prot · G909143 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag trodde nästan att frågan om huruvida egenföretagarnasresor kan missbrukas skulle komma upp. Med den mycket noggranna skattekontrollsom vi har när det gäller småföretag, egenföretagare och fåmansbolag trorjag inte att man behöver vara orolig. Om denna hjälp från början tillkom medtanke på de anställdas resor är situationen ganska annorlunda just pågrund av att många företag har upphört och att allt fler för sin utkomst fårlov att starta något eget. Det är dessa som behöver denna hjälp. Vi ifolkpartiet brukar inte vara kända för att vara några slösare, och vi vill intespä på dessa 24 milj, kr, särskilt mycket. Men jag tror att man även inom dennaram skulle kunna hjälpa egenföretagarna. Det blir sammantaget inte några storabelopp, men för var och en kan det vara mycket betydelsefullt att få detta stöd. 211 (vpk) replik: Vi lovar inte, , att ävenframdeles avstå från att bevaka transportrådet på det sätt som vi bevakar andraverk. Vi har bara givit en frist till då regeringen i en aviseradproposition skall ange hur den politiska ledningen i transportrådet skall seut. Vi menar att detta har stor betydelse för framtiden. Jag noterar med tillfredsställelse att vi beträffandesjötransportstödet har en supporter i . Han säger att vi har ett hamntransportstödsom motsvarar sjötransportstödet. Jag delar inte denna uppfattning. För att viskall få fart pä kustsjöfarten är det angeläget att vi får ettsjötransportstöd. Beträffande regeringens förslag att ta bort stödet tillstål- och metallproduktion vill jag erinra om det beslut som fattades iriksdagen då vi behandlade regionalpolitiken. Vi sade då ifrånatt detta stöd var betydelsefullt för den regionala utvecklingen. Det går attbekräfta att det är av stor betydelse, inte minst för och Bergslagen,att detta stöd finns kvar i en situation då det inte är så lätt att klarakonkurrensen. Jag vill än en gång yrka bifall till de reservationer somhandlar om sjötransportstöd och om ett bibehållande av stål- och metallprodukfions-stödet, 212OLLE ÖSTRAND (s) replik: säger att inte harriktat kritik mot transportrådet utan bara har talat om att kritik har riktatsmot transportrådet. Dä kan det naturligtvis ifrågasättas varför man egentligenreserverar sig. Jag sitter själv i transportrådets styrelse. Jag tyckeratt transportrådet fyller en mer och mer angelägen uppgift. Därförtycker jag inte det finns anledning att förutsättningslöst utredatransportrådets verksamhet. En enig riksdag har gett transportrådet det enauppdraget efter det andra. som man ger transportrådet nya uppgiftervill i första hand och avveckla transportrådet.Det vore då naturligt att ni varje gång det kommer förslag här i omatt vi skall ge transportrådet nya uppgifter reserverade er. Men det har niinte gjort. Om man skulle lägga de arbetsuppgifter som transportrådethar rörande persontransportstödet, godstransportstödet, hamntransportstödet,osv. ute på de regionala organen, tror jag att det skulle bli mycket dyrare änvad det är . Och det är väl ingen betjänt av. Jag kan inte, , se något positivti att dela ut yxhugg. Det var inte transportrådets uppgift att dela ut yxhugg isamband med att utredningarna pågick. roll, det har jagpoängterat , var att ta fram ett faktaunderlag tilllänshuvudmännen, så att dessa själva kunde fatta de rätta besluten. verksamhet, m. m. Anf.213 () replik; Jag hade inte väntat mig att vi skulle få enanalytisk diskussion om transportrådets framtida verksamhet just , utanatt man skulle nöja sig med att konstatera att det finns en reservation somsyftar till en förutsättningslös utredning. Men jag tar gärna upp den handskesom kastar här när han säger att det förekommer, om inte hyckleri,så dock tvetungat tal om transportrådet. Jag bedömer det på det viset attcentern uppenbarligen av bl, a. järnvägspolitiska skäl hyst agg till den insatssom transportrådet pä regeringens och uppdrag fullgjorde i samband medprövningen. Jag kan tillägga att jag kan förstå det, för det hela gick väldigtmycket emot de önskemål som som parti har i fråga om detersättningsberättigade nätet och omfattningen av SJ;s verksamhet. hade en partimotion med BengtWesterberg i spetsen, där man krävde avveckling av transporträdets verksamhet,var det och i motion som ersattedenna partimotion. Jag uppfattade det som en glidning mot objektivitet. Manhade bara enskilda motionärer. Det var överraskande att folkpartietsrepresentanter i trafikutskottet plötsligt slöt upp lika helhjärtat kringdessa två motionärers motion som kring partimotionen. I detläget var det nödvändigt att få en objektiv och förutsättningslös granskning avtransportrådets verksamhet. Om transportrådets verksamhet är till nytta och omden sköts föredömligt, kan den inte ta skada av att den blir granskad. som helst i landet, om den fyller en riktig funktion, skall kunnatåla en förutsättningslös granskning. Vi frånmoderat sida har inte bundit oss utan tycker av ideologiska och Prot.1985/86:143 principiella skäl att det här är någonting vi måste titta på. 15 maj1986 skydda personalens arbetsro.Sanningen är att delar av personalen har Z 7] ', uttryckt önskemål om att få transportrådetsverksamhet granskad, , Vi har alltså genom att delta idenna reservation gett vårt stöd till denna samhet,m. inställning.Hur vi kommer att ställa oss i fortsättningen blir helt och hållet en fråga omhuruvida utredningen kommer till stånd och vilket resultat den 214 () replik: Skillnaden mellan och mig idetta avseende är hårfin. Vi sitter båda i transporträdets styrelse och vet atttransportrådet har mycket betydelsefulla uppgifter, må ha deninställningen att man behöver utvärdera transportrådets verksamhet - O, K,, detfår stå för honom. Eftersom jag ser transporträdet bl, a, som entrafikplaneringsmyndighet och det blir viktigare och viktigare att vi hartrafikplaneringen samlad under en hatt, tycker jag dock personligen att detinte behövs någon utredning. På den punkten skiljer vi oss åt, men för övrigttror jag vi är överens om att transportrådet spelar en betydelsefull roll i dehär sammanhangen. Sedan är det väl möjligt att ändrarinställning till transportrådet, för nu har man ju fått en egen representant itransportrådets styrelse, som får möjlighet att följa den mycket intressantaverksamhet som förekommer i denna styrelse, 215 (): Jag har begärt ordet för att få tala för motion T431 avmig själv och angående förenklade rutiner för riksfärdtjänst. På förslag av inleddes försök medriksfärdtjänst 1980, Den är avsedd som ett komplement till den kommunalafärdtjänsten för handikappades längre resor. Den permanentades 1984, fick i uppdrag att utforma denframtida riksfärdtjänsten. Jag måste säga att jag är mycket besviken påutskottet, som endast avfärdar motionen med att hänvisa till detta uppdrag.Enligt mitt förmenande borde uppdraget vara verkställt för länge sedan. Jaganser att utskottet aktivt borde ha verkat för att få till stånd en annantingens ordning. Eller är det så att utskottet inte anser en lösning avproblemen med riksfärdtjänst viktig? Dagens byråkratiska system gör att många handikappade inteens orkar tänka på att resa. Vi som har kontakt med handikappade får dagligenhöra klagomål över att riksfärdtjänsten fungerar dåligt. och SJ har kommit överens om vissa rutiner,vilka innebär att resenären måste beställa sin resa minst föreavresedagen. Detta får till följd att en handikappad som får erbjudande om attdelta i en kurs eller konferens inom t. ex. inte har möjlighet attacceptera, om han eller hon måste anlita riksfärdtjänst. Om detta stod att läsa i . En handikappad kvinna blev uttagen att representera sittdistrikt i en 122 rikskonferens. Hon fick besked frånsitt förbund före konferensen ochbeställde genast biljett. Först före avresedagen fick hon besked atthon inkommit för sent med sin biljettbeställning. Hon borde ha blivit upplystom detta redan vid beställningstillfället. Jag tror inte att vi som är friska, vi som harvalmöjligheter, någonsin kan förstå besvikelsen hos en människa som drabbas avdetta öde. Dessutom, herr talman, är detta faktiskt inte någonengångsföreteelse, Samma sak hände en man i för ett par veckor sedan.Av dessa händelser framgår med all önskvärd tydlighet att SJ:s stelbentabyråkrati måste ändras. Enligt vissa handikapporganisationer fungeradeverksamheten bättre innan transportrådet tog över, Transporträdet skallundersöka möjligheterna att nedbringa kostnaderna, men enligt rådets egnaberäkningar gör en handikapjjad två resor tur och retur . Jag tyckerfaktiskt inte att detta är för många resor - det finns inget utrymme att prutapå i det avseendet. Med de medel som tilldelats för /87 - 58miljoner, en ökning med 18 miljoner från innevarande år - finns det utrymme fören effektivisering, så att fler handikappade kan få del av förmånen att fäanlita riksfärdtjänst innan pengarna är slut. Den effektiviseringen kan man någenom att samordna transporterna. har numera ett avtal med , och de behöver på sig för att genomföra ensamordning. Då måste det anses orimligt att SJ skall behöva för attutfärda biljetten. Jag vill göra uppmärksam på att det finnslösningar på detta problem. har erbjudit sig attockså utfärda biljetter, och till det behöver de endast . Är detmöjligen så, att det är en ekonomisk fråga för SJ att ha kvar det härbeställningsförfarandet? SJ får väl procent på biljettpriset? I vår motion föreslår vi att resp, kommun skall ha enbeslutsansvarig när det gäller färdtjänsten. På socialförvaltningen ikommunerna vet man ju vilka personer som behöver färdtjänst, och oftast finnsdet en handikappkonsulent som också ger färdtjänsttillstånden. Om dennakonsulent kunde göra beställningen av riksfärdtjänstresan - han vet vilkaregler som gäller för riksfärdtjänst, och det är inte alltid samma regler ikommunen, där man kan vara generösare - då skulle beställningen kunna görasdirekt hos , via SJ är således helt onödig.Detta förfaringssätt skulle underlätta för resenären och framför allt förkortabeställningstiden. Vi skall komma ihåg att riksfärdtjänst är en service förde handikappade och kanske främst för de rörelsehindrade. Dagens byråkratiskahandläggning får stora sociala konsekvenser för dem. Om det alltid är en massatrassel när de skall resa, då tappar de lusten, och för många av dem är det avstor psykologisk betydelse att de dels har möjlighet att delta i kurser ochkonferenser som vi andra människor, dels ges möjlighet fill miljöombyte. Jag har inget yrkande här , men jag villytterligare en gång uttrycka min besvikelse över utskottets behandling avmofionen. verksamhet, m. m. Tillsammansmed oss motionärer finns det också många handikappade som känner storbesvikelse. Jag lovar redan nu att återkomma i denna fråga. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(järnvägspolitikens inriktning, m, m,) Först biträddes reservation 3 av och med 47 röster mot 14 för reservation 4 av , 239 ledamöteravstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 2 av och med 48 röster mot 44 för reservation 3 av och , 211 ledamöter avstod från att rösta. Därpå biträddes reservation 1 av m.fl. med69 röster mot 44 för reservation 2 av och . 190ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 141 röster mot68 för reservation 1 av m, fl. 95 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 2 (konsekvenserna av investeringar i snabbtåg m,m.) Utskottets hemställan bifölls med 240 röster mot 58 förreservation 5 av och , 2 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 3 (styrande åtgärder på kombitrafikens område) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avSven - bifölls med acklamation. Mom. 4 (investeringar i det ersättningsberättigade nätet) Utskottets hemställan bifölls med 247 röster mot 56 förreservation 7 av och . Mom. 5 (anslag till Investeringar i järnvägensinfrastruktur) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avRolf Clarkson m.fl, - bifölls med acklamation. Mom. 7 a () Utskottets hemställan bifölls med 283 röster mot 15 förreservation 9 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 8 (anslag till Investeringar i trafikrörelsens fastaanläggningar vid ) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 10 av m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 12(anslag till Ersättning till för köp av vissa tjänster)Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 av m.fl.- bifölls med acklamation. Mom. 18 c (trafikcentra) Prot. Utskottetshemställan bifölls med 260 röster mot 44 för reservation 12 av 15 maj 1986Olle och . Mom.19 (ortnamnsskyltning längs järnvägarna) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av och - biföllsmed acklamation. Mom.26 (överförande av till riksnätet) Utskottetshemställan bifölls med 241 röster mot 61 för reservation 14 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.27 (överförande av bandelen till riksnätet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 15 av m, fl, - biföllsmed acklamation. Mom. 28 a (upprustning av ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 16 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.28 b (turistprojektet "") Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 17 av - bifölls medacklamation. Mom.34 (återupptagande av bandelen Malungsfors-Sälen-Särna) Utskottetshemställan bifölls med 275 röster mot 23 för reservation 18 av ,6 ledamöter avstod från att rösta. Mom.36 (byggande av en s. k. Arlandapendel) Utskottetshemställan bifölls med 284 röster mot 18 för reservation 19 av ,2 ledamöter avstod från att rösta. Mom.43 (ny järnväg mellan och , m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 20 av - bifölls medacklamation. Mom.44 (snabbare kapacitetsutbyggnad av linjen , m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 21 av - bifölls medacklamation. Mom.45 (järnvägsutbyggnader i ) Utskottetshemställan bifölls med 281 röster mot 22 för reservation 22 av ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls, Prot.1985/86:143 betänkande 18 15 maj1986 Mom. I (avveckling av statsbidragettill den lokala och regionala kollektiv- Först biträddes reservation 1 av m,fl, - somställdes mot reservation 2 av m,fl, - genom uppresning. Härefter bifölls utskottets hemställan med 138 röster mot99 för reservation 1 av m, fl, 65 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3 (minskad skattefinansiering av den lokala ochregionala kollektivtrafiken) Utskottets hemställan bifölls med 236 röster mot 68 förreservation 6 av m, fl. Mom. 4 (nya former för finansiering av kollektivtrafiken) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avSven - bifölls med acklamation. Mom. 5 (den lokala och regionala kollektivtrafikensverksamhetsformer) Reservation 8 av m, fl, bifölls med 153röster mot 151 för utskottets hemställan. Mom. 7 (trafikhuvudmännens upphandling) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avRolf Clarkson m, fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. betänkande 23 Punkt 1 Mom. 1(utredning om avveckling av transportrådet) Vid votering genom rösträkning avgavs 152 röster förutskottets hemställan och 152 röster för reservation 1 av m, fl. Kammarens beslut innebar att punkt 1 skulle bordläggas. Mom. 1 (ett sjötransportstöd)Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 av - biföllsmed acklamation. Mom. 3 (fortsatt stöd till järn-,stål- och metallverkens produkfion) Utskottets hemställan - som ställdes motreservation 3 av - biföllsmed acklamafion. Mom. 6(stöd till egenföretagares egna resor) Utskottets hemställan bifölls med 217 röster mot 85 förreservation 5 av m,fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Den statliga redovisningsrevisionen m. m. Punkterna 3 och 4 Utskottets hemställan bifölls. 1985/86:23 om den stafliga redovisningsrevisionen m, m. 1985/86:124), : 1985/86:31 om betalningar till och frånstaten samt 1985/86:32 om kronoholmarnas framtida disposition (prop,1985/86:110),, betänkanden 23, 31 och 32 kommer attdebatteras i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså finansutskottets betänkande 23 om denstatliga redovisningsrevisionen m. m. Denstatliga redovisningsrevisionen m. m. Anf.217 (): I detta betänkande behandlas för det första en proposifionom den statliga redovisningsrevisionen. Den betecknades tidigare den kameralarevisionen eller räkenskapsrevisionen, vilket kan låta just kameralt ochointressant men som i praktiken är en mycket viktig del av den statligaförvaltningen. Redovisningsrevisionen består av tolvsjälvständiga revisionsenheter som dock är knutna till resp, värdmyndighet.Denna knytning till värdmyndigheten gör det svårt att genomföra en heltoberoende revision eftersom värdmyndigheten har arbetsgivaransvar och ocksåsvarar för administration och service gentemot revisionskontorets personal, I propositionen föreslås att redovisningsrevisionen heltfrikopplas från värdmyndigheten och att hela ansvaret läggs över påriksrevisionsverket. Vi har inga invändningar mot detta förslag, som vi anserkan medföra en effektivare och bättre revision. I betänkandet behandlas för det andra några motioner somväcktes under allmänna motionstiden och som tar upp den statligarevisionen i ett vidare perspektiv, det som ofta kallas förförvaltningsrevision, I dessa motioner ges en rad synpunkter på hurarbetsfördelningen bör ordnas mellan den Den stadiga redovisningsrevisionen m. m. revisionsverksamhet som utförs av ,statskontoret och revisorer. Motionärerna framhåller revisionens oberoende, dvs,principen att den som granskar en verksamhet inte får vara beroende av den somgranskas. Det är ju inte alldeles omöjligt att den information som revisionenger visar att offentliga insatser har helt andra effekter än vad som avsågs,kanske fel effekter, eller inga effekter alls. Det kan då vara frestande attförsöka styra revisionen så att vissa känsliga verksamheter inte granskas, I säfall skulle självständigheten komma i kläm och oberoendet minska. Varken eller statskontoret är på dettasätt oberoende av regeringen, tvärtom. Det är emellertid revisorer.Detta talar för att ansvar för den statliga revisionen börförstärkas. I ligger tyngdpunkten i den statliga revisionenhos och de tolv revisionskontoren, inte hos riksdagensrevisorer. Motsatsen gäller t. ex. i , där det finns en professionelloch oberoende revisionsorganisation som lämnar sina rapporter till folketingetsrevisorer. Vi kan se klara fördelar med en sådan lösning. I motionerna poängteras att frågan om revisionensorganisation har varit föremål för ett flertal utredningar och att det nudärför inte är fler utredningar som behövs utan konkreta förslag. Motionärernaanser att ett sådant förslag bör kunna läggas fram inom kort.Utskottsmajoriteten har emellertid inte alls behandlat sakinnehållet imotionerna utan nöjt sig med konstaterandet att verksledningskommitténsbetänkande, som delvis tar upp samma frågor, är föremål för övervägande inomregeringskansliet. Det är i och för sig bra, tycker vi, men enligt våruppfattning ger det bara ännu starkare skäl för att uttala sig om vadslags innehåll vi förväntar oss att ett sådant kommande förslag bör ha. Jag beklagar att majoriteten i utskottet har avhänt sigdenna möjlighet genom att helt undvika en sakbehandling av motionerna. Som jagser det, underordnar man sig därigenom regeringens tyckande och avstår från attföra fram egna uppfattningar, I utskottet har därför avgivits en reservation, betecknadnr 1, gemensam för och , som jag yrkar bifall till. Vihar där fört fram de synpunkter som vi menar bör vara vägledande vidutarbetandet av ett förslag på grundval av verksledningskommitténs betänkande. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar, 218 , ÅSLING (c); har haft en i förhållandetill och regeringen fristående ställning. Verket har handlat efteregna initiativ, vilket möjliggjort en effektiv verksamhet, som inte varitbunden av olika intressen. Vi anser det angeläget att ävenframgent garanteras en sådan fristående och obunden ställning. Enligtcenterpartiets mening är frågor som rör revision av myndigheters arbete viktigaur rättssäkerhetssynpunkt. Medborgarna har ett legitimt intresse av att revi- sionsarbetetorganiseras så att inga otillbörliga bindningar eller påtryckningar ens kanmisstänkas. En effektiv och väl fungerande kontrollverksamhetförutsätter därför att revisionen kan arbeta oberoende av den granskademyndigheten. revisorer och hartillskapats för att ur rättslig synpunkt och med hänsyn till effektivitetenkontrollera myndigheternas arbete. revisorer å andra sidan är riksdagenskontrollerade organ, medan lyder under regeringen.Centerpartiet anser det vara en klar fördel att dessa kontrollfunktioneroberoende av varandra har dessa uppgifter, I debatten om framtida verksamhet harframförts krav att verket mer direkt skulle knytas till regeringen. Verketskulle närmast arbeta som ett slags serviceorgan åt departementen. En sådanutveckling står enligt vår mening i direkt strid mot principen om vikten av enfri och obunden revisionsverksamhet, såsom finansutskottet för övrigt uttalat ibetänkandet 1979/80:41 - principen bör vara att all revision skall varaoberoende av den granskade myndigheten. avvisar således, herr talman, inriktningenav verksledningskommitténs förslag, vilket innebär att regeringen inte baraföresläs styra inriktningen av revisionsarbetet, utan t, o, m, direkt angevilka frågor eller områden som skall granskas. Mot den bakgrunden, herr talman, hävdar attriksdagen nu klart bör ange en inriktning för en eventuell förändring avrevisionsverksamheten enligt de principiella synpunkter som vi utvecklat i vårreservation till finansutskottets betänkande. Jag yrkardärför bifall till reservation 2 till finansutskottets betänkande 23, Den statliga redovisningsrevisionen m. m. Idetta anförande instämde (). 219ARNE GADD (s): 1 finansutskottets betänkande 23 behandlas enfråga om den s, k, redovisningsrevisionens huvudmannaskap. Förslaget innebäratt den påtagligt decentraliserade redovisningsrevisionen läggs underriksrevisionsverket, I betänkandet behandlas också propositionensanslagsförslag som innebär att de anslag som varit tilldelade aktuellamyndigheter överförs till . Om detta är utskottet heltenigt, och jag kan alltså i likhet med alla andra ledamöter av utskottet yrkabifall till utskottets förslag. Trots enigheten har det fogats tvåreservationer till utskottsbetänkandet, vilka gäller den s, k,förvaltningsrevisionen, I reservationerna förs en diskussion om revisionensoberoende. Jag tror att det kan vara på sin plats att mycket korterinra om att det är en mycket stor skillnad mellan redovisningsrevision ochförvaltningsrevision. Redovisningsrevisionens uppgift är att granska om enmyndighet har använt tilldelade ekonomiska medel på ett korrekt sätt.Förvaltningsrevisionen däremot har till uppgift att sätta i fråga om enmyndighet använder av och regeringen tilldelade 9 Riksdagensprotokoll 1985/86:142 -143 Betalningar till och från staten medel pådet bästa sättet för att uppnå de mål som har uppställts. I själva verket ärredovisningsrevision och förvaltningsrevision relativt olika aktiviteter. Närman då hävdar att förvaltningsrevisionen skall vara oberoende i förhållandetill regeringen, hävdar man faktiskt att en statlig myndighet skall ges rättenatt ifrågasätta politiskt fastställda mål. Den här saken är mycket intressant att diskutera, och denkommer att diskuteras i , när regeringen på bordlägger sin proposition, som utgår från verksledningskommitténs förslag. Jaghoppas, herr talman, att vi då får en ingående diskussion om vad som ärsjälvständighet när det gäller svenska myndigheter och vad som är politik närdet gäller svenska myndigheters aktivitet. Till dess räcker det att behandla defrågor som för dagen är aktuella, dvs, finansutskottets betänkande 23, somgäller redovisningsrevisionen, Om dess oberoende karaktär och dessorganisatoriska placering är vi alltså helt ense. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter debatten om finansutskottetsbetänkande 32,) 220 TREDJE VICE TALMANNEN: