prot · G90930 · 1985-12-31 00:00:00 — Ett av problemen var utboägandet och det passiva ägandet, som manfrån glesbygdsdelegationens sida sade var det största hindret för att människori glesbygden skulle kunna få den möjlighet de vill ha att utnyttja jord- ochskogsbruk som en försörjningskälla. Till dem som oroar sig för strukturutredningen vill jagsäga att jag har framhållit att direktiven till den utredning somtillsattes av dåvarande jordbruksministern , med stöd av - detkunde jag läsa mig till - och dåvarande budgetministern ,redovisade problem som är olösta. Om man nu inte i alla avseendenlade fram förslag som man är beredd att omsätta i praktiken, så återstårproblemen. Jag skulle vilja varna dem som talar illa om tankegångarna bakomdirektiven till strukturutredningen för att sopa dessa problem under mattan. Omvi vill göra någonting för glesbygden får vi sannerligen också fundera över hurvi skall ta itu med de problem som man tidigare var överens om att redovisa idirektiven till denna utredning. sade att vi står inför många svåraavvägningsproblem, och det är sannerligen så. Här har också nämntsprisprövningen. Jag vill på den punkten säga att jag inte vill medverka till enutveckling som leder till spekulation i jordbruksfastigheter, vilket alltsåskulle innebära att de som verkligen skall bruka jorden får bekymmer med attkomma över fastigheter till priser som innebär lönsamhet, så att det hela gårrunt. Min uppfattning är att det finns anledning att se överjordförvärvslagen. Det gäller i första hand tillämpningen av lagen, men detgäller också i vilken mån lagstiftningen behöver ändras på någon punkt. Med detta hoppas jag att jag har kunnat något bidra tillatt det skapas en debatt som kan föras mera mot bakgrund av de realiteter somvi måste försöka komma till rätta med. Förhoppningsvis kan denna debatt sluta -jag vidhåller att det är viktigt i dessa frågor - i en bred enighet, eftersomvi här berör problem som är utomordentligt besvärliga och bekymmersamma. Om översyn av jordförvärvslagen 9MARTIN (); Först vill jag tacka de många som har yttratsig i denna debatt i anledning av den interpellation som jag har framställt ochdet svar som jag har fått. Det är glädjande att så många vill yttra sig och attpraktiskt taget allt öm översyn av jordförvärvslagen som harsagts i stort sett överensstämmer med vad jag har krävt här i i fleraårs tid och som jag i koncentrat har angett i interpellationen och i mitt tackför interpellationssvaret. Om jordbruksministern anser att detta är en hård dom överjordförvärvslagen må det vara hans sak. Jag sade i min kommentar att 1979 årsjordförvärvslag var ett resultat av den situation som förelåg och deerfarenheter man hade . Förhållandena har ändrats, ochlagen behöver ses över, t. ex. vad gäller rätten att förvärva mindrejordbruksfastigheter. När man väcker motioner blir det ingenrespons, åtminstone inte långt utanför detta hus. Inga av de motioner jag harväckt under 15 riksdagsår har gett sådan respons som just motionerna i dettaärende. Människor har gått runt i sina bygder och samlat namn pålistor där det står; Vi stöder m.fl. motion om krav på översynav jordförvärvslagen. Jag tror att det är viktigt att vi poHtiker försökerkanalisera opinioner, även opinioner från de små på landsbygden, från dem sominte tidigare varit så högljudda och inte direkt haft några företrädare.Strukturutredningen gjorde att de blev mera högljudda och att opinionernaväxte. Man inser nu att småjordbruken skall ha en framtid. hinner jag inte kommentera; jag kanskekan återkomma till den i nästa anförande. Det är inte bara i vårt land som den här frågandiskuteras, I radions jordbruksprogram har sagts att ändringar redan införts ivårt södra grannland , men enligt uppgifter jag har erhållit frånutredningstjänsten heter det nu att en ny lantbrukslov är under förberedande iDanmark, De nya lagreglerna kommer att innebära vissa förenklingar avjordbruksförvärvsreg-lerna, exempelvis när det gäller rätten att förvärvamindre egendomar, ligger alltså före , Jag hoppas att vi följerDanmark, Jag vill nu fråga jordbruksministern, med anledning av attformuleringen är litet vag i interpellationssvaret; Kommer det verkligen atttillsättas en utredning, och när kommer den i så fall att tillsättas? och direktiven att tillgodose de krav som jag tagit upp i mininterpellation? Anf.10 (): Svensk landsbygd har haft en mycket bekymmersambefolkningsutveckling . Därför är det viktigt, även om vi nu ärsent ute, att studera vilka möjligheter vi har att motverka denna negativautveckling. Jag skall säga några ord om en sak som ligger litetutanför frågan om deltidsjordbruket. En hembygdsförening - det är det finastesom finns på landsbygden, dessa föreningar aktiverar människorna - ville taöver en Hten bergsmansgård med några hektar skog i min hembygd. Man ville visakolmilning, äldre jordbruk osv. Men enligt lantbruksnämndens regler gick intedetta, för gården skulle läggas samman med en granngård. Till slut fick manjordbiten, men det var efter två kamp, där regeringen i och för sig islutskedet gjorde en god insats. Men detta visar att tillämpningen av lageninte är rimlig. Det är så,jordbruksministern, att en lag som får de följder som jordförvärvslagen fårbehöver ses över, den behöver omarbetas. Det gäller oavsett när den harbeslutats av . måste på nytt ta ställning tiH dessa frågor. Nuhar jag lyssnat på jordbruksministern och kommit fram till att det han möjligenär intresserad av i detta fall är att göra en översyn av tillämpningsföreskrifterna.Han har ingående talat om strukturutredningen. Men den genomgripande genomgångav jordförvärvslagen som jag tror är nödvändig har vi inte hört så mycket om. Jordbruksministerntog upp frågan om spekulation i jordbruksfastigheter. Jag nämnde också områdenmed intensivt jordbruk där det kan finnas speciella behov. Men tror verkligenjordbruksministern att det kan bli en omfattande spekulation i mindrejordbruksfastigheter i glesbygd och mellanbygd i , i inlandoch i läns inland? Det är inte fråga om några spekulationsaffärer där,utan i stället gäller det rimliga affärsöverenskommelser som kan komma tillstånd. Då är det viktigt att få bofasta människor kvar på de små enheterna,människor som delvis kan försörja sig på jordbruket och genom pendling tillandra områden kan klara sin försörjning. Därigenom får man människor kvar ocksåi glesbygden. 11 iLjung (m): Jag vill gärna göra klart, för att det inte skall finnas något tvivelpå den punkten, att också vi moderater anser att det behövs en jordförvärvslagi fortsättningen. Men vi var redan när det begav sig tveksamma till denutformning lagen fick, och följaktligen avgav vi reservation på tre punkter.Jag vill alltså inte säga att vi stått fadder för jordförvärvslagen, så som dennu ser ut. Vi anmälde som sagt redan när det begav sig att lagen intemotsvarade våra önskemål. Detär självklart, som det har sagts i debatten, att vi har lärt oss en del undertiden. Vi skrev t. ex. ingenting om deUidsbrukandets betydelse. Vi förutsåginte att det kunde ha sådan betydelse för att hela så långt det nu ärmöjligt skall kunna vara befolkat. Jagdelar den framförda uppfattningen att det inte kan uppstå någon vidarespekulation på mindre jordbruksfastigheter, om vi bibehåller skyldigheten förägaren att bruka sin egendom. Det är nog inte så lockande att vi behöver befaraspekulation, , För den skull vill jag närmast vädja om att viskall fä en utredning som inte utesluter möjligheterna till en sådanliberalisering som hela Jordbrukssverige är praktiskt taget enigt om. Vadsedan gäller den här nämnda strukturutredningen har jag ingen invändning närdet gäller de punkter som lyckades mobilisera såsom varandeinte alltför dåliga. Men det ter sig närmast märkligt att man skall plocka uttvå små bitar ur allt annat elände, som egentligen enbart kommer att innebäranya pålagor och nya bestämmelser som människor skall rätta sig efter. Jag villnärmast kalla detta våldshandlingar mot landsbygdens befolkning. Det var alltbra dåliga bitar som strukturutredningen föreslog. Och oaktat vilken regeringsom genomförde detta är det sunt att vi ändå vågar reagera och säga; Det därblev inte bra, nu lägger vi det i lådan. Jagvidhåller min uppfattning och vill uppmana jordbruksministern: som ett exempel på åtgärder som jordbruksmi- 1985/86:30 nistern absolut inte vill skallkomma till användning i en ny förvärvslagstift-19 november 1985 ning, såkanske det blir ordning också på detta område. 12 (): I all vänlighet vill jag frågajordbruksministern: det en utredning eller inte? Det är väl lämpligt attstatsrådet inför riksdag ger ett klart besked. Statsrådet antydde nu - och jag utgår från att man ännuinte vet om det blir en utredning - att det är tillämpningen avjordförvärvslagen som skall ses över. Då är det kanske så att jag och mångaandra har hyst för stora förhoppningar. Jag tänkte nämligen att man även ifrånsocialdemokratiskt håll skulle kunna bjuda till för att skapa bättreförutsättningar för en levande landsbygd, för ett näringsfång också för demänniskor som måste söka deltidsarbete eller kanske förvärvsarbete under heltidpå annat håll men vill ha det Hlla jordbruket som en fast punkt i tillvaron -av många skäl. Det är t. ex. hälsosamt att bo på landsbygden. Därför vill mångamänniskor köpa en mindre fastighet, men genom jordförvärvslagen och genom denstrikta tillämpning som denna lag får är detta för det mesta praktiskt tagetomöjligt. talar utomordentligt väl. Jag skall geMartin det bästa beröm jag kan ge någon: talar som enmoderat. Det är synd att hans synpunkter inte kom till uttryck under de sex årvi hade en borgerlig majoritet i . Då hade vi kunnat ändra dessaförhållanden. Men även den syndare som sent sig omvänder skall välkomnas. Ochnu kan vi se fram emot en förändring därest vi åstadkommer den borgerligamajoritet som en övervägande del av svenska folket förväntar sig vid nästa val. Jag är däremot mycket betänksam när en företrädare för ossinom de borgerliga partierna talar om att det finns bitar i strukturutredningensom man kan ta vara på. Det är att ge hela handen åt någon man absolut inteskall räcka ens ett lillfinger. Det finns bara en plats förstrukturutredningen, och det är den papperskorg där jordbrukarehoppades att utredningen redan låg. Plocka inte fram den därifrån! Det främsta problemet är, herr statsråd, att man måste setill att det finns människor på landsbygden även , och så blir ickefallet om man fortsätter med den nuvarande tillämpningen av jordförvärvslagen.Det var detta en socialdemokratisk riksdagsman slog larm om. Det blir enutarmning. 13BERTIL (): En människa som ger sig in på en yrkesbana räknarmed att hon skall kunna klara sig på detta yrke och kunna försörja sin familj.Jag tror att detta är ledstjärnan för de flesta människor, så är det också förjordbrukarna. Alla som har följt den här frågan något vet att det inte är sålätt för jordbrukarna att klara ekonomin. Man behöver ha samhällets stöd ivissa stycken. Från sida vill vi slå vakt om familjejordbruket.Så små fastigheter som fanns förr går det inte att klara sig på om man inte harnågonting annat att leva av. har det blivit större och fler maskiner inomjordbruket, och då måste storleken på en fastighet också ökas. När det gälleranvändningen av jordförvärvslageni de områden där det är lätt att köpa jord och där människor har möjlighetertill annan sysselsättning har vi inte haft anledning att kritisera över lag.Men vad man från mina hembygder och från och andras bygder i denhär debatten har varit ute efter är att man vill ha en mera generös tillämpningav lagen när det gäller att få förvärva de små jordbruken. Man vill att dessaskall kunna utgöra grunden för en produktion som ger utkomst och därmedmöjlighet till bosättning, som ger mera liv och rörelse i bygden. Det finns bygder som nästan har vuxit igen. I dessaområden har det varit bra att man har hjälpt jordbrukare till förvärv av störrefastigheter. Därmed har man hållit mera bygd öppen, det kan inte resonerasbort. Det är något man bör ha i beaktande när man diskuterar jordförvärvslagen.Om så inte hade skett, hade "igenskogningen" varit ett faktum i dessaområden. Jag hör till dem som tycker att vi skall behålla de öppna markerna.Man skall vara lyhörd när det finns människor som vill bosätta sig på småjordbruk. Får jag, herr talman, på mig att säga tillGöthe att jag när det gäller strukturutredningen har sagt att vi skallta fram det som är bra i denna och förkasta det som är dåligt och det somhandlar om tvång- det har jag som vittne på. Jag kan inte rå för attinte tycker det skulle vara bra om man fick litet bättreavdragsregler vid försäljning av skog och ett större skattefritt belopp vidberäkning av realisationsvinst, osv. Om översyn av jordförvärvslagen Jag konstaterar att det i den här debattenegentligen bara är som har intresserat sig något för hurjordförvärvslagen skulle se ut från den aktive jordbrukarens synpunkt sett,dvs. för den brukare som kanske håller på att försöka bygga upp ettfamiljejordbruk. Det förefaller mig som om och jag skullekunna bli ganska överens om hur man skulle kunna utforma direktiv till denutredning som jag har uttalat bör komma till stånd. Jag har därvid sagt att mannaturligtvis bör se på tillämpningen men också till behovet av deförändringar av lagstiftningen som kan komma i fråga. Med utgångspunkt i de insikter från sitt arbete iglesbygdsdelegationen som här har givit uttryck för skulle viockså kunna vara rätt ense om att det finns skäl att se över vad som genom enannan tillämpning av jordförvärvslagen kan göras för att tillvarata demöjligheter till kombinerade sysselsättningar i glesbygden som vi vet måstefinnas. Man måste emellertid i detta sammanhang även se på de problem somaktualiserades i direktiven till den s. k. strukturutredningen. En insiktsfull jordbrukare som förstår attdet är dessa problem vi har att brottas med. Mot denna bakgrund ser jag ändåfram emot att det skall vara möjligt att ta tag i dessa problem påett sätt som skall kunna leda oss fram till en bred samstämmighet här iriksdagen om dessa besvärliga problem och om hur de skall kunna lösas. Om översyn av jordförvärvslagen 15 (); Till en av mina meddebattörer, som påstår attjag inte talar som centerpartist utan som moderat, vill jag säga: Såvitt jagförstår var jag den förste som, sedan jordförvärvslagen antagits, motioneradeom att man mer skulle se till deltidsjordbrukets önskemål och behov än vadlagen synes innebära. Jag är glad över att både moderater och folkpartister haranslutit sig till denna synpunkt. Man kan därför säga att många här har talatsom goda centerpartister. När det gäller lagens vara eller inte vara har jag helatiden talat om en översyn av den, inte om ett avskaffande. Detsamma gäller minkommentar där jag berörde prisprövningen, nämligen att man behöver se över hurden har fungerat och se om den behövs . Jag har inte på något sättdömt ut den. Beträffande tillämpningen förvånar det mig mycket om enlag kan vara i kraft , då den prövats av lantbruksnämnd, avlantbruksstyrelse och av regeringen, och man sedan kan säga atttillämpningen av den inte skulle överensstämma med lagens anda. Det är mycketilla ställt i vårt samhälle om vi här i stiftar lagar och sex årefteråt debatterar i vad mån lagen har tillämpats så som det var avsett. Jagtror inte att detta med tillämpningsföreskrifterna räcker. Om det är enbartdessa som är otillräckliga, då är det fråga om andra brister. Jag riktar inte någon kritik mot vad . Tvärtom vill jag betona att som jordbruksministergjorde synnerligen stora insatser för svenskt jordbruk och för svensklandsbygd. Det blev en ny optimism på landsbygden och bland jordbrukarna. Meningenting är så bra att det inte kan behöva ses över och göras annorlunda närförhållandena har ändrats. Det rader ingen tvekan om att förhållandena harändrats. Jag har i en motion dragit upp strukturutredningens mångaförslag, vilka ensidigt har som syfte att stimulera till sammanslagning avbrukningsenheter för att man skall åstadkomma större enheter. Detta är fråga omskatteregler, förvärvsregler osv. Jag blev därför något skrämd närjordbruksministern hänvisade till detta. Beträffande inställning till denna fråga kan jagnämna att uttalade sig i ungefär samma riktningsom jag har gjort här om behovet av en översyn av jordförvärvslagen. När det gäller familjejordbruken slår vi vakt om dem, menvi betonar att det egentligen inte finns någon gräns nedåt för dessa, eftersomäven deltidsjordbruk är familjejordbruk. hoppas jag att de direktiv som jag förväntar attjordbruksministern utfärdar skall ha som riktmärke en levande landsbygd medtillräckligt befolkningsunderlag, ett aktivt jordbruk i större och mindreenheter och respekt för den enskildes önskemål. Överläggningenvar härmed avslutad. 5 §Svar på interpellation 1985/86:37 om ökat statligt stöd till jordbrukare iNorrland 16 TREDJE VICE TALMANNEN; Svaret på denna interpellation tas emot av ,då är förhindrad att ta emot det. Om ökat statligt stöd till jordbrukare i har i en interpellation till migtagit upp situationen för jordbruket i Norriand och frågat vilka åtgärderNorrlandsjordbrukarna kan påräkna, om ytterligare stöd kommer att ges tillsärskilt utsatta grupper av jordbrukare med anledning av årets skördesituationoch om det s. k. Norrlandsstödet kommer att räknas upp. Låt mig först slå fast att jordbruket tillsammans medskogsbruket och andra areella näringar är enmycket viktig del av näringslivet imånga bygder i norra . Med hänsyn till jordbrukets stora betydelse förbefolkning, sysselsättning, service, miljö m.m. i norra finns detanledning att även fortsättningsvis behålla ett regionalpolitiskt motiveratstöd för näringen i denna del av landet. Härigenom får vi också en god regionalförsörjningsberedskap på livsmedelsområdet. Detta är också innebörden avriksdagens beslut med anledning av propositionen omlivsmedelspolitiken. Denna syn ligger sålunda till grund för det prisstöd tilljordbruket i norra som lämnas av budgetmedel för att utjämnalönsamheten mellan de norra och de mellersta landsdelarna. Stödet har underinnevarande budgetår räknats upp med 82 milj. kr. I enlighet medriksdagens beslut kommer detta prisstöd att bli föremål för en årlig justering.Regeringen avser att återkomma till denna fråga. Med anledning av de stora skördeskadorna i vissa delar avNorrland har regeringen bemyndigat statens jordbruksnämnd att besluta om stödav prisregleringsmedel till jordbruket i norra för inköp av fodersäd.Regeringen har vidare uppdragit åt att vidta sådanaförberedelser att det blir möjligt att före årets utgång utbetala förskott påersättning från skördeskadeskyddet till i första hand jordbrukare i Norrbottenslän, , och . SCB har nyligenredovisat uppdraget. Regeringen är medveten om de allvarliga problem som åretsskördeskador innebär för många jordbrukare i norra . Jag följer genom en särskild krisgrupp situationen mycketnoggrant och kommer att föreslå regeringen att vidta de åtgärder som kanbedömas erforderliga. 18 (); Som tredje vice talmannen meddelade är UllaOrring på grund av sjukdomsfall i familjen förhindrad att delta i debatten, ochdet har kommit på min lott att ersätta henne. Jag tackar jordbruksministern för svaret på den aktuellainterpellationen, som innehåller två frågor. Den ena avser åtgärder medanledning av de svåra skördeskadorna, och den andra avser den svåra situation och dåliga Om ökat statligt stöd till jordbrukare i lönsamhetrent allmänt som det norrländska jordbruket befinner sig i. Beträffande årets skördeskador redovisarjordbruksministern en konkret åtgärd för att hjälpa de norrländska jordbrukarnai den uppkomna situationen . Den innehåller en snabb behandling av ärendena dådet gäller utfallet av skördeskadeskyddet och möjligheter till förskott.Jordbruksministern säger att han är medveten om de allvarliga problem som åretsskördeskador innebär för jordbrukarna i norr och att han följer utvecklingengenom en krisgrupp. I jordbruksministerns svar finns också ett löfte omytterligare åtgärder. Finns den möjligheten att jordbruksministern redan nulättar litet på förlåten och talar om vilka åtgärder som kan bli aktuella? Inköpen av fodersäd är naturligtvis en åtgärd som behövsför att jordbruket skall leva vidare även , men till följd av skördeskadornahar många jordbrukares ekonomi kommit så allvarligt i gungning att även andraåtgärder måste till för att ekonomin skall kunna på litet längre sikt.De jordbrukare som t. ex. har stora lån i sin rörelse och redan förutbalanserat på lönsamhetsgränsen har svårigheter att klara räntor ochamorteringar. Kan jordbruksministern tänka sig att föreslå åtgärder som gerjordbrukarna anstånd med räntor och amorteringar, eller kan jordbruksministerntänka sig någon annan form av räntestöd, tills ekonomin stabiliserat sig ochjordbrukarna klarat det här katastrofala missväxtåret? Jag tror att detta är enav de åtgärder som behövs för att inte jordbruken i norr kommer att läggas nedför gott. Jag ömmar särskilt för inlands- och fjälljordbruket. Vallskörden harju slagit totalt fel, varför det behövs riktade åtgärder för att hjälpajordbrukarna. Jag vill också fråga om jordbruksministern eventuellt harandra åtgärder i sin förslagsportfölj. Ett psykologiskt stöd är mycket viktigt i dagenssituation, t. ex. en försäkran från jordbruksministern att han vill pröva nyamöjligheter. Det skulle vara värdefullt att få en första sådan redovisning justi det läge som råder. Jordbrukarna behöver ett särskilt psykologiskt stöd iform av tidiga besked. Den andra frågan gällde förutsättningarna på längre siktatt bedriva jordbruk i . Det är ju ett stort frågekomplex. Somjordbruksministern säger i sitt interpellationssvar fastslog i vårasvid behandlingen av propositionen om livsmedelspolitiken att det var motiveratatt ge ett särskilt stöd till det norrländska jordbruket. Skälen är främst tre.Det norrländska jordbruket behövs för en regional försörjning- särskilt viktigtav beredskapsskäl. Det norrländska jordbruket har vidare betydelse ur sysselsättningssynpunkt.Dessutom är det viktigt att uppehålla en godtagbar service samt en god miljö iglesbygden. Vi har ett prisstöd till det norrländska jordbruket,och det var en glädjande uppräkning som kom det norrländska jordbruket till delefter utskottsbehandlingen och riksdagsbeslutet . Jordbruksministern harockså meddelat att det skall följas av en årlig uppräkning. Det vore väl om denuppräkningen kunde göras via index, varigenom de norrländska jordbrukarna pålitet kunde bli klara över vad stödet innebär för dem. De behöveren sådan långsiktig planeringsgrund för att kunna klara sin ekonomi. tillsattes en statiig utredning för att utvärderaoch föreslå olika former av stöd till det norrländska jordbruket. Dess förslaginnebar stöd till nyetableringar liksom stöd till byggnader ochmarkanläggningar, till maskinanskaffning och till rådgivning. Man kan säga attutredningen i det här fallet förde upp jordbruket till samma värderingsnivå somandra typer av företag, och ett stöd utformat enligt utredningens principer kanjämföras med det lokaliseringsstöd som kommer andra företagsformer till del, t,ex, småföretag i glesbygd. Jag tycker att det vore mycket intressant att få denprincipen prövad. Ett sådant stöd skulle vara ett mycket verksamt instrumentför att hjälpa det mindre jordbruket samt kombinationsjordbruk -1, ex,kombinationen jord och skog men även andra kombinationer av jordbruk och andranäringar. Det finns ju en ganska rik flora av sådana kombinationer i , Med anledning av de förslag som finns i den nämndautredningen frågar jag jordbruksministern om han har planer på att damma avdenna utredning och lägga fram förslag i samma riktning som utredningens. Om ökat statligt stöd till jordbrukare i 19BERTIL (): Jag är glad över att jordbruksministern harställt sig allmänt positiv till stödet till Norrlandsjordbruket, TillNorrlandsjordbruket hör också skogslänen inkl, , Det gjordes en brauppräkning , inte minst tack vare att de utanför regeringen ståendepartierna gjorde en påbackning.