmarknadens parter inför avtalsrörelsen?Om detta har vi inte fått några klara besked. Man kan dra två slutsatser. Antingen hararbetsmarknadsministern en annan uppfattning än statsministern - och då är detilla för löneministern -eller också kör regeringen med dubbla budskap, därtilltvingad genom att ni måste lämna ett visst budskap eftersom ni har skällt så mycketpå oss när vi har fört fram dessa tankar, och ett annat budskap till parternadirekt via löneministern, om ni skall kunna lyckas. Skall ni lyckas, , måste ni talaklartext. Arbetsmarknadsministern har en minut till på sig att undanröja denhär ödesfrågan för regeringen och för sysselsättningen. 70Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Det finns nog ingen sombättre än statsministern kan uttrycka den uppfattning som regeringen har. Ochvad statsministern har sagt har jag redovisat i mitt svar; Arbetsmarknadensparter har ett ansvar. Men det sista ansvaret för sysselsättningen ocharbetslösheten har regeringen, och det kommer regeringen att ha så länge den ärsocialdemokratisk. Anf.71 (): Det tvivlar vi inte på - och ett sådantansvar har den här också. Men räcker det inte med allmännaformuleringar längre. Statsministern sade i Ekot att omavtalskonsekvenserna blir ökad arbetslöshet, kommer det att bli svårare förregeringen att hålla nere arbetslösheten. Vad innebär det? Jag kan inte seannat än att det uttrycket är ett hot mot eller rättare sagt ett budskap tillparterna och en backning, så att den nye löneministern och regeringen verkligenlyckas med det man måste lyckas med, nämligen att se till att det blir ettrimligt löneavtal som håller sig inom gränserna för vad sysselsättningen kan klara. Ni måste lämna klara besked, , Är dettyst efter detta inlägg kommer vi i fortsättningen att vara övertygade om attdet finns två uppfattningar i denna viktiga fråga. Överläggningen var härmed avslutad. Om åtgärder mot vapenstölder med hjälp av vapenregister 18 § Svar på fråga 1985/86:63 om åtgärder mot vapenstöldermed hjälp av vapenregister Som säger i inledningen till sin fråga äruppgifter i register om vapeninnehav inte sekretesskyddade. Detvar de inte heller enligt den äldre sekretesslagstiftningen. Under senare århar , senast vid 1983/, tagitställning till motioner där man har yrkat att en sådan sekretess skulleinföras. har avslagit dessa motioner (KU 1983/84:29), bereds inom enframställning från om sekretess för uppgifter ipolismyndigheternas vapenregister. Vidare har vissa jakt- ochskytteorganisationer begärt sådan sekretess. Offentlighetsprincipen är viktig.Därför måste krav på sekretess prövas restriktivt. Innan rikspolisstyrelsensoch jakt- och skytteorganisationernas framställningar har beretts färdigt villjag inte säga om sekretessbeläggning av vapenregistren är lämplig för attmotverka de risker som har pekat på. 73BJÖRN (vpk); Jag ber att få tacka justitieministern för svaret. Det finns en rad bakomliggande faktorer som har gjort attjag har ställt denna fråga. En är oron bland skytteorganisationer, där detfinns åtråvärda vapen för den illegala vapenhandeln. En annan är den tänjningsom man upplever i samhället när det gäller toleransen mot våld. Jag delar justitieministerns uppfattning attoffentlighetsprincipen är viktig. Jag efterfrågar ingen totalsekretessbeläggning av vapenregister. Jag anser att offentlighet bör råda vadgäller tillgång till uppgift om att vapenlicens finns. Men det bör inte finnasnågot principiellt intresse av offentlighet när det gäller typ av och antalvapen. Jag anseratt en sekretessbeläggning av vissa uppgifter i vapenregistren 3 protokoll 1985/86:13-16 Omvidgade möjligheter till resning i brottmål sålunda till viss del kanmotverka risken för planerandet av vapenstölder via vapenregister. Jag tyckerinte att det strider mot offentlighetsprincipen att inte tala om antal och typav vapen som folk har hemma. Jag vill fråga: När kan vänta sigförslag i denna fråga? De nämndaframställningarna är ute på remiss, och remisstiden löper ut i början på nästaår. Därefter skall remissvaren beredas i vanlig ordning. Jag kan därför intesvara på fråga. Överläggningenvar härmed avslutad. 19§ Svar på fråga 1985/86:69 om vidgade möjligheter till resning i brottmål har frågat mig om jag är beredd att ändra för att vidgamöjligheterna till resning i brottmål med sikte på fall då åklagaren i målethar varit jävig. En åklagare skall självfallet inte fullgöraåklagaruppgifter i ett mål där han är jävig. Detta är ju också uttryckligenförbjudet i . Det är min avsikt att närmare undersöka omgällande bestämmelser erbjuder tillräckliga rättssäkerhetsgarantier när en domhar meddelats i ett fall där jävsbestämmelserna har överträtts. 76 BENGTHARDING (): Jag tackar justitieministern för svaret när det gäller den viktigarättssäkerhetsfrågan. Allmäntkan rättssäkerheten liknas vid en skör planta, som måste vårdas ömt och somabsolut inte tål att trampas på. Dessutom är rättssäkerheten inte bara enangelägenhet för jurister, utan främst ett skydd för den enskilda människan.Rättspolitikens mål måste vara att uppnå samklang mellan lagen och det allmännarättsmedvetandet. Idet s. k. bombmålet aktualiseras en rättssäkerhetsfråga av principiellkaraktär. Det finns olika uppfattningar om hur denna fråga skall lösas. Vissajurister, med riksåklagaren i spetsen, påstår med bestämdhet att lagen intemedger resning. En upprörd allmänhet kallar detta för rättslöshet -motsatsentill rättssäkerhet. Denblottade klyftan mellan lagen och det allmänna rättsmedvetandet är mycketalarmerande. Det finns risk för en urholkning av vår rättssäkerhet. Det är motdenna bakgrund som man skaH se min fråga. Justitieministernssvar är klart positivt. Jag tycker att justitieministern ger ett klokt besked idenna viktiga rättssäkerhetsfråga, som uppenbarligen är av stor betydelse förrättsväsendet i allmänhet och åklagarväsendet i synnerhet. Medanledning av det besked som justitieministern här har givit uppkommer frågan:Hur blir det nu i det nämnda enskilda målet? reglerna,som jag förmodar införs så fort som möjligt, att vara till fördel, och kommerde att tillämpas också i detta mål? Det enskilda ärende som talar om skallinte behandlas här i . Det behandlas i stället av justitiekanslern ochav högsta domstolen. Det behov av åtgärder som jag har antytt i mitt svar fårnaturligtvis bedömas mot bakgmnd av vad justitiekanslern och högsta domstolenkommer fram till. Om ökad trygghet på allmänna platser 78 (): Den sista kompletteringen var intressant.Justitieministern hänvisade där till hur det kommer att gå i det enskildaresningsmålet. Det innebär, att om riksåklagaren har rätt - och det ifrågasättsinte av justitieministern, antar jag - kan det inte bli någon resning. Det kanjustitieministern rimligen inte vara nöjd med.