prot · G909153 · 1985-12-31 00:00:00 — Vad vi har sagt äratt man förutsättningslöst borde undersöka vad som skulle kunna vara enförnuftig organisation för denna verksamhet. Inte ens det harutskottsmajoriteten varit beredd att göra, utan man har från början bestämt sigför att frågan skall lösas inom ramen för den nuvarande organisationen vidlärarhögskolan i . Vi tror inte att det är ett bra sätt att angripaett problem. återkomBarbro till den studiesociala situationen för de högskolestuderande,men även detta på ett mycket passivt sätt. Hon hänvisade till den kommitté somganska länge har arbetat och som, såvitt vi har förstått av de referat som vihar fått, inte har kommit särskilt långt på väg. Uppenbarligen försöker manockså i detta sammanhang skjuta frågan framför sig, trots att allt fler rösterfrån olika håll gör klart för den socialdemokratiska regeringen att det måsteske något på detta område, och att det måste ske snabbt. Anf.9 () replik: Behandlingen av detta ärende har kommit attomfatta . Efter gårdagens inlägg från de fyra andra partierna hade jagtänkt uttrycka uppfattningen att de hade formulerat sig mycket hovsamt ianslutning till sina reservationer. De hade i stort sett framhållit vad somgick att läsa sig till i deras resp. reservationer. Låt mig i stället framföradetta . Jag vill inte uppfatta det som passivitet från reservanternas sidaatt man för dagen inte har något att komma med utöver vad man har uttryckt isina reservationer. Jag vill också säga att utskottsbetänkandena innehållermånga Det är ju inte ordens mångfald som ger tyngden, utan det ärinnehållet. och i övrigt vill i den härreplikomgången inte gå i svaromål angående dimensioneringarna. Det är ganskabetecknande att man vill fördubbla minskningen av utbildningen påförskollärarsidan, att man vill dra ned utbildningen på förvaltningslinjen osv.för att den offentliga sektorn inte skall växa och arbetslösheten inte skallöka. Man yrkar nu dock bara på en fördubbling av minskningarna i stället för,som i motförslaget till förra årets budgetförslag, den föreslagnaminskningen. tog i stället upp frågan om linjesystemet.Vad vi nu behandlar är dock AES-sektorn. Linjesystemet får vi ta upp när denfrågan blir aktuell. Det blir mycket intressant för alla parter att se vad detkommande budgetåret kan föra med sig. Vi skall ju få en genomgång avlinjesystemet och av högskolans anslags- och ansvarssystem. Vi skall dessutomfå, som nämnde, en lång rad synpunkter i samband med den nyaforskningspropositionen. Vi är alla lika intresserade av vad förslagen i dennakan innebära. Den högre idrottsliga utbildningen, , tyckervi är bra placerad och kommer väl till sin rätt inom HLS, och vi anserföljaktligen att den skall vara kvar där. 10BIRGER HAGÅRD (m) replik; Utskottsbetänkandena innehåller många braformuleringar, sade . Det är ju roligt om man tycker det. Mensamtidigt kan vi konstatera att det inte är något som, lika litet som mångaord, kan tillfredsställa alla som lider av att organisationen inte förmår attge dem den högre utbildning de skulle önska. Verkligheten är nu som så oftaannars socialdemokratins värsta fiende. Ute på våra högskoleorter ser det inteut på det idylliska sätt som man föreställer sig. Jag vill gärna gå i svaromål, , när detgäller dimensioneringsfrågorna. Jag tillät mig säga att det kan ifrågasättasom detta verkligen är någonfing som skall behöva diskutera så idetalj som ni vill göra. Jag redogjorde i går i mitt anförande för att vi påden moderata sidan inte är beredda att satsa på utbildning för arbetslöshet.Och när det är fråga om -som i detta fall - utbildningar som i mycket hög gradvetter mot den offentliga sektorn,.som har varit föremål för nedskärningar, ärdet rimligt att dra konsekvenserna av detta och i stället satsa på sådanautbildningar som också kan ge sysselsättning för dem som utbildas. Jag beklagar också att inte nu är bereddatt diskutera den mer övergripande problemställning som självastudieorganisationen utgör. När jag tog upp detta gjorde jag det mot bakgrundav eget uttalande, nämligen att det kommer att finnas mångajobb som kanske inte ännu ens är påtänkta. Hur skall vi då kunnafortsätta att ha den smala sektor vad gäller utbildning som vi har? Det ärdetta jag inte kan begripa, och jag efteriyser handlingskraft från regeringenssida när det gäller att komma till rätta med de här problemen. 11LARZ () replik: måste ha missuppfattat mittinlägg. Hon började med att tala om passivitet från reservanternas sida.Missförståndet bestod uppenbarligen i att jag menade att den redovisning somBarbro gjorde präglades av passivitet. Det som vi önskar vid den härtypen av debatter är att få argument från utskottsmajoriteten för anledningentill att man inte följer våra förslag - såsom vi har redovisat dem först imotioner och i reservationer. Vi vill inte bara ha konstaterandenav att våra önskemål inte har kunnat tillgodoses. Vi för diskussioner i utskotten om hur vi skall hanteraolika frågor, men eftersom utskottsdebatterna inte är offentliga är det viktigtatt man här i kammaren redovisar skälen för att man inte tycker på det enaeller andra sättet. Låt mig ta som exempel det som själv togupp. Jag gjorde i går en ganska utförlig redovisning för bristerna när detgäller den högre idrottsliga utbildningen i . Jag slutade med attkonstatera att vi i - i jämförelse med våra nordiska grannländer ochmed omvärlden i övrigt - nästan totalt saknar utbildning av instruktöreroch tränare på kvalificerad nivå. Svaret från är då: Vi tyckeratt denna utbildning platsar väl vid i . - Men denfinns inte, ! Det är därför vi vill ha en annan tingens ordning. 12BARBRO () replik: anknyter igen tilllinjesystemet. Jag vill markera att diskussionen under den här punkten pådagordningen inte gäller linjesystemet! Diskussionen om översyn och förnyelseav utbildningslinjer måste vi ta i annat sammanhang. Jag nämnde själv i mitt anförande att många jobb heltenkelt inte är utformade ännu-men vad gäller arbeten som vi har tagitutbildningsprogram för hävdar jag att t. ex. förvaltningslinjen och linjen förpersonal- och arbetslivsfrågor skall serva både offentlig och privat sektor.Men vill inte acceptera att vi behåller det antalutbildningsplatser vi har, trots att det framgår mycket tydligt att det isamband med riksdagsbehandlingen av just den frågan har uttalats attförvaltning är en omfattande verksamhet inom såväl offentlig som enskildsektor. Det ansågs därför viktigt att förvaltningslinjen utformades så att de studerandeinte i anledning av studierna tvingas välja vilken del av arbetsmarknaden deskall inrikta sig på. Jag har velat anföra detta beträffande vissa av denedskärningsförslag som har presenterat. Jag märkte, när LarzJohansson höll sitt anförande, att han lade inycket stor vikt vidpresentationen av reservation 11 vid betänkande nr 24 om en högskoleenhet förfysisk fostran och idrott. Jag vill påstå att gymnastik- och idrottslärarnasutbildning är nära knuten till övriga lärares utbildning och att derastjänstgöring kommer att ligga i och i gymnasieskolan. Då är det junaturligt och fördelaktigt om utbildningen sker vid HLS. Dessutom finns det enspeciell idrottslärarutbildning som vänder sig till personer som är verksammainom föreningslivet och som konsulter, men eftersom vi behandlar ärenden frånutbildningsutskottet tror jag att debatten primärt måste röra utbildningen tilllärare. Prot.1985/86:153 Och om vi får fler friståendeenheter, , medverkar vi då inte till enutökning av administrationen? Vi bör väl vara överens om att vi inte skallmedverka till en sådan utökning utan snarare underlätta kontakten med övrigalärarutbildningar. Förste vice talmannen anmälde attBirger Hagård anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare replik. 13 HANS NYHAGE (m); Regeringen har i årets budgetpropositionföreslagit att antalet nybörjarplatser på förskollärarlinjen skall minska med72 i jämförelse med innevarande år och att antalet nybörjarplatser påfritidspedagoglinjen skall vara oförändrat. När det gäller förskollärarlinjengrundar sig nedskärningen på svårigheter att rekrytera sökande till dennalinje, och beträffande fritidspedagoglinjen anses nuvarande antalnybörjarplatser motsvara arbetsmarknadens behov. Utskottsmajoriteten ställersig bakom dessa förslag. Det finnsrnot denna bakgrund anledning att erinra om följande. För det första så beslutade en tillfälligt sammansattriksdagsmajoritet att lägga ner de ifrågavarandeutbildningarna i och . Det beslutet saknade reella grunder, ochfrån direkt berört håll varnade vi redan då för negativa konsekvenser förframtiden. Våra varningar mötte dess värre inget gehör. För det andra så vittnar nu verkligheten om - vilketutskottet är väl medvetet om - att såväl behovet av utbildad arbetskraft somrekryteringsmöjligheterna varierar mellan skilda landsdelar. Det råder i bådadessa avseenden en stor skillnad mellan förhållandena i och iStockholmsområdet. Det är hög tid att alla lär sig inse att den verklighet somgäller för ingalunda måste vara den som också gäller för landet iövrigt. Det är säkert så, fru talman, att rekryteringen tillförskollärarlinjen är låg i , men detta får ju inte styra intagningeni , där rekryteringsförhållandena är helt annorlunda. Och varför intege de platser man uppenbarligen är i behov av där? har fått ta del av uppgifterinhämtade frän tio kommuner i västra , där redogörelse lämnas försituationen när det gäller tillgängen på förskollärare och fritidspedagoger idenna landsända. För allas kännedom ber jag att få läsa in dessa uppgifter tillprotokollet. Denedskärningar av antalet utbildningsplatser sorn redan är gjorda har lett till att det är mycket svårt, ibland omöjligt, att få utbildade vikarier till förskolor och daghem. Detta leder ibland till att personal intekan fullfölja påbörjad fortbildning. Antalet sökandetill fasta anställningar har minskat kraftigt. Deutbyggnadsplaner som våra kommuner har fastställt kommer inte att kunnafullföljas beroende pä bristen på utbildad personal. Svårigheter attrekrytera dagbarnvårdare gör att efterfrågan på förskoleplatser i daghemkommer att öka utöver de planer sorn finns om målet""daghemsplats åt alla"" skall kunna uppfyllas. Dettakommer att medföra ökad efterfrågan pä förskollärare och fritidspedagoger. De studerandesom kommer att utbildas i sugs samtliga upp och -mer därtill av Göteborgskommun. Det får till följd att övriga västsvenska kommuner inte får påfyllnadav ny personal. Nedläggning avförskollärarlinjen vid högskolan i innebär avsevärd försämring förkringliggande kommuner att anordna en adekvat fortbildning. Det är väl inte särskilt underligtatt man i dessa kommuner uttalar önskemål om att antalet utbildningsplatserutökas i regionen. Utskottet har emellertid också fått en redovisning frånGöteborgs socialförvaltning angående personalförsörjningen inom barnomsorgen iGöteborgsregionen. Det visar sig att rekryteringsbehovet av förskollärare äravsevärt mycket större än vad som kan tillgodoses genom utbildningen. Samtidigtsom det utbildas ca 200 förskollärare är behovet, omfattandetillsvidareanställningar och vikarier, ungefär så stort varje årunder . Utbildningssituationen för fritidspedagoger är inte fulltlika allvarlig, men allvarlig nog. 80-100 fritidspedagoger utbildas ,men behovet är ungefär det dubbla , Situationen är synnerligen besvärlig, eftersom planerföreligger på en kraftig expansion av barnomsorgen. Bristen på vikarier årmycket stor på flera daghem och fritidshem. Inför denna verklighet är det väl minst sagt rimligt attdet sker en överflyttning av utbildningsplatser från de områden i landet därbehovet av nyutbildad personal är lågt och där rekryteringssvårigheterna ärstora till de delar där förhållandena är de rakt motsatta. Det vore högstintressant att få höra utbildningsutskottets sakliga invändningar mot detresonemanget. Vad är det alltså som är fel i det? I motion 1985/86:Ub565 har vi motionärer föreslagit attuniversitetet i tillförs ytterligare en klass på vardera linjen inomramen för de lägre planeringsramar som moderata samlingspartiet föreslagit ijämförelse med regeringsförslaget. Vi begär således ingen utökning av dettotala antalet platser. Med hänsyn till såväl behov av utbildad personal sombefintliga utbildningsresurser vid högskolan i har vi ansett att dessabåda klasser skall utlokaliseras just till . Det är enligt vår meningangeläget att ta till vara befintliga resurser, så mycket mer som behovet avatt utnyttja dem är stort. Och visst är det naturligt att rnan resonerar pämotsvarande sätt i . Det är enligt min mening anmärkningsvärt ochförvånande att utskottet inte har kunnat ställa sig bakom värt yrkande sorn,som det innebär att utbildningsresurserna fördelas på ett någorlundarimligt sätt, ej medför några ökade kostnader. Än en gång tvingas man frågasig: Varför har utskottet intagit en negativ hållning till denna fråga? Med detanförda yrkar jag bifall till motion 1985/86:Ub565. 14PAUL LESTANDER (vpk): Jag skall långt ifrån utnyttja hela dentaletid sorn jag har begärt med hänsyn till kammarens mycket pressadetidsschema. Utskottet har avstyrkt vpk-motionen om en scenskola iNorrbottens län. Om detta avstyrkande skulle få majoritet här i ,innebär det att teaterintresserade utbildningssökande människor i de norraregionerna blir hänvisade till utbildningsplatser i höjd med eller söder omStockholm - ett långt ifrån tillfredsställande förhållande. Starkaregionalpolitiska skäl finns alltså för att bifalla motionen. Teaterintresset i har ökat . Mångafria grupper har bildats. Viktiga avsnitt av folkets kamp mot orättvisor ochförtryck i olika former har lyfts fram och gestaltats med inlevelse ochskicklighet. Detta positiva intresse kan tas till vara och utvecklasgenom goda, näraliggande utbildningsresurser. En scenskola i kanockså bli grunden för en samnordisk insats inom detta utbildningsområde. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 1av till utbildningsutskottets betänkande 1985/86:25. Anf.15 (): På regeringens förslag beslöt för ett par årsedan att lägga ned förskollärar- och fritidspedagoglinjerna vid högskolan iBorås. Det var ett hårt slag för högskolan där, då de båda linjerna utgör enväsentlig del av den totala verksamheten. I en motion har jag krävt att skall ompröva sittbeslut, en motion som utskottet föreslår att avslår, då inget nyttsägs ha framkommit som ger anledning till en omprövning av avvecklingsbeslutet. Naturligtvis kan utbildningslinjer vid en högskola ytterstmotiveras endast om de ger en utbildning som efterfrågas av samhället och denenskilde. Det ger de båda linjerna vid högskolan i . Och därtill kommeratt just en ny situation har uppkommit genom beslut om attalla barn skall ha rä» till barnomsorg redanår 1991. Det kräver enligt en analys som utförts en mängd nya heltidsanställdainom barnomsorgen inom den närmaste femårsperioden. Och om vi inte utbildarfler förskollärare, kommer vi att ha en brist på omkring 9 000 förskollärare iriket, när mål om raff till förskola för alla barn skall varauppfyllt. I denna situation skär man bort ytterligare utbildningsplatser, nu iStockholm, och vidhåller avvecklingen av förskollärarlinjen i ! Lägg därtill, fru talman, att det är svårt,ibland omöjligt, att få utbildade vikarier till förskolor och daghem efter denedskärningar av antalet utbildningsplatser som redan gjorts. Det gäller i enrad västsvenska kommuner. De studerande som utbildas i sugs enligtalla utredningar upp av , och mer därtill. De utbyggnadsplanerför barnomsorgen som samma tio västsvenska kommuner fastställt kan inteförverkligas. Orsaken är brist pä utbildad personal. Den så viktigafortbildningen av personalen kommer att försvåras och försämras genom nedläggningenav förskollärarlinjen vid högskolan i . Det förtjänar också påpekas i detta sammanhang att antaletplatser för förskollärar- och fritidspedagogutbildning är litet inom helaGöteborgs högskoleregion, dvs. , och , vid en jämförelsemed andra högskoleregioner i riket. Det gör inte problemet mindre att dengeografiska rörligheten bland dem som söker den här utbildningen och bland de färdigaförskollärarna och frifidspedagogerna ärbegränsad. I reservation 3 till betänkande 24 sägerreservanterna att en ny situation faktiskt uppkommit och att beslutet omnedläggning av de båda linjerna i var förhastat. Jag delar, som torde haframgått, den bedömningen, och jag är säker på att sista ordet inte är sagt iden här frågan. Det finns all anledning att återkomma till den. Riksdagensbeslut om rätt till barnomsorg för alla barn över ett och ett halvt årkommer att kräva det. 16ARNE KJÖRNSBERG (s): I utbildningsutskottets betänkande 24behandlas bl. a. motion 545 som är undertecknad av , mig själv. föreslår att skall avslådenna mofion tillsammans med flera andra som tar upp antalet platser förutbildning av förskollärare. Jag har förståelse för att man inte skall utbildatill arbetslöshet. Jag förstår också att man inte skall ordnautbildningsplatser som man inte får sökande till. Jag menar dock att ett skältill att det saknas sökande är att delar av den här utbildningen ligger på felplats i landet. Jag kan alltså inte stödja utskottet i denna del avbetänkandet. I reservation 2 har , som det står, medanledning av bl. a. vår motion föreslagit avslag på propositionen. Eftersomreservationen föreslår bifall till motioner med andra yrkanden än det som vihar i vår motion kan jag inte heller följa denna reservation. Eftersom jag har förstått att det endast blir endemonstration att yrka bifall till vår motion, kommer jag på den punkten i eneventuell votering att avstå. Det innebär dock inte att jag därmed lägger nedvåra strävanden att få fler utbildningsplatser för förskollärare i . Det finns flera skäl för detta, och några har redanframförts av Hans Nyhage och ; om det beror på att vi kommer frånsamma valkrets lämnar jag därhän. Jag menar att Hans Nyhages, ochmina egna argument i den här frågan verkligen är sakligt betingade. Precis som HansNyhage och, tror jag, också sade kommer de utbildningsplaner somkommunerna i har helt enkelt inte attkunna fullföljas av det enkla skälet att det inte kommer att finnas tillgång påutbildad personal. I mångakommuner, bl. a. , skall man förutom en stor utbyggnad också göraöverflyttning av ett stort antal platser från familjedaghem till daghem. Detkommer heller inte att kunna genomföras, eftersom det är ävårt, för att intesäga omöjligt, att få tag på den personal man skulle behöva.' Redan nu-detsade Hans Nyhage, tror jag-finns det akuta svårigheter när det gällervikarieanskaffning både till daghem och till deltidsförskola. Regionstyrelsenför högskoleregion har mycket kraftfullt hävdat hur nödvändigt det äratt denna region får ett större antal utbildningsplatser än den för närvarandehar. argument är av samma slag som jag har redovisat. För att klarautbyggnaden av barnomsorgen måste vi i västra få fram fler utbildadeförskollärare. Jag kommer- på samma sätt som 2 protokoll 1985/86:153 -154 LarsSundin och Hans Nyhage sade sig vilja göra - att fortsätta att arbeta fördettapå olika sätt. Detfinnsallaskälatt återkomma till den här frågan, bl. a.de som jag nu har redovisat. I detta anförande instämde och (båda s). 17BARBRO (): Jag skall här tala för två motioner sombehandlas i utbildningsutskottets betänkande nr 24, nämligen dels Ub592angående förskollärarutbildning, dels Ub594 angående utbildningsarvode förvissa lärarutbildningar. I motion Ub592 framför vi motionärer åsikten att antaletutbildningsplatser inte skall minskas. Utskottets motivering, att det varitsvårt att rekrytera studerande till den här utbildningen, verkar inte vara iöverensstämmelse med verkligheten. Enligt UHÄ konkurrerar 4 606 studerandeom 1 100 platser. Och det gäller , som min motion i första handbehandlar och där regeringen föreslagit en neddragning med 72 platser, finns134 förstahandssökande och 157 andrahandssökande till 60 platser. Statsrådet härpå uttalat, att vi måste göraförskolläraryrket till ett framtidsyrke. Om vi skär ned antaletutbildningsplatser , kommer det att vara ett skriande behov av utbildadpersonal , då enligt beslut "rätt till förskolaför alla barn" skall föreligga. tar i reservation 2 delvis upp de problemsom jag berört. Men han går ett stycke längre och yrkar att regeringen skallstimulera kommunerna till en ökad utbyggnad. Eftersom jag inte har någon finansieringatt föreslå, kan jag inte tillstyrka det yrkandet. Däremot hoppas jag att maninom en nära framtid kommer att ompröva de nedläggningsbeslut som redanfattats. Motionen angåendeutbildningsarvode är delvis tillgodosedd -och, skulle jag vilja säga, förståstill den del där det är flest män som är berörda, alltså industri och hantverk. Jag skulle vilja fästa uppmärksamhet på detangelägna i att utbildningsmöjligheterna även för övriga yrkeslärarkategorierförbättras, i annat fall kommer kvaUteten på denna lärarkategori att försämras.Det kan vara farligt att diskutera kvalitet i de här sammanhangen. Men det jagmenar är att vi inte får personer med god yrkeserfarenhet, vilken är absolutnödvändig för alla yrkeslärare för att de skall kunna förmedla énverklighets-anknuten undervisning, att söka sig fill skolområdet. Dessapersoner har, precis som andra studerande, skaffat sig sin yrkesutbildning medhjälp av studiemedel. Det är mycket viktigt att de har varit verksamma i sinaresp. Det innebär att de också är väl etablerade inom sina resp. yrken.Därför är det oftast inte lönen som gör att de söker sig till skolan, utan heltandra orsaker. Om man då skall dra på sig ytterligare studieskulder för att fåden pedagogiska utbildningen, kommer många att avstå. Det har ju redan visatsig att så är fallet. kan man inte fylla utbildningsplatserna med behörigasökande. Det kommer att innebära att när nuvarande yrkeslärare går i pension -kommer att ha uppnått pensionsåldern - blir andelenobehöriga lärareännu större än . Och det är helt oacceptabelt främst ur elevsynpunkt.Lärarna kommer inte att ha den yrkeserfarenhet som eleverna har rätt att kräva. Man kan också befara att det utan utbildningsarvode,kommer att bli ett negativt urval. De bäst lämpade stannar kvar i yrket, medande som har kort erfarenhet eller som ej hunnit etablera sig i yrkeslivet kommeratt söka sig till läraryrket. anför i ett särskilt yttrande att deinträdeskrav som ställs på blivande vårdlärare och lärare för handels- ochkontorsyrken motiverar att också dessa gruppers studieekonomi löses på sammasätt som för blivande industri- och hantverkslärare. Åven utskottet andas dennainställning. Man säger att även beträffande utbildningen av lärare för handels-och kontorsyrken samt vårdyrken behövs ett förbättrat studiestöd. Jag hoppasatt utskottet bevakar den här frågan. I annat fall ser jag mig föranlåten attkomma igen med ny motion till . Jag har inget yrkande, men jag hoppas att jagmed detta inlägg kunnat fästa uppmärksamhet på det angelägnabudskapet i dessa två motioner. 18ELISABETH (): Jag har begärt ordet med anledning avreservation 5 i utbildningsutskottets betänkande 1985/86:24. Tillsammans har företrädare för fyra partier motionerat omatt i skall få omvandla fyra utbildningsplatser påmusiklärarlinjen till bl. a. en påbyggnadslinje i musikterapi. Utskottetsmajoritet säger nej. De fyra platserna skall överflyttas till högskolan iLuleå, enligt budgetpropositionen. Självfallet, fru talman, är vi inte uteefter att minska möjligheterna till musikstudier i , men här behövsfaktiskt en bakgrundsbeskrivning. Det gäller en utbildning i musikterapi,således ett sätt att behandla olika sjukdomstillstånd, såväl fysiska sompsykiska. Låt mig till säga att hanhelhjärtat kan ställa sig bakom vår gemensamma reservation 5, utan de förbehållsom han framförde i sitt anförande i går. Det gäller således en utbildning i musikterapi, ett sättatt behandla olika sjukdomstillstånd, som jag nämnde. har jag efter enmotion fått så många brev och telefonsamtal från berörda.