prot · G909136 · 1985-12-31 00:00:00 — eller senare kommer vi att få se en sådan utvecklingockså i , därför att utvecklingen inte går att stoppa, I teleteknikens barndom utgjorde utläggning av tungaisolerade kopparkablar den dominerande tekniken. Kostnaderna för anläggning avnät var därmed mycket höga. Förmodligen var det därför också rationellt att påden tiden bygga upp nationella teleförvaltningar, skyddade av monopol. Men medde allt lägre anläggningskostnader som nya tekniska överföringsmetoder, såsomtunna optiska fibrer, radiolänkar och satelliter, fört med sig blir situationenen annan. Det finns ett enda nät för telekommunikation. har det följaktligen gått en väg avavmonopolisering och privatisering över världen. Och jag tror att man skall hafullt klart för sig att de länder som går i främsta ledet för en sädantelepolitik inte har för avsikt att försämra telekommunikationerna. Tvärtomsiktar man på att ta till vara de möjligheter till en snabbare utveckling somstår att finna i en ökad konkurrens. I samband med regeringens proposition angående denframtida telepoliti ken för ett är sedan framförde de tre borgerliga partierna en gemensam grundsyn för hur den svenska telepolitiken bör bedrivas. Bl, a, framhölls det orimliga i den trippelroll som har. är för det första en myndighet, för det andra ett affärsverk och för det tredje ett konkurrerande affärsföretag. Denna situation kommer förmodligen i längden att bli ohållbar. 20 I de länder där monopolen brutitsupp har en omfattande konkurrens uppstått.Detta är en situation som gynnar de egna ländernas teleindustri men ocksåutländska företag, inte minst svenska. Detta är synnerligen positivt men kanockså ge upphov till en rad problem. När exempelvis amerikanska teleföretagförsöker erbjuda sina produkter i de utländska konkurrenternas hemländer,stoppas de ofta av telemonopol där. I en rad motioner har vi från moderat hållsökt utveckla hur vi anser att en svensk telepolitik bör se ut. I korta dragmenar vi att roll så långt möjligt skall renodlas och i första handbestå av att förvalta nät. För attuppnå detta menar vi att ett antal förutsättningar mäste uppfyllas; Först och främst måste monopol beträffandeabonnentväxlar och höghastighetsmodem avskaffas. Abonnentväxlar har en centralfunktion i många företags kommunikationssystem, Möjligheten att utnyttja växlarnasfunktion rationellt hämmas genom att inte bara står som ensamleverantör, utan dessutom levererar tämligen dyra abonnentväxlar. Otvivelaktigt kommer att tvingassläppa monopolet på abonnentväxlar. Detsamma är förhällandet medhöghastighetsmodem, Monopolistiskt organiserade telekommunikationer tenderaratt anpassa informationssystemen efter monopolets villkor. Den mångfald ochden konkurrens som i mänga fall har en avgörande betydelse för näringslivetsutveckling riskerar att i sädana fall blockeras. Det andra steget för att uppnå en telepolitik, anpassadefter dagens och morgondagens krav, är att konkurrensutsattaverksamhet skiljs ut i fristående företag. Dessa skulle därmed komma att verkai fri konkurrens med andra teleindustriföretag. bör , i enlighetmed en gemensam borgerlig reservation, ta ett principbeslut i den härriktningen. Därefter bör verksamhetsformerna för sädana fristående företag bliföremål för en förutsättningslös utredning. Som ett tredje steg bör det vara naturligt att televerketsindustriverksamhet omvandlas till aktiebolag. Det är därför positivtatt regeringen , långt om länge och efter mycket förhalande, också har lagtfram förslag i den här riktningen. Genom en sådan åtgärd kommer man att kunna arbeta medsamma organisationsforrn som sina viktigaste konkurrentländer. Detta kan visasig vara av utomordentligt stor betydelse. Som situationen är bedrivs televerketsindustriverksamhet dels inom , dels i ett av statenhelägt aktiebolag. Samlingsnamnet för denna industriverksamhet är , I flera omgångar har det konstaterats att det är olyckligtatt stora delar av verksamhet bedrivs inom industridivision.Redan våren 1982 beslöt att skulle överföras till bolagsform.Ett år senare sköts tidpunkten för överförandet upp en första gång och i 1984års budgetproposition föreslogs ytterligare uppskov. Även i en tredje propositionföreslog regeringen att frågan skulle skjutas . Detta blev ocksåriksdagens beslut. Med tanke på att är ett av och med tanke på dess framtida utveckling förtelekommunikationer och informationshantering, är det av största betydelse attföretaget med det snaraste Prot.1985/86:136 ombildas till aktiebolag. Det är därför positivt att regeringen.nuföreslår en ombildning, i enlighet med det somriksdagen ställde För det fjärde borde det vara fullständigt självklart attden rätt som har att godkänna vilka teleapparater som skallkopplas in på telenätet med det snaraste avskaffas. Det är positivt attregeringen har tillsatt en utredningsman för att granska den nuvarandeordningen. Men det är av största betydelse att denna utredningsmanarbetar skyndsamt med sikte på att godkännandefunktionen förläggs tillmyndigheter utanför . Om vore beredd att ta dessa fyra stegskulle vi sannolikt få en telepolitik bättre anpassad efter de krav som ställspå och . Vi skulle få en renodling av verksamhet, därdet framställs som naturligt för verket att huvudsakligen syssla med sin allramest ursprungliga uppgift, nämligen det egna nätet. Klagomålen har under senare är varit många på attframkomligheten har försämrats. Framför allt har detta skett som en följd avatt investeringar i vissa delar av landet har eftersatts.Kommunikationsministern tvingas själv i budgetpropositionen konstatera att detråder "en besvärande försämring av framkomhgheten på sina häll vid vissatider". Man bör, som vi moderater menar, eftersträva en situationdär nätet är huvudsakliga uppgift. Då blir det också naturligt attställa krav på att denna verksamhet verkligen fungerar. Det är mot dennabakgrund som vi kräver att investeringarna i nätet bör öka med 400 milj, kr.per år under de två närmaste budgetåren, utöver vad regeringen föreslår. Med stöd av det anförda ber jag få yrkabifall till reservationerna 1, 5, 6, 7, 8 och 12. 26 (): Omfattande kritik har riktats motteleverket och särskilt mot telefontjänsternas tillförlitlighet. Det är ettallmänt intresse att blir föremål för diskussion och insyn för pä det viset skall kunna bidra till att verket blir ett modernt och effektivttelebolag. Det är ett starkt kundintresse att ha moderna och väl fungerandetelekommunikationsnät i , Det gäller både de enskilda abonnenternasbehov av att snabbt och lätt kunna telefonera och företagens behov av moderndatakommunikation. I dessa sammanhang är det värdefullt med uppbyggnad avkonkurrerande nät, t. ex, genom användning av satellitteknik. Sedan 1980 beslöt om en uppluckring avtelemonopolet har vissa förändringar av verkets ansvarsområde genomförts. Detgäller bl, a, telefonapparater och modem. Dessa strävanden bör fortsätta. bör behålla drifts- och funktionsansvaret försitt telenät och ansvaret för övervakningen av telefonins och dataöverföringens kvalitet samt för det internationella samarbetet. För teleprodukter som ansluts till telenätet bör däremot konkurrens råda. måste alltså där konkur rera på lika villkor med andra företag. För att denna konkurrenssituation 22 skall kunna uppkomma måsteteleverkets myndighetsfunktion skiljas från På basis av fastställda specifikationer kan provning avtelemateriel äga rum i eller utanför verket. myndighetsfunktioneroch det internationella telesamarbetet bör vara huvuduppgifter för självamyndigheten . Övriga delar bör läggas ut på ett eller flerasjälvständiga bolag, som får verka i fri konkurrens med andra företag,Särredovisning av den konkurrensutsatta sektorn har inte visat sig fungeratillfredsställande. Slutsatsen måste bli att skall skilja på sinkonkurrensutsatta verksamhet och monopolverksamheten. Monopolet på s, k, låghastighetsmodem är upphävt.Det är nu dags att häva monopolet också i fråga om högre hastigheter. Detta ärav särskild betydelse för utvecklingen av industriella produkter, både förinhemsk konsumtion och för export. Även monopolet på abonnentväxlar, som kallasföretagsväxlar, bör upphävas. Dessa växlar kännetecknas mer av sinförmåga att hantera datatrafik än av sin funktion som telefonväxel. De ärväsentligen generella datorer, som är viktiga element i nya industriellaprodukter. Några bärande skäl för att behålla monopol på sädana växlar finns ejmer. Den efterfrågan pä datakommunikation som äri ökande rör teletjänster på s, k. smalband. Detta innebär enligt normaltspråkbruk dataöverföring med hastigheter på /sekund. Det ärviktigt att fullföljer utbyggnaden av dataöverföringstjänster upptill denna hastighet. Verket benämner detta Digitalen 87 - med syftning på i utbyggnaden huvudsakligen avser att använda digital teknik. Dataöverföringstjänster med hastigheter över denna nivå,väsentligen på nivån megabit/sekund, benämns bredbandstjänster. Efterfrågan påsådana tjänster är osäker. Vad man närmast tänker på är kabel-TVoch vissa industriella bildöverföringar. Båda dessa typer kan överföras påflera andra sätt än genom markbundna kopplade datanät av bredbandstyp. Det är svårt att sakligt motivera en kraftigutbyggnad av markbundna kopplade nättjänster för bredbandsöverföring.Televerket investerar trots detta i utbyggnad av nätdatasystem som enkelt kankoppla upp sådana bredbandstjänster. Det förefaller som om verket genom enkraftig expansion även på detta fält vill muta in områden för kommandetillämpningar. Folkpartietanser att denna utbyggnad är olämplig av följande skäl; Det är ekonomiskt svårt att motivera att televerketanvänder sina nuvarande finansiella möjligheter för att på bredbandsområdetskaffa sig kraftiga försteg framför andra teleföretag. Inom detta område finnsknappast en verklig marknad förrän efter ett betydande antal år. Genom att investerar i bredbandstjänsterförsvåras en kommande effektiv konkurrens pä marknaden för telenät. Slutsatsen är att bör uppskjuta utbyggnaden avmarkbundna kopplade bredbandstjänster till dess att en verklig marknad finnsför sådana tjänster. finansierar olika typer av forskning inomteleområdet -det gäller bl, a, elektroniska system, kontorssystem, elektroniskpost, m. m. Denna satsning på forskning inom telekommunikationen ärbetydande. Det kan ifrågasättas om ett särskilt sektorsansvar kan definieras. Det är i och för sig braatt en sädan forskning sker i , men det kan ifrågasättas om det ärlämpligt att den sker inom eller på uppdrag av . Forskningbör företrädesvis äga rum antingen vid universitet och högskolor eller inomindustrin. De resurser som förfogar över för forskning av det härslaget bör överföras till STU och andra forskningsorgan. Televerketsnuvarande monopolställning har ofta motiverats med verkets ställning som ettallmänt serviceföretag. Dess värre har abonnentservicen blivitsämre i flera avseenden. Ledningsnätet uppvisar brister som leder till störrerisk för felsammankopplingar och till längre väntefider för att komma fram.Möjligheterna att förstärka servicen och förbättra det allmänna telefonnätetbegränsas emellertid av satsningar på andra områden, där verketbedriver affärsverksamhet i så gott som öppen konkurrens. En viktigutgångspunkt vid en förändring av organisation bör vara attservicen till allmänheten förbättras. Detär nödvändigt att de problem och den kritik som möter tas påallvar av riksdag och regering och att åtgärder sätts in. som man kankonstatera att de anställda i gör värdefulla insatser är detuppenbart att organisationen i mänga avseenden brister. Organisationen avverket måste inriktas mot ökad service och ökad konkurrens. Detta kan endastske genom en uppdelning av verket så att myndighetsfunktion och administrationskiljs från affärsverksamheten. Den senare bör i sin tur spridas ut pä fleraföretag. Den närmare utformningen av organisationen pä teleområdet bör görastill föremål för utredning. Jag ber att få yrka bifall till reservationerna 2, 5, 6, 7, 8, 10 och12, som berör de frågor som jag tagit upp i mitt anförande, Anf.27 (): Telekommunikationerna utgör en viktig del av det totalakommunikationsnät vi har till vårt förfogande i samhället. representanterhar i tidigare trafikdebatter här i kammaren påmint om betydelsen av bl. a, bravägar och bra järnvägar, liksom i den föregående debatten här om viktenav bra flygförbindelser. Litet hoppas vi komma fram tillbehandlingen av ärendet angående sjöfarten, och vi kommer då att påminna omvikten av en bra sådan kommunikation här i vårt land. Kommunikationerna harstor betydelse för att vårt näringsliv skall kunna utvecklas i positivriktning. För en aktiv regionalpolitik och en god service över hela landet ärbra kommunikationer ett villkor, Idetta avseende intar telekommunikationerna en särställning, eftersom defaktiskt medverkar till att folk inte behöver flytta på sig över huvud taget, Iövriga fall är det ju fråga om förflyttningar och därmed restider som står irelation till avståndet och hastigheten på själva förflyttningen. Telekommunikationerna,och däri inbegriper jag då den stora utveckling som skett medmöjligheter att skicka brevtext, bilder m, m. på nollfid, har naturligtvismycket stor betydelse för hur vårt land kan komma att utvecklas. Fråncenterns sida vill vi framhålla vikten av att pä ett riktigt sätt utnyttjadessa möjligheter att med hjälp av olika medel bedriva en bra regionalpoli- Dettaframkommer också i våra motioner inom olika områden på just Prot. 1985/86:136kommunikationssidan. Vi anser inte att vi kan gömma oss bakom det och det 7 maj1986 affärsdrivande verket, eftersom vi då inte kan utnyttja de möjligheter somjust detta verk skulle kunna erbjuda för att göra det bättre för människor attleva och verka inom olika delar av vårt land. För oss som politiker och inteminst som ledamöter i måste det vara en självklar plikt att utnyttjade möjligheter som står till buds för att därmed göra det bättre för allamänniskor i vårt land, oberoende av var de bor. Ja, herr talman, efter denna lilla inledning vill jagövergå till själva betänkandet. Jag hoppas t, o, m, kunna spara en del tidtotalt sett. Till trafikutskottets betänkande nr 16 finns tolvreservationer, av vilka ensam stär för en och är delaktig i fem. Jagvill börja med att yrka bifall till samtliga de reservationer där centernsrepresentanter i trafikutskottet finns med. Den första reservationen frän sida är reservationnr 3, som handlar om statskapital. Det är ingen ny fråga från vårsida. Vi hade en motion om detta vid föregående och har återkommit iär igen. har en likartad mofion med ett något annorlunda belopp.Tyvärr har vi inte fått utskottets majoritet med på vår linje, men vi kanskekan ha en förhoppning om att det till kommande år blir fler partimotioner idetta ärende, så att vi sä småningom kan få en majoritet. Jag nöjer mig i dagmed att yrka bifall till centerreservation nr 3, Reservation nr 5 liksom reservationerna nr 6, 7 och 8 harvi avgivit tillsammans med och . Jag finner ingenanledning att förlänga debatten med att i stort sett kanske upprepa deargument som redan framförts här från talarstolen, och för att vinna tid ber jagatt kort få yrka bifall fill nämnda reservationer. Därmed återstår, herr talman, en reservation, nr 11,angående enhetstaxa för datakommunikationstjänster. Den reservationen är ocksåvpk med på, I den reservationen har vi tagit upp frågan om nolltaxa i vissaregioner, bl. a. inland. Från sida anser vi att inget börlämnas oprövat i avsikt att åstadkomma en så bra regionalpolitik som möjligt,och med hänvisning till vad jag sade inledningsvis anser jag, herr talman, attjag för att spara tid inte nu skall argumentera mer i denna fråga utan yrkarbifall till reservation nr 11, Därmed har jag yrkat bifall tillsamtliga centerreservationer i trafikutskottets betänkande nr 16, 28SVEN (vpk): I det nu behandlade betänkandet föresläs fränutskottets majoritet, bestående av socialdemokrater och borgerliga, att Teliskall ombildas till bolag. Det är en flerårig borgerlig kampanj, understödd aven militant näringslivs-lobby, som får sitt definitiva genomslag i densocialdemokratiska regeringen. Det var som den då borgerliga regeringen mednuvarande moderatledaren som kommunikationsminister tog det förstabeslutet att ombilda verkstadsrörelse till bolag. I bakgrunden finnspropåer från direktion om att få organisera om verksamhe- ten iantydd riktning. Frågan hade ett klart samband med den borgerliga kampanjen,understödd av konkurrenter, mot förmenta monopolställning.Strävandena från borgerligt häll gick då som ut på att försöka begränsateleverkets roll till att enbart vara linjebärare. Det är alltså ganska lätt att kartlägga de borgerligapartiernas intentioner: man talar rent allmänt om nyttan av mera kommersialism,konkurrens och privatisering. Det framgår i många sammanhang en uttalad vilja,främst från högerpartierna, att skall begränsa sin roll till attklara ledningsnätet, medan utrustningen som hör ihop med själva tele- ochdatakommunikationen via detta nät skall vara öppen för s. k, fri konkurrens.Man talar ofta om statligt monopol men glömmerlika ofta hotet från de transnationella jättarna på området - , , Siemensoch andra - och den fara som ligger i att vår egen nationellatelekommunikationssektor, som internationellt sett är relativt liten mennaggande god, kan komma att trängas ut. Vpk slår vakt om en nationell svensk tele- ochdataindustri. Det är angeläget av sociala skäl liksom ur beredskaps-, industri-och regionalpolitiska aspekter, vilka annars kan komma att äventyras. Sverigesindustritekniska bas och potentiella utvecklingsmöjligheter pä dennaframtidssektor får inte komma i klorna på en eller annan kommersiell jätte frånutlandet. Här finns bl, a, en försvarsaspekt; ett beroende av utlandet kan intevara ett svenskt intresse. Den borgerliga målsättningen är helt klar ideologiskt ochpolitiskt: man röjer väg för de stora tele- och dataföretagen och derasavläggare, sä att de ännu kraffigare kan tränga in på den svenska marknaden.Detta kan ske steg för steg genom uppstrimling och fragmentisering avteleverket i en rad fristående bolag och därefter i nästa skede privatiseringenligt t. ex. engelska modell. Därför är också regeringens förslag om"bolagisering" av i verkligheten en klar borgerlig politiskframgång. Vilka motiv har då regeringen för denna politik? Det förefaller somom man helt har accepterat de borgerliga argumenten i sak. ansluter sig enutskottsmajoritet av socialdemokrater och borgerliga till bolagsformen. Om manbortser från "skäl" som att det är brådskande med bolagsbildningen,kan man bara finna ett enda motiv angivet, nämligen att "aktiebolagsformensynes vara den naturliga". Därefter följer ett stycke i betänkandet där textennärmast uttrycker skepsis till bolagiseringen och där det talas om att"verksformen har visat sig väl förena funktionerna samhällsinflytande ochkontroll med erforderlig självständighet och flexibilitet för enverksamhet". 1 ytterligare några meningar hyllas affärsverksformen så attläsaren nära nog skulle förvänta sig ett avslag på bolagsbildning. Mananvänder ord som "uppluckring" av affärsverksformen, osv. Detta gerfaktiskt intryck av en viss förvirring och tveksamhet. Sanningen är att ettaffärsverk medger samhällsinflytande och kontroll på grund av att dettaaffärsverk, herr talman, lyder under offentlig rätt, medan ett bolag är ettprivaträttsligt organ. Detta är en viktig fråga. Den av regeringenrekommenderade bolagsformen innebär alltså försämrade möjligheter tillsamhällskontroll och inflytande, dvs, om man så vill mindre av demokratiskpåverkansmöjlighet än om det gällde verksformen. Detta medstyrning och samhällskontroll är ett avgörande element i hela Här finns också en kopphng fill arbetarrörelsens ideologiska Prot.1985/86:136 fundament.Det gäller den centrala frågan om samhällsinsyn och samhälls- Som bekant bedriver de borgeriiga partierna en kampanjmot varje tanke på produktionens socialisering. Vi har gång på gäng frånvpk föreslagit utarbetandet av en verklig strategi och en smidigare statligverksamhetsform som förenar verksformens stabilitet med ökad samhällsinsynoch demokrati för de anställda. Det synes nu närmast vara så attsocialdemokratins ledning och regeringen, i avsaknad av en sädan förnyelsensstrategi, ofta hamnar i bolagsformen - naturligtvis vilt påhejade av deborgerliga och Svenska arbetsgivareföreningens ideologer, vilkas mål är attgöra rent hus med alla sociala aspekter på produktionen och att Det hör till saken att vissa verksledningar ochdirektörer, som inte ser längre än dit näsan räcker, inte sällan är måna om attslippa undan just samhällsinsyn och kontroll - ja, de gillar inte demokratinöver huvud taget, I betänkandet redovisas hur de anställdas organisationerupplever bolagsbildning. , som jag själv tillhör,avvisar klart bolagiseringen, och tillstyrker inteheller omorganisationen förrän, som man säger, de viktigaste frågorna ianställningsvillkoren blir tillfredsställande lösta. Varför då detta motstånd och denna oro frän organisationersom har av anställda i sina led? För att kunna svara på denfrågan måste man analysera de verkliga, de omedelbara skälen förbolagsförslaget. Dessa skäl kan man finna i 1983 ärs utredning. Det rör sigförst och främst om lönsamheten och kostnaderna för driften. Genombolagsbildningen får de anställda sämre anställningstrygghet och sämre anställningsvillkor.Detta innebär sänkta kostnader och ökad lönsamhet för företaget - tror mantydligen på ledande håll. Ett annat argument är att genom bolagsbildningenkan få gynnsammare villkor då det gäller t, ex, redovisning av moms och annan,som man kallar, finansiell belastning och därmed tjäna ca 40 milj, kr. För att börja med det sistnämnda, skattepolitiska, skäletmåste det vara möjligt att rent formellt genom statliga beslut i detta avseendeskapa samma villkor, dvs, jämlikhet mellan olika verksamhetsformer. Vad gälleranställningsvillkoren är det orimligt, som vi ser det, att en arbetarregeringskall medverka till arbetsvillkorens försämring genom att manipulera med driftsformen!Jag vill citera en viktig mening i betänkandet; "Löne- och anställningsvillkoren för dem som berörsav ombildningen är av naturliga skäl utomordentligt viktiga frågor," Helt riktigt - menvarför dä inte före en omorganisation genom förhandlingar och överenskommelser garantera att de anställda inte drabbas av försämringar? Kan jag få svar på detta från utskottets talesman, som följer efter mig här i talarstolen? Jagtror också att de av de anställda tillhörande och /Tele, som regeringen och utskottsrnajorite- ten bokstavligen "sätter sig på", vill få ett svar på den frågan. Enföljdfråga i sammanhanget är för övrigt: Hur kan socialdemokraterna hävda att det är demokrati att driva igenom ett beslut som sä nära hör ihop med de anställdas vardag och villkor, mot den uttalade viljan hos organisationer som organise- 27 rar en så överväldigande majoritet av televerketsanställda? Vi i vpk kan inte godta en sådan ordning och har ikonsekvens härmed reserverat oss i reservation 4, som jag härmed yrkar bifalltill. Om man följer denna frågas historia kan man inte komma ifrån attsocialdemokraterna tillsammans med vpk kämpade för att hindra Telisbolagsbildning. Man kan inte heller komma ifrån att de anställda förespegladesatt en valseger för arbetarsidan 1982 skulle innebära det borgerligaregeringsbeslutets undanröjande. Mänga socialdemokratiska telejobbare arbetadeför en socialdemokratisk valseger med det argumentet på läpparna. Finns det däanledning att förvåna sig över den bitterhet och den besvikelse som kommer tilluttryck från flertalet fackliga organisationers medlemmar och över att ord somsvikna löften används? Ledande socialdemokrater har gång på gäng lovat att försökabehålla inom verksformen. Det är inte bara industridivisionens nära 4 000 anställdasom känner oro och fruktar för en bolagiseringsvåg av den modell som sköljeröver konservativt styrda länder.