prot · G909140 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag noterar att inte svarade på min fråga,nämligen om vill driva de svenska företagen ut ur ochdärmed de facto rycka undan grunden för den Sydafrikapolitik som fördes avfolkpartiet i regeringsställning, då denna lag ursprungligen stiftades. Denhade inte till syfte att driva de svenska företagen ut ur , utan denhade till syfte att begränsa deras verksamhet och expansion. Det är ett syftesom jag tror att många instämmer i. 49 (): Självklart ställer vi i oss bakomövervintringspolitiken, som det råder en bred politisk enighet om. Dennapolitik går ut på att företagen skall ha möjlighet att finnas kvar i Sydafrikaoch övervintra där, medan vi väntar på att det skapas demokratiskaförhållanden. Däremot verkar det som om med sitt resonemang omrättssäkerhet antyder att de inte ställer upp på övervintringspolitiken utantvärtom vill tillåta en sådan expansion av de svenska företagens verksamhet iSydafrika att det ärfråga om en tillväxt på de svartas bekostnad. Det är en tillväxt som vi vetkommer att inträffa, om vi tillåter företagen att investera fullständigt fritt. Jag tycker fortfarande det är oerhört märkligt att man kantolka en lagtext, som handlar om att regeringen har politisk möjlighet att omden så vill bevilja dispens, så att den förvandlas till en tvingandenödvändighet för regeringen att i varje fall bevilja dispenser för företag attinvestera i . Det är fullständigt givet att är konsekventai sitt resonemang, när de ständigt motsätter sig den lag som gällernyinvesteringar i . Att föra den typen av resonemang är ytterligareett sätt att obstruera mot lagen. 50 (): Det är möjligt att man på sina håll iblandupplever kraven pä rättssäkerhet som en obstruktion av den politiska viljan.Men det ligger de facto, , i ett demokratiskt samhälles natur.Det tycker jag vi skall vara stolta över. Det grundläggande är att och andra förraåret sade, att vi så länge undantagstillstånd råder skall vara mycket sparsammamed att ge dispenser enligt 6 och S §§ i lagen. Det kunde ligga mycket i det, idet läge som då rådde. har undantagstillståndet upphört, och nusäger att man skall tillämpa samma politik, fast med andraargument. Och så motiveras detta med att det råder exceptionella omständigheteri . Det har alltid - åtminstone sedan apartheidsystemetinstitutionaliserades - rått exceptionella och vidrigaomständigheter i . Därför ser jag inget skäl till att nuskall lägga om sin politik i förhållande till vad den var 1985. vad den var1984, 1983 och 1982, ända tillbaka till dess man stiftade denna lag. Skall man lägga om politiken, skall man göra det genom attkräva en ändring i lagen och inte genom att på detta sätt göra ett, låt varalitet, övergrepp mot de rättsstatliga principer som brukar förena åtminstoneoss på den borgerliga kanten. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om utrikesutskottetsbetänkande 25.) 51 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera utrikesutskottetsbetänkande 25 om viseringsfrihet mellan och . 52 BOHAMMAR (vpk): Den fråga vi övergår till att diskutera nu harväl inte samma dignitet som Sydafrikadiskussionen, men den kan ändå ha ettvisst principiellt intresse. För attundvika alla missförstånd vill jag mycket klart markera att vi i vpk Prot.1985/86: 140 är anhängare av öppna, ja helstrivna gränser mellan länderna. Människor skall kunna resa fritt. Visum- ochpasstvång skall avskaffas så långt det över huvud taget är möjligt. Vi har således inte aktualiserat frågan omvisumbestämmelserna mellan och för att skapa ökat krångel. Tvärtommenar vi att strävan skall vara att samma visumfrihet som gäller förUSA-medborgare som besöker också skall gälla svenska medborgare somvill besöka . I praktiskt taget alla sådana här sammanhang brukarprincipen om ömsesidighet gälla. Så inte i värt förhållande till Amerikasförenta stater. Där präglas våra relationer olyckligtvis av underdånighet ocheftergivenhet inför supermakten. Det är fritt fram för USA-medborgare att resa hit. Svenskamedborgare som vill besöka eller tvingas mellanlanda på någonav landets flygplatser mäste däremot underkasta sig förnedrande förhör.Medlemskap i ett av denna riksdags partier jämställs närmast med s,k. skamligasjukdomar eller kriminalitet. Ja, ibland tillämpas t, o, m, principen om s, k,guilt by association. Ha inte en moster som prenumererar på Ny Dag eller en sonsom förstamajtalar för vpk, om du vill undvika att väcka de amerikanskakonsulära myndigheternas misshag! överlever säkert vpk-anknutna svenska medborgareförbudet mot att besöka . Det är inte därför vi väckt vår motion. Vi hargjort det därför att det ojämlika förhållandet mellan och ärvanhedrande och kränkande för vårt land. Om man i inte är beredd attavskaffa visumtvånget för svenska medborgare, bör vi kräva visum av amerikanskamedborgare som skall besöka . Självklart skall vi som demokratiskt landdäremot inte anställa politiska förhör med USA-medborgare som vill resa hit, I brist på principiell argumentering sägerutrikesutskottets majoritet att det vore opraktiskt med visumtvång.Naturligtvis, men det är inte vi utan myndigheter som äropraktiska. Och är det dä inte också opraktiskt att sovjetiska och många andraländers medborgare mäste ha visum föratt komma hit? Jo, visst ärdet så, ochdärför bör vi söka uppnå avtal om visumfrihet. Men sådana avtal skall varaömsesidiga. Vi kan sålunda från vpk:s sida inte acceptera ett avtalsom innebär att svenska medborgare behöver visum för att resa till exempelvisSovjetunionen, medan visum inte skulle krävas till för sovjetiskamedborgare. Jag kan försäkra att vi från vpk:s sida aldrig skulle acceptera omsovjetiska myndigheter anställde politiska förhör med svenska medborgare föratt bevilja visum eller om man diskriminerade något politiskt parti. Vissa negativa exempel, både pä sovjetisk och på svensksida, har tyvärr förekommit, och då har vi från vpk reagerat. Det vore mycketklädsamt, om t, ex, moderata samlingspartiet reagerade på samma sätt motpolitisk diskriminering från amerikansk sida mot svenska medborgare, redan hunnit lämna kammaren, men han har ju goda kontakter i ochhan kanske vid något av sina USA-besök kunde ge en föreläsning om synpå demokrati. Jag yrkar bifall till vpk-reservationen vidutrikesutskottets betänkande nr 25, 53AXEL (): Jag ber fru talmannen och kammarens ledamöterom tillgift, om jag icke lyckas utnyttja all den tid jag har anmält för dettainlägg i debatten, I likhet med utskottets övriga ledamöter delar jag BoHammars och vpk;s syn, att ömsesidig viseringsfrihet mellan länder är den bästaordningen för umgänget mellan olika nationer och folk, men ändå vill jagavstyrka den vpk-reservation som är fogad till utrikesutskottets betänkande 25,Avstyrkandet kan i detta ljus verka ologiskt, men icke förty är det ettriktigt ställningstagande av ett avgörande skäl, nämligen folkrätten. Enligtfolkrätten bestämmer varje stat själv vilka regler som skall gälla för inresatill landet. Lika litet som vi vill att andra stater skall lägga sig i hur viskall ha det med visering eller inte visavi andra nationer, lika litet kan vi,anser utskottets majoritet, lägga oss i hur andra länder löser viseringsfräganhos sig internt - i detta fall, som vpk har tagit upp, . Med denna motivering ber jag att få yrka bifalltill utskottets hemställan, vilket alltså innebär avslag på vpk-reservationen. 54 BO (vpk): Axel säger att folkrätten innebäratt varje land självt bestämmer när det gäller visumfrågor, och det är enfullständig självklarhet. Men det finns också en praxis som betyder att vi haren ömsesidighet i vad gäller viserings- och passbestämmelser. En sådanömsesidighet har vi i förhållande till och den kinesiskafolkrepubliken, för att nämna ett par andra stormakter, men det har vi av någonanledning inte i förhållande till förenta stater. Jag undrar bara;Varför har vi inte denna ömsesidighet? Jag har försökt ta upp vissa principiella frågor, som jagändå tycker att Axel borde fundera över. Det är alldeles riktigt somutrikesutskottet säger, att man måste vara praktisk i politiken och också iutrikespolitiken, men det är väldigt farligt, tror jag, om vi har enutrikespolitik och internationella relationer som för mycket dikteras avpraktiska omständigheter och för litet av vissa grundläggande principer, somvi bör upprätthälla inte minst som ett neutralt och alliansfritt land. 55 AXEL (): inlägg haricke föranlett mig att ändra uppfattning. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 4(fusionsforskningssamarbete med EG) Utskottets hemställan bifölls med 267 röster mot 41 förreservation 1 av och . 2 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 5 (förbindelser med EG) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avMargaretha m.fl. - bifölls med acklamation. Prot.1985/86:140 Mom. 6 (svensk vitbok om relationerna med EG) Utskottetshemställan bifölls med 201 röster mot 108 för reservation 3 av m. fl. 2ledamöter avstod frän att rösta. Vissa minoritets frågor m.m. . Utskottets hemställan bifölls. Mom.13 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 4 (handel med fisk m.m.) Utskottets hemställan bifölls ined 263 röster mot 48 förutskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmotion U507 av i m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 5 (omförhandling av överenskommelsen) Utskottets hemställan bifölls med 266 röster mot 43 förreservationen av och , 3 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 3(ekonomisk bojkott av ) Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 14 förreservation 1 av , 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 5 (dispensreglerna) Utskottets hemställan -som ställdes mot reservation 2 avCarl Bildt m, fl, -bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls med 297 röster mot 13 förreservationen av . 1 ledamot avstod från att rösta. Talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar. 6 § Vissa minoritetsfrågor m. m. Föredrogs utrikesutskottets betänkande1985/86:21 om vissa minoritetsfrågor m. m. 56 (); I utrikesutskottets betänkande 1985/86:21behandlas vissa 48 minoritetsfrågor. Jag avser att härta upp de frågor som gäller situationen för Sovjetsjudar samt den turkiska minoriteten i . Först till judar. väcktes här i en motion från fempartier med två underskrifter från varje parti om judar, deras rätt attutvandra till , deras rätt att utöva religion och kultur samt andrafrågor. Vi har behandlat dessa frågor i vår kammare,och det är vi glada för. Så länge judarnas situation i inte harförändrats är det vår plikt och vår önskan att fullfölja den här frågan iSveriges riksdag, av världens judar bor i ,Enligt FN-beslut upprättades staten , Enligt samma beslut infördesockså bestämmelsen om rätt att utvandra till , Så kan man också göra närdet gäller varje annat land i världen än , För att kunna utvandratill , eller över huvud taget begära utresetillstånd, fordras en inbjudanfrån en anhörig i , Får man inte det tillståndet - och tillstånd är i dagsällsynta, de har blivit färre och färre år - räknas man så småningomtill gruppen refusniks. Man har förvägrats tillstånd att utvandra till Israel.Den sociala situationen blir svår. Man förlorar sitt arbete, och ofta förlorarockså maken eller makan arbetet. Det blir svårt att utöva sin religion, attstudera hebreiska, att undervisa i hebreiska och över huvud taget utöva sinkultur. Det här har vi uttalat oss om, och det är, som jag sade,verkligen tillfredsställande att alla fem partierna i riksdag enigthar skrivit under motionen. Utskottet konstaterar också att det finns fog förpåståendet att de judar som begärt att få utvandra till utsätts för endiskriminerande behandling. Detsamma gäller deras familjer. Jag vill påminna omatt har skrivit under FN;s deklaration och ESK-resolutionen frånHelsingfors 1975. När vi anmärker pä judarnas situation säger man frånsovjetisk sida att detta är en inblandning i statens inre angelägenheter.Enligt beslutet är detta dock inte fallet. Man kan inte betrakta brott motmänskliga rättigheter som en varje stats inre angelägenhet. Så är det inte. Detär vår skyldighet att påpeka brott mot mänskliga rättigheter var i världen deän begås. Jag vill i detta sammanhang också redovisa att vi isamband med om mänskliga rättigheter och mänskliga relationerhade en sidokonferens mellan 14 europeiska nationers parlament, vilken arbetadeför judar. Målet var naturligtvis att uppvakta de olika iBernkonferensen deltagande nationernas delegationer med anledning avSovjetjudarnas svåra förhållanden. Vi vet också att det i Europarådetföreligger en enig resolution - är ordförande i delegationen. Eftersom vi har fått ett så positivt svar avutskottet - utskottet skriver ju att det tar för givet att regeringen kommeratt fortsätta i vår anda -har jag naturligtvis inget eget yrkande, Däremotanser jag att vi varje gäng vi i kammaren har tillfälle att tala om frågor somberör mänskliga rättigheter har skyldighet att ta till orda. Därmed går jag över till nästa ämne, den turkiskaminoriteten i , Här har jag ensam en motion . Den turkiskaminoriteten i - turkarna har bott i , omjag inte minns Vissa minoritetsfrågor m. m. 4 Riksdagensprotokoll 1985/86:140-141 Vissa minoritetsfrågor m. m. fel - haren svår situation. Bulgarerna försöker assimilera den turkiska minoriteten. Manvill naturligtvis gärna behålla sin identitet, och det vill givetvis ocksådessa turkar. Bulgarerna försöker framtvinga namnbyte, störa den turkiskaidentiteten, minska eller försvåra utövandet av den muslimska religionen,muslimska seder och bruk. Man kan i mycket se en parallell till förhållandenaför judar. Även bulgarerna har skrivit under ESK-resolutionen frånHelsingfors, och de har naturligtvis samma skyldighet att ta hänsyn till dennaminoritet som till övriga minoriteter. Utskottet är av samma uppfattning.Utskottet säger att det liksom beträffande judarna i inte är fråga om enenstaka stats inre angelägenheter utan att vi har anledning att påkallamissförhållandena varhelst de förekommer och försöka bidra till en bättretingens ordning. Jag vill i det här sammanhanget hänvisa till den rapportfrån som skildrar händelser i samband med den s, k.bulgariserings-processen. Denna tycks ha kulminerat framtill . Enligt denna rapport skulle polis och militär natten mellan den22 och med hundar och stridsvagnar ha omringat en by vidnamn Gorski Izvor, som bebos av enbart etniska turkar. Varje hushåll fickbesök, varvid man överlämnade nya identitetsbevis där de turkiska namnen hadebytts mot bulgariska. - gick en fredligdemonstration, med turkiska deltagare från omkringliggande byar, som protestmot bulgariseringen till i det närliggande Benkovski, AmnestyInternational rapporterar att myndigheterna lät öppna eld mot demonstranterna.Sex människor lär ha dödats och ett fyrtiotal skadats. Därtill rapporteras att man i förväg låtit arresterasådana som förmodades aktivt motsätta sig namnbytesaktionen. Vidare anges attmoskén i stängdes med våld . Minaretenförstördes, och byggnaden lär användas som lagerlokal förtobaksvaror. Utskottet har även här instämt i mitt yrkande. Utskottetuttalar att den skall fullfölja sin kamp för minoritetersrätt. Därmed, herr talman, är jag nöjd och tacksam. I detta anförande instämde (), BengtSilfverstrand (s) och (fp). 57BENGT SILFVERSTRAND (s): Som riktigt konstateradehar utrikesutskottet behandlat såväl fempartimotionen om judarnas situation iSovjetunionen som motionen om situationen för den turkiska minoriteten iBulgarien på ett oerhört positivt sätt. Jag kan därför helt kortfattat slå fastatt i olika internationella fora och på skilda nivåer kommer att ocksåfortsättningsvis med skärpa reagera mot de missförhållanden som råder. Vi kankonstatera att de mänskliga rättigheterna kränks. Det gäller bäde i fråga omjudarnas situation i och i fråga om den turkiska minoritetenslevnadsförhållanden i , Sä sent som för sedan hade vi eninterpellationsdebatt här i då också statsministern klart slog fastatt vid ett flertal olika tillfällen tagit upp frågan om judarnassituation i och att så kommeratt ske också i fortsättningen, Prot. Jag nöjer mig med att yrka bifall till utskottets hemställan på 14maj 1986 samtligapunkter, ~. 58 HÄDAR (); frågor m.m. Enigheten i kammaren är stor i dessa frågor.Jag skall därför bara kort säga att jag kan i allt instämma i vad ElisabethFleetwood sade om den helt otillfredsställande situationen för de judar somvill lämna . Det är en skamfläck att de inte ges möjlighet attgöra det. Jag vill också helt kort, herr talman, beröra turkarnassituation i , Jag vill erinra om att har skrivit under deavgörande avtalen, bl, a, om avskaffande av alla formerav rasdiskriminering och Helsingforsdokumentet, som innehåller bestämmelser omskydd för minoriteter. Detta har uppenbarligen inte den bulgariska regeringentagit ad notam, hade här i kammaren en frågedebatt med dåvarande utrikesministern , Jag hoppas attden debatten bidrog till att , som han lovade, tog upp den härfrågan med de bulgariska myndigheterna. Den form av förtryck av en minoritetsom förekommit och alltjämt torde förekomma är totalt oacceptabel, och viutgår ifrån att regeringen noga kommer att följa utvecklingen och vidta deåtgärder som läget kräver. Dessutom utgår vi ifrån att regeringen ävenfortsättningsvis kommer att hålla kammaren väl informerad om utvecklingen förden turkiska minoriteten i , 59 BO (vpk); Också kommunisterna har haftföreträdare bakom den fempartimotion om judarnas situation i somhär är föremål för diskussion. Jag vill bara understryka att vi frän vårt partiär till freds med utskottets skrivning. Jag vill också betona vad tidigaretalare har sagt, nämligen att frågan om mänskliga rättigheter icke är en internnationell fråga. Inte minst för som neutralt alliansfritt land är detav stor betydelse att slå vakt om principen om icke inblandning i andra ländersinre angelägenheter, men det finns internationella konvenfioner och avtal närdet gäller mänskliga fri- och rättigheter som de flesta länder har skrivitunder, varigenom de också bekräftat att detta är frågor för hela detinternationella samfundet och att protester och aktioner i sådana frågor ickekan stämplas som inblandning i något annat lands interna angelägenheter. Vi är som sagt till freds med utskottsbetänkandet, och jagvill bara i förbifarten göra en notering när det gäller de judar som vill utvandra från , Jag hoppas att det icke på något sätt skall uppfattas som något försvar för den sovjetiska politiken, men jag tror att det kanske skulle underlätta om man fick en reglering av situationen i , om man fick ett slut pä den israeliska ockupationspolitiken mot arabiskt territorium och fick en garanti för att de människor som vill utvandra till Israelsjälvfallet skall ha rätt att göra det men därmed icke rätt att få bosätta sig på ockuperat arabiskt territorium. Detta är också en viktig fråga, och det är inte någon ursäkt för den politik som bedrivs från sovjetisk sida och från andra länders 51 Vissa minoritetsfrågor m. tn. sida, mendet finns anledning att göra denna markering i detta sammanhang. Det har härockså tagits upp andra problem vad gäller nationalitetsfrågorna i , Detfinns anledning att kritiskt granska den turkiska minoritetens ställning iBulgarien, Där tycks det ha förekommit övergrepp. Tyvärr är detta problem intebegränsat till bara något enskilt land, utan man har fortfarande ute i en radeuropeiska länder-icke bara i utan också i - svårigheteratt formulera en riktig minoritets- och nationalitetspolitik. För oss iVästeuropa gäller det bl, a, invandrarfrågorna, men det finns också ivästeuropeiska länder minoriteter som upplever sig som förtryckta. Jag tyckeratt detta också bör påpekas i det här sammanhanget. menar jag att manäven skall notera de framsteg som faktiskt har gjorts, inte minst på ,för att lösa minoritetsfrågorna. Vi har alla läst om de orimliga förhållandensom rådde i och om den krutdurk som , inte minstpå grund av nationella motsättningar, utgjorde tidigare, t, ex, underförkrigstiden. På många sätt har man kommit till rätta med dessa problem. Jagvill särskilt peka på -trots de svårigheter som föreliggernär det gäller den sydligaste delen av - som ett mycketframgångsrikt exempel när det gäller att lösa svåra nationalitetsproblem. Definns där fortfarande, och de brister ut ibland i svåra konflikter. Men detfinns ändå en ambition att på ett demokratiskt sätt tillförsäkra allanationaliteter möjlighet att delta i samhällets utveckling. 60 () replik: Jag hoppas att det verkligen stämmer, som BoHammar sade, att det här naturligtvis inte är fråga om - och jag uppfattar detinte heller så -något angrepp när det gäller möjligheterna för judaratt begära och få utresetillstånd. Men jag tror att det är mycketolyckligt om vi kopplar dessa mänskliga rättigheter till en reglering iMellanöstern. Jag tror inte att vi premierar mänskliga rättigheter, att vihjälper judar, genom att koppla dessa mänskliga rättigheter till någraandra frågor. Om vi gör det, kan vi ta upp andra härdar i världen, t. ex.Afghanistan, som också skulle kunna påverka den här situationen. Det finnsnaturligtvis mänga problem på vårt klot. Men vad vi här och just nu behandlarär möjligheten att hjälpa till för att öka kvoten och helt enkelt skapafullständiga mänskliga rättigheter vad beträffar rätten att utvandra frånSovjet till eller till andra länder. Det är alltså min fasta förvissningatt vi icke skall koppla detta till någon annan fråga. Om vi gjorde det, skullevi därmed försvåra möjligheterna att arbeta när det gäller denna nu aktuellafråga. 61 BOHAMMAR (vpk) replik: Som jag underströk i mitt tidigare inlägg görjag heller inte någon sådan koppling. De sovjetiska judarnas odiskutabla rättatt få utvandra är en sak - det är en rätt som vi måste slå vakt om. Vad jagockså ville försöka erinra om är bara en naturlig känsla, som t. ex. kan finnaspå den ockuperade i . Palestinierna säger: Här arbetar niför rätt till emigration. Men vi vill befria vårt land, och här kommer alltsånya bosättarefrån och och slår sig ned på ockuperat palestinskt område. Jag tror att det vore mycket oklokt av oss att inteobservera också den reaktion som kan finnas på arabiskt håll. Och jag tror inteatt vi utan vidare skall stämpla detta som någon antisemitisk eller rasistiskreaktion. Det är i stället en reaktion mot att det kommer främmande människoroch slår sig ned på ett ockuperat territorium. Detta är en annan fråga och förändrar inte vår inställningvad gäller de sovjetiska judarna. Men jag tror att vår hållning i denna viktigaprincipfråga förstärks om vi mycket klart slår vakt om palestiniernasrättigheter och kräver att skall lämna ockuperat område. Vår positionoch våra möjligheter att nå effektiva resultat i vårt arbete underlättas om vihar en sädan inställning. Vissa minoritetsfrågor m. m. 62ELISABETH () replik; Det är bra, , om ni inte har någonkoppling mellan de här frågorna. Men i och med att ni inledde ert anförande medatt säga att ni hoppades att något missförstånd inte skulle uppstå på grund avatt ni drog upp den här frågan om palestinierna, så hyste ni själv tydligen idet ögonblicket farhågan att så skulle kunna ske. Det är därför som jag villunderstryka att detta kan ske och att vi skall hålla de här frågorna isär. Jag konstaterar således än en gång att jag vill se dennafråga om mänskliga rättigheter frikopplad från andra frågor. Jag tror att detär så vi arbetar snabbast och bäst för att komma framåt, 63 BO (vpk) replik: Jag vill i all korthet säga till ElisabethFleetwood att jag gjorde detta understrykande just på grund av bittererfarenhet av att en berättigad kritik av politik sä ofta missbrukas.Man anklagas för anfisemitiska inställningar och för nonchalans av andraviktiga problem i fråga om de mänskliga rättigheterna. Man måste dock kunna taupp olika frågor och kämpa för mänskliga rättigheter på olika plan, vad gällerbåde den judiska befolkningens rättigheter och det palestinska folketsrättigheter, utan att detta skall misstänkliggöras. Jag vet att detta ofta harskett, och därför gjorde jag detta understrykande. 64 ():