prot · G90949 · 1985-12-31 00:00:00 — Det tycker jag är att beklaga, för ett bättre preciserande avnärståendebegreppet, i likhet med vad som finns i 29 a § konkurslagen, skulle enligt vår uppfattning vara att föredra. Kanske finns det andra lösningar- vad vet jag? Men vad som är viktigt är att paragrafen utformas så att denblir så pass distinkt att även jurister kan tolka den på samma sätt. AnL 102 (); Utskottets vice ordförande, som också harvarit talesman för utskottet, säger här mycket självsäkert att majoriteten harfattat ett klokt beslut. Men å andra sidan finns det kritiker, t. ex. hovrättenöver och hovrätten över och , som har precismotsatt uppfattning. Jag tror nog att den juridiska kompetensen är väl såförankrad i dessa hovrätter som i utskottet. Det råder inget tvivel om att detta beslut kan blibesvärande för den enskilde. Det gäller ju nu inte bara att tillfredsställastatens behov av skatter och liknande inkomster - det kan man förutse. Däremotär det svårt att förutse skadestånd, viten och böter. Det blir för den enskildemycket svårt att avgöra detta. Han kan bli tvungen att på grund av dessasvårigheter binda ett kapital som han inte kan förfoga över - för att inte blilagbrytare. Det ä'r detta vi har opponerat oss mot. Det gäller just de latentaskulder som jag räknade upp här - skadestånd, viten och böter. Så förskräckligt intelligent är nog inte den härpropositionen. Det är lustigt att departementschefen själv i en bisats sägeratt han har viss förståelse för de farhågor som framförts. Men han är inte räddför att i alla fall hänvisa till att hovrätten över tillhör demsom har tagit emot propositionen Åandra sidan är den hovrätten en av de främsta kritikerna. Det går litet dåligtihop, det här. AnL 103 (): Hur länge , iRöstånga och jag än debatterar tror jag inte att vi kan bli överens. Här finnstydligen delade meningar om klarheten och förutsebarheten. Jag vågar ändå sägaatt vi i majoriteten känner stor tröst i att vi har flertalet remissorgan ochlagrådet bakom oss. Jag kan också konstatera att på alla punkter ståråtminstone tre av de fyra partierna i justitieutskottet bakom majoritetensmening. Det tycker jag är ett bevis på att vi i majoriteten har handlat rätt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om utrikesutskottetsbetänkande 13.) Kammaren övergår nu till att debattera utrikesutskottetsbetänkande 13 om verksamheten inom m. m. AnL 105OSWALD (vpk); Det finns i ett intressant fenomenvad gäller olika militärdiktaturer i världen. I de flesta av de gamla välkändamilitärdiktaturerna ser man én övergång eller en återgång till vad som brukarkallas demokratiska styrelseformer. Vi kan se fenomenen i , iBrasilien, och . Det finns till och från tendenser till dettaäven i , den värsta militärdiktaturen av alla. Man kan fråga sig hur detkommer sig att vi har fått denna tendens i de härmilitärdiktaturerna, vilka i stort sett har funnits sedan början av 1970-talet.Dessa diktaturer har utövat ett oerhört blodigt och hårt förtryck motbefolkningen. Oppositionen i , vänsterns representanter somhar överlevt dessa är, har betecknat det här som att USA-imperialismen spelarut demokratikortet. Vad innebär dä det? Jo, det innebär att dessa militärjuntorav olika schatteringar och kalibrar inte har lyckats eller kunnat klara av deekonomiska problemen i sina resp. stater. De har, kört den nationella ekonomini botten, till bankrutt, och det är inte förenligt med intressen. Därförär det lämpligt att nu återinföra vad man i skilda länder kallar för demokrati.Det görs därför att man nu har nått det mål man ställde upp i början av1970-talet. Man har krossat oppositionen, fackföreningsrörelsen och allvänsteropposition. Man har slagit ned folkets rörelser av olika slag, vare sigdet har gällt bostadskooperation eller något annat. kan man i lugn och rolåta militären återgå till sina kaserner och skapa vad man kallar demokratiskaregimer. Dessa kan på ett bättre sätt ta hand om de ekonomiska spörsmålen ochdärmed tillgodose ekonomiska intressen. Det ligger i det globalautspelet att åstadkomma detta. Prot.1985/86:49 Exakt samma sak kan vi se i Europassista fascistiska militärdiktatur, den i Där har regimen utövat ett skoningslöstförtryck mot T, ,. Man har slagit nedfackföreningsrörelsen , krossat all opposi- p. . , tion och på ett mycket blodigt och hårdhänt sätt förtrycktde etiska minoriteterna,speciellt den stora kurdiska minoriteten i , är oppositionen krossad. Militären har gjort sitt jobb.Det är dags att spela ut demokratikortet också i , precis somvänsteroppositionen i påpekar att det är vad som sker i derasländer. Det spel som vi ser i och som vi nu har fått stifta bekantskapmed i redogörelsen för verksamhet är just detsamma. Strukturen i det turkiska samhället har inte ändrats, Denmilitära organisationen är intakt och starkare . General , somnu kallar sig president, har bytt vapenrocken mot kavaj, men det betyder inteatt maktförhållandena på något avgörande sätt har ändrats i det turkiskasamhället. Frågan är då hur vi skall förhålla oss till det här. Skallvi acceptera det spel som pågår? Skall vi gå på mytbildningen att det genomförsnågot slags demokrati i en stat som , bara därför att det direktamilitärstyret har upphört? Man har infört ett annat styre, som kan verkaganska obehindrat, eftersom den opposition som fanns har krossats avmilitärjuntan, vilket ju var avsikten. Jag anser att det är ovärdigt som stat, ovärdigtsvenska politiska partier, svenska organisationer och ändra att ställa upp påvad som sker och låtsas som om det skulle vara någon avgörande förändring avdet turkiska samhället. Gör vi det, bidrar vi till att permanenta ochlegalisera förtrycket, finns i en stor svensk delegation, leddav regeringens representant , med företrädare för alla de storasvenska företagen - , Asea och alla de andra som har intresse av att ökasin export och tjäna pengar i stater som , oavsett hur mycket folket änär förtryckt, har turkiska tidningar gått ut med storaförstasidesmbriker där det talas om islossning mellan och , medbilder på framsidan som visar hur den svenska socialdemokratiska regeringensrepresentant tillsammans med den turkiska regimens representanter och detsvenska näringslivets företrädare diskuterar utökade förbindelser,handelskontakter och annat. Det är mot den bakgrunden, herr talman, som man skall sevår motion 1985/86:13 och det yrkande som har delats ut i kammaren och som harföljande lydelse: 2, att med anledning avmotion 1984/85; 1696 yrkande 1 uttalar att representanter iEuroparådet bör arbeta för att nuvarande delegater i rådet fråntassina platser. Vi anser att om representanter försvenska politiska partier utan protester godtar den turkiska regimensrepresentanter i , har man också godkänt förtrycket i ,godkänt regimens upprepade kränkningar av mänskliga rättigheter, de mord ochden tortyr som skett i . Det borde vara självklart för svenska riksdagsmän frånskilda partier, som är representerade i , att enträget arbeta för attden nuvarande turkiska regimens representanter fråntas sina platser iEuroparådet, Det har framkommit under utskottsbehandlingen och det sägsockså i betänkandet, att våra representanter i sitter där somenskilda företrädare för sina partier. All right, ur den synpunkten varyrkandet i vår motion inte särskilt väl utformat. Därför har vi formulerat ettnytt yrkande som finns utdelat på bänkarna i kammaren och som varje enskildriksdagsledamot mycket lätt kan ta ställning till. Vi yrkar att riksdagenskall göra ett uttalande att svenska representanter oavsett parti bör kunna ståupp och arbeta för att nuvarande representanter i uteslutsoch fråntas sina platser, till dess att friheten är återupprättad i , Iandra sammanhang hör vi väldigt mycket talas om fria fackföreningar - jagtänker närmast på Solidaritet i - och det är riktigt och viktigt. Menfriheten för DISK i är lika riktig och lika viktig, och den talas detbetydligt mindre om. När DISK och andra folkliga organisationer,sammanslutningar och partier kan verka fritt igen, då kan vi på nytt välkomnaTurkiets representanter i , Men fram till dess är det en skam förvarje svensk riksdagsman som representerar ett svenskt politiskt parti attsitta i och stillatigande acceptera dessa representanter för enfascistisk mördarregim - den sista i , hoppas vi. Jag ber med detta att få yrka bifall till detsärskilda yrkande som är utdelat i kammaren. Prot, 1985/86:49 lldece;mberl985 AnL 106AXEL (); Situationen i råder det nog ingadelade meningar om mellan vpk och övriga i utrikesutskottet befintliga partier.Det är i metodfrågorna, tror jag, som skillnaden föreligger. Vpk vill att viskall gå hårdhänt fram, som enskild nation skall driva frågan, och vårarepresentanter i uppmanas i det förslag som harlagt på bänkarna att föra den mot en snabb lösning. Jag skall inte uppta kammarens tid särskilt länge, men jagmåste ändå få redogöra för bakgrunden till utskottets ställningstagande, somkan utvecklas litet grand. Det händer faktiskt saker när det gäller de mänskligarättigheterna i , och det kanske viktigaste har hänt de allra senasteveckorna. Förhistorien är den att gjorde regeringarna i femländer -, , , och - en anmälangentemot till den Europeiska kommissionen för de mänskligarättigheterna, I anmälan konstaterades att den 12september 1980-den Ijuli 1982 brutit motvissa artiklar i konventionen, bl, a.dem som gäller tortyr, personlig frihet och säkerhet, tanke- samvets- ochreligionsfrihet, yttrandefrihet och föreningsfrihet. Efter långvariga förhandlingar mellan anmälarländerna ochTurkiet har parterna nu enats om en uppgörelse i godo. Detta är för övrigt denväg som särskilt omnämns i konventionen om de mänskliga rättigheterna. Uppgörelseninnebär att gjort vissa utfästelser, dels att förhindra att tortyrförekommer, dels att häva det militära undantagtillståndet, dels också att i Prot.1985/86:49 parlamentet ta upp frågan om amnesti, Jag menar attdenna uppgörelse måste ses som en framgång. Den innebär något konstruktivt, ochman frågar sig vad alternativet hade varit. Skulle kommissionen ha fortsattsitt utredningsarbete för att undersöka om under den aktuellatidsperioden brutit mot konventionen? I bästa fall kanske kommissionen hadefunnit att kränkt konventionen. Kommissionens rapport skulle sedermeragivits till ministerkommittén, och där är spelreglerna sådana att det krävstvå tredjedels majoritet för ett ställningstagande. Det är inte troligt att manhade fått se den majoriteten i ministerkommittén. Låt mig slå fast att utskottetdelar uppfattningen att det återstår mycket att göra när det gäller mänskligarättigheter i , Här menar utskottet att har en viktig ochcentral roll att spela, både i ministerkommittén och i den parlamentariskaförsamlingen. Vi vet att församlingen har Turkietfrågan på dagordningen nu.Utskottsmajoriteten utgår också från att regeringen fortsättningsvis iministerkommittén liksom tidigare aktivt medverkar till inlemmandebland världens demokratier med en fullständig respekt för de mänskligarättigheterna. , herr talman! Det föreligger, som jag sade ibörjan av mitt anförande, i sakfrågan inga skiljaktigheter mellan OswaldSöderqvists och utskottsmajoritetens uppfattning. Det är metoderna som vi hardelade meningar om. Men utskottsmajoriteten har valt den väg som i praktiken ärmöjlig att vandra. Vi tycker liksom att det tar alldeles förlång tid, men vi har inga andra alternativ än att i en brokig Europarådsförsamlingpå bästa sätt lotsa frågan om demokrati i , Vi tror inte frånmajoritetens sida att vi gagnar saken genom att markerat buffla oss fram, fördå blir vi utan stöd. Jag yrkar, herr talman, bifall till utskottets hemställani betänkandet och avslag på det yrkande som ställt, AnL 107 (vpk): Det vore bra om vi litet närmare analyseradetendenserna , som jag tog upp i mitt inledningsanförande, tillmilitärdiktaturernas demokratisering i den period som vi just nu befinner ossi. Det som Axel framförde är säkert välment och någonting som hanverkligen personligen också tror på. Men det finns ingenting i praktiken iTurkiet som visar att det kommer att bh en avgörande förändring. Det finnssmärre - jag skulle vilja kalla dem för marginella - åtgärder som vi sett harvidtagits på andra håll. För den delen på ett mycket kraftfullare sätt iexempelvis , men även där kan man betvivla vad det hela kommer attleda till. Jag är inte ense med utskottsmajoriteten om bedömningen.Jag tror inte att det vi nu ser kommer att innebära en avgörande förändring iTurkiet, Jag tror att det är för optimistiskt, kanske t, o, m, litet naivt, atttala pä det sätt som Axel gjorde. Detfemstatsutspel som här berördes och den s, k, förlikning, för det är ju detta dethandlar om, som den turkiska juntaregeringen har med fem stater, bl, a,, är ju ett bevis på vad jag sade tidigare, nämligen att det finns storaekonomiska intressen i den svenska nationalhandeln att upprätthålla " och utöka handeln med , Detär därför vi har en delegation där . och det ärdärför de turkiska tidningarna skriver så stort om islossning mellan Sverigeoch , Vill vi ha det så? Vill vi i turkiska tidningar bli utpekade somden stat som har gått med på att i stort sett erkänna den turkiska regeringen,militärjuntan, som en regim som vi kan ha utbyte med utan att protestera ochsom vi kan godkänna i ? Jag tycker inte det! Det har talats om att det har genomförts liberaliseringar,som det så vackert heter. Man talar om att undantagstillståndet har avskaffats.Men i Anatolien, den östra delen av som rätteligen borde hetaKurdistan, är det inte tal om att upphäva undantagstillståndet. Det har funnitslångt innan militärjuntan kom till makten, även under Biilent , densocialdemokratiske premiärministern, tid. Det kommer att finnas kvar även ifortsättningen. Det är alltså inte bara fråga om formaliteter, utan om engrundläggande syn. Jag vill fortfarande påpeka att det finns en möjlighet föralla i denna kammare att ta ställning till om man vill godkänna denna regimsrepresentativitet i , eller gå emot att dessa juntamedlemmar,tillsatta genom odemokratiska och orättfärdiga val, får sitta tillsammans medandra nationers representanter, bl, a, svenska, i , AnL 108 AXEL (); Jag har fullt förtroende för de svenskarepresentanterna i . Den som ärintresserad av att ta del av vad de uträttar i kan få uppgifterhärom, och den som gör det kan se att det finns fog för mitt ställningstagande. Som jag sade i mitt huvudanförande, ,gäller det i den bistra verklighet som råder i att i möjligaste månföra frågan framåt igenom den parlamentariska församlingens olika kommittéer.Det blir då, som uttryckte det, fråga om små steg. Jagbetraktar den här uppgörelsen som ett steg i rätt riktning. Jag är överens medOswald så långt att om inte infriar sin del av dennaöverenskommelse, finns detskäl för att ånyo söka finna vägar för attföra frågan framåt. Till dess att vi kan konstatera det ena eller det andra anserjag emellertid i likhet med utskottsmajoriteten att vi får pröva viljahärvidlag. Jag sade inte att undantagstillståndet har upphävts, utanjag sade att det bland åtaganden som genom uppgörelsen har gjort ingåratt avskaffa undantagstillståndet. Jag ber än en gång, herr talman, att få yrka bifall tillhemställan i utskottets betänkande. AnL 109OSWALD (vpk); En bister verklighet har inte tidigarehindrat oss från att ta ställning i sådana här frågor. Om utgångspunkten för agerande från vår sida iinternationella församlingar som FN, och andra skuHe vara att viinte skulle agera om det kanske bara är någon ytterHgare enstaka stat som villdriva en speciell fråga, skulle vi aldrig någonsin kunna handla förrän detfanns en majoritet, och då är ju agerandet onödigt. Prot.1985/86:49 Det är som i vilket annat politisktarbete som helst. Man kanske börjar på en nivå där stödetfrån andra och opinionen i övrigt är mycket ringa. Man arbetar konsekvent,lägger fram fakta och försöker att bearbeta andra att ställa upp för ens egenlinje; ett långsamt, tålmodigt arbete som förhoppningsvis till slut gerresultat i positiv riktning. Det är ett litet mera kraftfullt sätt att agerasom jag och mitt parti skulle vilja se från de svenska representanterna iEuroparådet, Det finns skillnader när det gäller agerande inom densvenska delegationen, och det vet också Axel , Som vanligt harhögerpartiet i , , ställt sig vid sidan om och tillsammansmed andra europeiska konservativa och reaktionära partier i stött denturkiska juntans representanter, så att dessa fick den här platsen iEuroparådet, Det fanns från socialistiska, socialdemokratiska, liberala ochandra partier ett motstånd. Men det blev alltså för litet. För den skull får vi ju inte ge upp, utan måste försökapåverka majoriteten genom att framhålla att det som kallas för demokratiseringsprocess är ett spel för galleriet, spelar ut demokratikortet. Det kan man göra i det läge som råder, därför att man har krossat oppositionen. Den är mördad eller ' driven i landsflykt. Man kan nu ilugn och ro låta en, som man kallar det, civil demokratiskregim träda till. Men detta har inte ett dugg påverkat den militäraorganisationen eller minskat militärens makt i , Militärerna finns där,och det är de som i grund och botten bestämmer. Så länge detta inte har ändrats, bör alltså de svenskarepresentanterna i ta avstånd från de nuvarande turkiskarepresentanterna och kräva omröstning om deras närvaro i rådet för att ommöjligt få bort dern därifrån. Det är vad man kan begära. Denna begäran kan man taställning för genom att rösta ja till det yrkande som vi har framställt här och som jag än en gång vill yrka bifall till, AnL 110 AXEL (): Jag vill bara göra ett tillägg i debatten omde spelregler som gäller i och som är anledningen till att jagyrkat avslag på under överläggningen framställda yrkande.Varken regeringen eller kan nämligen styra vad våra representanter iEuroparådet skall säga och göra och vilken ställning de skall ta - det är baraett konstaterande. Men jag hyser ändå tilltro till att våra representanter iEuroparådet - i den situation som frågan befinner sig i - utnyttjar demöjligheter som finns att föra frågan framåt. Och den bästa möjligheten just nuär den överenskommelse som har träffats, AnL 111 (); Jag har varit svensk delegat i Och jag måste som representant i denna församlingreagera när säger att det är en skam att de svenskarepresentanterna inte vidtar några åtgärder, " Det finns kanske inte någon frågasom har varit föremål för så intensiv debatt ochdiskussion och föremål för så många undersökningar och delegationsbesök somjust Turkietfrågan, Vi har speciella underkommittéer, en till den politiska ochen till den juridiska kommittén. I den sistnämnda underkommittén är jag självledamot, och även i den politiska underkpmmit-tén för finns en svenskriksdagsman. När vpk:s representant här i riksdag vill göragällande att de svenska delegaterna i parlamentariska församlinginte har något intresse av att påverka den demokratiska utvecklingen i ,kan jag därför göra mig till talesman för samtHga svenska delegater iEuroparådet och säga: Vi har alla arbetat för att få till stånd enparlamentarisk demokrati i . Vi har alla arbetat för att få till ståndrespekt för de mänskliga rättigheterna i . Frågan om ett godkännande av fullmakterna för de turkiskadelegaterna i den parlamentariska församlingen har vi vid ett flertaltillfällen. haft möjlighet att ta ställning till. Och jag kan upplysa OswaldSöderqvist om att de svenska socialdemokraterna i vid varje sådan omröstning sagt nej till ett godkännande avfullmakterna. Vi har nämligen hävdat att det inte har varit och inte är någonparlamentarisk demokrati i , Men jag kan också konstatera att vi har enpositiv utveckling på det demokratiska området i , Och jag tycker att visom parlamentariker i har ett ansvar för att medverka till en utvecklingmot demokrati och till att på nytt blir en fullvärdig medlem i ,så att vi kan säga att det finns en parlamentarisk demokrati i och där hyser respekt för de mänskliga rättigheterna. Jag vill upplysa om att kommer en redovisning från den politiska och juridiska kommitténatt föreläggas den parlamentariska församlingen. Då får vi möjligheter att pånytt ta ställning till hur situationen är i , Vi får då också möjlighetatt på nytt ta ställning till fullmakterna för de turkiska delegaterna. Men jag vill - och det är en principiellt mycket viktigfråga - med bestämdhet yrka avslag på det yrkande som vpk har lagt fram underdebatten, "att med anledning av motion 1984/85:1696 yrkande 1uttalar att representanter i bör arbeta för att Turkietsnuvarande delegater i rådet fråntas sina platser". Vi vägrar att gå till med bundna mandat. Vi vill arbeta i på exakt samma sätt som vi arbetar i . Det är flera hundra ärenden som församlingen har att ta ställning tillunder varje session. Många av dem är väsentliga frågor som handlar om mänskligarättigheter. Skall delegater, i motsats till övriga delegater iEuroparådets parlamentariska församling, ha bundna mandat, torde det varaomöjligt att i församlingen representera , Jag ber med dessa ord, herr talman, att få yrka avslag pådet yrkande som vpk har framställt under debatten. Prot.1985/86:49 AnL 112 (vpk): 11 december1985 Herr talman! Jag hoppas att det var en felsägning när , , , , , att han talade församtiiga svenska representanter i , Han kan I urkietsrepresentanter or r väl ändåinte mena att han talade för , eftersom de har varit med och röstatfram juntans män och eventuella kvinnor till platserna i , Jaghoppas därför att det sade inte var sant, behöver inte ta i så förskräckligt. Jag harklart markerat att jag anser att det finns skillnader i de svenskarepresentanternas agerande. Det har jag nu om igen påpekat. Detta hindrar emellertid inte att man i den svenskariksdagen, som enskild riksdagsledamot, kan ställa sig bakom ett uttalande. Detstrider inte mot några spelregler, och det binder inga mandat. Men det kan varaen opinionsyttring, som visar hur många som värderar den turkiska juntan påsamma sätt som vi och därför stödjer vårt yrkande. Det handlar alltså om en viljeyttring.Det kan inte vara brottsligt för någon parlamentarisk församling eller stridamot några spelregler eller formaliteter att ta ställning i en sådan här fråga.Det är därför som vi har framställt detta yrkande. Jag har redan i mitt första anförande sagt att yrkandet ivår motion var olyckligt formulerat. Detta kom fram vid utskottsbehandlingen,och vi har därför gjort om yrkandet. Det måste vara fritt fram för varjeledamot i c en svenska att med anledning av yrkandet ta ställning iTurkietfrågan. Det handlar här om värderingar. Tydligen har jag -och även Axel , som har deltagit i debatten - olikasyn på utvecklingen i . Jag ser inte den kosmetika som man nu försökerlägga på genom att spela ut demokratikortet som någon avgörande förändring.Samhällsstrukturen är intakt. Fackföreningsrörelsen är förbjuden. DISK;sledning, dvs. turkiska LO;s ledning, sitter fortfarande i fängelse. Kurdiskaoppositionsmän torteras ännu i fängelserna i och andra ställen. Det är alltså en fråga om värderingar. Då kan man intebara krypa undan och säga: Vi sitter i och arbetar mycket där. Jagtycker i och för sig att det är bra att man driver Turkietfrågan i ,Mycket av det som har gjorts av folkpartiregeringen och dessrepresentanter och av som ledamot i ministerrådet har också varitmycket bra. Men handlar det om fortsättningen. Skall vi nu inleda något slags liberalisering avkontakterna med ? Skall vi skicka dit handelsdelegationer? I dagarnabeskrivs det i turkiska tidningar, under stora rubriker, hur svenskaregeringsrepresentanter tillsammans med svenska näringslivets män sitter iförhandlingar med den turkiska regimen. Det är detta som det gäller att ta ställningtill, AnL 113 (); Jag skall inte här ta upp någon diskussionmed om den demokratiska situationen i , Det var intedärför som jag deltog i debatten, utan för att klargöra för påvilket sätt vi som svenska delegater i skall kunna arbeta.