prot · G90938 · 1985-12-31 00:00:00 — Förmån av fri bostadskaH beräknas till , för en sjurumsbostad med centralvärme. Dettagäller alltså oavsett var bostaden är belägen. Trots att värderingen är enanvisning och inte en föreskrift, skall arbetsgivaravgifter betalas in på helabeloppet, även om detta vid taxeringen skulle sättas ned väsentiigt.Arbetsgivaravgifterna är dessutom definitiva, Imotionen anges ett annat exempel. Värdet av fri bostad för en anställd upptogs1983 tHl ,, men höjde detta belopp till 5 700kr,, vilket alltså medförde en avsevärd avgiftsökning. Vireservanter anser att det behövs en översyn av reglerna för att åstadkomma enrättvisare bedömning. Jag ber attfå yrka bifall också till reservation nr 6, Ireservation nr 7 behandlas den ständigt återkommande frågan om arbetstagar- ochuppdragstagarbegreppen inom sociallagstiftningen. Flera motionärer har påtalatde horribla konsekvenser som kan uppstå för människor som plötsligt tvingasbetala andras sociala avgifter och skatter, därför att svensksociallagstiftning har ett alldeles för vitt arbetsgivarbegrepp. Jag behöverbara nämna snickaren Hjortberg i , så vet alla vad det handlar om. Attfinansministern nu har lovat snickaren i fråga att shppa konkurs är gott ochväl, men det räcker sannerligen inte. Detta enskilda ärende är ingalundaavgjort, och företagaren i fråga har många olyckliga bröder och systrar. Finansministernhar nu lovat att det skall komma ett förslag , ochsocialministern lovade mig i en frågestund att regeringen skalllägga fram ett förslag möjligt, som det heter. Men det gjorde dåvarandesocialministern , Därför börjar vi reservanter verkHgen bliotåliga. Reglernapå det här området är mycket krångliga, och sociallagstiftningens bestämmelserär inte samstämda med uppbördslagstiftningens. person veta om han räknassom arbetsgivare med skyldighet att betala avgifter, när riksförsäkringsverketss. k. vägledning i ämnet "förklarar" att den som kör med sin traktorpå bondens åker är arbetsgivare, medan den som kör med sin traktor, kansket.o.m. samma traktor, i bondens skog är arbetstagare? Fleramotionärer menar att det bör räcka med att en underentreprenör är registreradför mervärdeskatt - och det är väl ungefär detsamma somsocialavgiftsutredningen har kommit fram till. Det är också samma förslag somställdes av SHIO och och som tidigarehar debatterats i kammaren. betänkande (Ds S 1985:1)blev klart och har remissbehandlats. Utskottsmajoriteten anser attvi skall avvakta beredningsarbetet inom regeringskansHet, Tålamodet tryter hos folk i denna fråga, och jag yrkar, medett massivt stöd bakom ryggen, bifaH till reservation nr 7, , herr talman,bara några ord om de särskilda yttrandena. Detförsta särskilda yttrandet gäller överensstämmelse mellan förmån och avgift.Ett par motionärer har tagit upp frågan om bristande överensstämmelse mellanförmåner och avgifter, särskilt för företagare med låga inkomster. Detta harvarit en ofta debatterad fråga inom socialförsäkringen, och den behandlades påsin tid såväl i socialpoHtiska samordningsutredningen som isjukpenningkommittén, där jag själv tillsammans med folkpartirepresentantenhade en reservation om en bättre överensstämmelse meHan förmån och avgift.Problemet är långt vidare än vad motionerna och reservation nr 2 anger, varförutskottets m- och fp-ledamöter tills vidare har nöjt sig med ett särskiltyttrande. Viförväntar oss att sambandet mellan avgift och förmån kommer att behandlas bl,a, inom ramen för den pågående översynen av pensionssystemet. Detandra särskilda yttrandet gäller uppbörd av socialavgifter. Som jag sadetidigare röstade vi moderater mot förslaget om en uppbörd av socialavgifter ochkällskatt . har flera motionärer föreslagit undantagsregler förbl. a. idrottsrörelsen, och jag vet att detta också togs upp i en frågestundhär . Det ligger mycket i de framförda synpunkterna, men medhänsyn till att reglerna började gälla så sent som har vi fördagen nöjt oss med detta särskHda yttrande. Därmed,herr talman, yrkar jag utöver bifall till de nämnda reservationerna bifalltill utskottets hemställan i övrigt. 132 (): Även jag kommer att här ta upp några av de reservationer som vi hörtGullan beröra i sitt anförande. Underde har vi kunnat följa debatten och läsa i tidningar om snickarenHjortberg från , som kämpat mot myndigheterna om hur arbetsgivar- ocharbetstagarbegreppet skall tolkas. Problem med tillämpningen har aktualiseratsi flera sammanhang, bl. a. i skatteutskottet. har fleraärenden i , hos lokala skattemyndigheten, hos länsrätt ochkammarrätt aktualiserat denna fråga. Troligen är tolkningsfrågan ett stortproblem, eftersom det är så oändligt svårt attkomma fram till ett slutgiltigt beslut. får till synes oskyldigaföretagare märkas ut för att inte sköta sina företag, I motion 1273 av m, fl, anförs attsituationen är omöjlig när det gäller att bedöma hur arbetsgivar-arbetstagar-begreppetskall tolkas. Svårigheterna för en enskild företagare att på förhand kunnaavgöra om arbetsgivaravgift skall erläggas för en underentreprenör ärbetydande. Frågan kompliceras ytterligare av att lagstiftningen på området inteär samordnad. Jag är medveten om att socialavgiftsutredningen i ettbetänkande har lämnat förslag som omfattar bl, a, arbetstagarbegreppet ochmöjligheterna att lämna förhandsbesked på detta område. Jag har också läst att finansminister lovat med den stora skuld till som han har krav på sigatt betala. Det är nu bara att hoppas att regeringen snabbt behandlarsocialavgiftsutredningens betänkande och remisser och får fram ett förslag hurdetta problem skall lösas. Det är till största delen oskyldiga och godtrognasmåföretagare som drabbas av denna oklara lagstiftning, I reservation nr 4 har frågan om egenavgifter för vissaskogsbruks- och jordbruksinkomster tagits upp. De nuvarande reglerna för uttagav egenavgifter för inkomster från skogsbruk och jordbruk ger, som motionen idetta ärende antyder, i vissa fall orimliga konsekvenser. De nuvarandeavgiftsreglerna har en återhållande effekt på villigheten hos ägarna tHlmindre skogsegendomar att själva sköta sin skog. Därför bör t, ex, inteinkomster av rotpostförsäljning och avverkningsuppdrag ingå iavgiftsunderlaget. Det regelsystem som finns är både komplicerat ochinkonsekvent. är frågan om egenavgifter vidskogsavverkning under beredning i . Det vore kanske på tidenatt fick se något resultat av detta beredningsarbete. har behandlat motionerangående kvittnings-rätten vid beräkning av inkomst av annat förvärvsarbete änanställning. Detta påverkar den pensionsgrundande inkomsten och därmedunderlaget för socialavgifter. Det slår hårt mot den som driver ett jordbrukeller en rörelse som i sig inte är bärkraftig. Det är därför viktigt atteftersträva neutralitet mellan olika företagsformer så att inte reglernamissgynnar dem som av olika skäl bedriver sin verksamhet i fleraförvärvskällor. Jag yrkarhärmed, herr talman, bifall till reservationerna 3, 4, 5 och 7. Vi har också i ett särskilt yttrande tagitupp frågan om överensstämmelse mellan förmåner och avgifter. De förändringar ireglerna för debitering och uppbörd av socialavgifter som har genomförts undersenare år har medfört att det bristande samarbetet mellan avgiftoch förmån ytterligare har försvagats. Eftersom vi förutsätter att frågankommer att tas upp inom ramen för den pågående översynen av pensionssystemethar vi inget yrkande med anledning av motionen i detta ärende. Detsamma gäller det i det särskilda yttrandet upptagnaärendet angående uppbörd av socialavgifter, eftersom de nya reglerna trädde ikraft så sent som och trots aHt har inneburit vissaadministrativa fördelar. Vår grundsyn är trots detta fortfarande att det gamlasystemet med uppbörd Prot. 1985/86:38 av källskatt och socialavgiftervarannan månad var ett för företagaren billigare system.Vi har på grund av den korta fid systemet har använts ingetyrkande vad gäller motionerna i detta ärende. Anf.133 (): De socialavgifter som debiteras egenföretagare och företaganvänds inte bara tiH att finansiera den allmänna försäkringen utan också tillatt täcka kostnader inom andra områden såsom arbetsmarknad, vuxenutbildningoch barnomsorg. De förändringar som har genomförts i regelsystemet fördebitering och uppbörd av socialavgifter har medfört att avgifternas karaktärsom en ren beskattning av arbete har förstärkts. Avgifternas storlek och konstruktion har i debatten oftaframförts som en hämmande faktor när det gäller möjligheterna att ökasysselsättningen i företagen. Detta gäller särskilt de små företagen. Cirka en miljon anställda får sin utkomst i företagmed mindre än tio anställda. Denna företagstyp är särskilt betydelsefull försysselsättningen i små orter och glesbygd. Tjänstesektorn, den sektor som manställer höga förväntningar på när det gäller att klara sysselsättningen ,består huvudsakligen av små företag. Med tanke på den betydelse dessaföretag har för sysselsättningen i vårt land är det viktigt att vi politikerger dem möjHgheter att utvecklas och leva vidare. Det är mot den här bakgrunden som förslagom differentierade avgifter skall ses. Vi vill använda avgifterna som ettstyrmedel som underlättar tillblivelsen och utvecklingen av små företag, I vår partimotion och i reservation 1 föreslår vi enkraftig sänkning av sjukförsäkringsavgiften med närmare bestämt 5procentenheter för de 15 första anställda i företagen, dock högst motsvarandeen lönesumma av 1,5 milj, kr. Det finns utöver våra allmänna motiv ett sakligtskäl för en sådan sänkning. Genom undersökningar vet vi att egenföretagare ochsmåföretag generellt sett har en betydligt lägre sjukfrånvaro än de storaföretagen. Man kan därför säga att de små företagen genom sina avgiftersubventionerar den högre sjukfrånvaron i de stora företagen. Utskottsmajoriteten avfärdar vårt förslag med att detskulle leda till administrativa svårigheter. Mot det vill jag invända att viredan i dag har differentierade avgifter. Vi har 10 %lägre avgift i , Jag har inte i debatten hört någon som har påståttatt den sänkningen skulle vara administrativt särskilt krånglig. Det måstealltså finnas andra motiv för att socialdemokraterna, tyvärr tillsammans medmoderaterna och , går emot en sänkning av sjukförsäkringsavgiften-för de små företagen, I en annan partimotion från föreslår vi enförändring av avgiftsunderlaget när det gäller lön utbetald för privatbarnomsorg. Vi vet att en betydande del av den barnomsorg som finns i vårtsamhälle sker i privat form. Föräldrar anlitar släktingar, grannar och bekanta.Den familj som väljer en helt privat omsorgsform får ingen del isamhällets stöd till barnomsorgen. Det skulle öka rättvisan mellan barnfamiljerom de familjer som väljer en privat omsorgsform befrias från att betala socialaavgifter på utbetald lön för privatbarnomsorg med . En sådan åtgärd skulle bidra till att lyftafram den privata barnomsorgen ur den grå eller svarta marknad som råder . Ävendet här förslaget avvisas av utskottsmajoriteten med hänvisning tilladministrativa svårigheter. Vi tycker att utskottsmajoriteten här målar uppstörre svårigheter än det i själva verket finns. Detta problem går att lösa omviljan finns, och det behöver inte leda till ökad administration. Dessutomfinns det vinster att göra ur samhällets synvinkel, bl, a, genom att den svartamarknaden inom barnomsorgen minskas. I betänkandet tas också upp ett par centermotioner, där man berör denbristande överensstämmelsen mellan avgiftsuttag och förmånssidan. Detta gällersärskilt ATP och sjukförsäkringen. Blandegenföretagargruppen finns åtskilliga grupper med små inkomster, somhantverkare, småbrukare och konstnärer. För dessa grupper blir i vissa fall deavgifter som de erlägger proportionellt sett större i förhållande tillinkomsten än de förmåner som utgår på samma inkomst. Detta förhållande finnsbelyst genom exempel i motionerna. Dettagår att rätta till genom att t. ex, ett avgiftsfritt grundbelopp återinförsoch, som vi tidigare föreslagit från sida, en ökad valfrihet föregenföretagare att välja ersättningsnivå utöver grundtrygghet i sjukförsäkringenoch därmed också att välja avgiftsnivå, Ireservation 2 begär vi åtgärder för att åstadkomma en bättre överensstämmelsemellan förmåner och avgifter. Likartade problem för vissa skogsbruks- ochjordbruksinkomster tas också upp i reservation 4, Jag avstår från attkommentera den, eftersom talare har tagit upp den problematiken. I reservation 7 tar vi upp en fråga som har behandlats vid ett flertaltillfällen här i , och det gäller gränsdragningen meHan arbetstagar-och uppdragstagarbegreppen. Flera fall där människor har drabbats av denoklarhet som råder har cirkulerat i massmedia. Här har nämnts det mest kändafallet, dvs, det med snickaren Hjortberg, som nog har upprört de flesta. Tillslut ingrep finansministern själv, och det är bara att konstatera att det varbättre sent än aldrig. Detta får emellertid inte innebära att frågan på nyttglöms bort när man har ingripit i det enskilda fallet. Tyvärr är Hjortberg inteensam, utan det finns flera som har drabbats på samma sätt som han. Mankan inte nog understryka vikten av att regeringen snabbt lägger fram förslagtiH nya regler, som innebär att de oklarheter som råder tas bort. Det fårinte bli fler Hjortbergfall i , THlsist, herr talman, skall jag kommentera det andra av de två särskilda yttrandensom finns i betänkandet, och det rör uppbörd av socialavgifter. Vi har sedanden en samordnad uppbörd av socialavgifter och preliminär skatt,och här fanns från flera motionärer krav på en återgång, så att det skulle varauppbörd . Vihar från sida, liksom övriga som står bakom detta särskilda yttrande,sagt att vi anser att det har gått för att man skall kunnautvärdera det nya systemet. Kvar står det principiella ställningstagandet, dvs,att företagen inte har fått kompensation för den ränteförlust de gör och för det arbete som det innebäratt svara för denna redovisning. Vi anser att denna fråga är olöst,men vi avstår ifrån att yrka bifall till motionen när det gäller självasystemet. Den principieHa frågan kvarstår emellertid från vår sida. Jag vHl med detta yrka bifall till reservationerna 1,2,3,4 och 7. 134NILS-OLOF (); Som har sagts tidigare innehåller detta betänkande behandlingen av 23motioner angående socialavgifter, alla väckta under den allmänna motionstiden.Det har till betänkandet fogats sju reservationer och två särskilda yttranden,som också har framgått. De flesta ärendena är gamla bekanta, och därför kan jagganska kortfattat beröra reservationerna, 1reservation 1 framhålls att sjukfrånvaron är väsentligt lägre i småföretagenän i stora företag och att detta i praktiken innebär att på grund avavgiftssystemets utformning tvingas många småföretag subventionera de störreföretagen. Reservanterna påpekar att småföretagen utgör ett viktigt underlagför sysselsättningen och att den höga avgiftsbelastningen innebär en väsentligthämmande faktor för dessa företags utveckling. Mot den bakgrunden anserreservanterna att sjukförsäkringsavgiften skall kunna sänkas kraftigt försmåföretagen. Vidarekräver man i reservationen att föräldrar som anlitar privat barnomsorg och intehar stöd av statsbidrag skall befrias från att betala arbetsgivaravgift förutbetald lön . Attsmåföretagen skulle ha en lägre sjukfrånvaro än storföretagen är kanskeriktigt, rent statistiskt. Det finns dock stora variationer meHan de enskildaföretagen, såväl stora som små. Särskilt rättvist skuHe ett sådant system intebli. Det skulle dessutom bli administrativt mycket svårhanterligt. Detär samma sak när det gäller att reducera avgiftsuttaget för dem som anlitarprivat barnomsorg. Även om man skulle tycka att det vore en riktig reform -vilket jag inte gör - skulle en sådan differentiering av avgifterna varaförknippad med så stora administrativa problem och kostnader att det inte ståri någon rimlig proportion till det man avser åstadkomma. Jag yrkar avslag påreservation 1, Ireservation 2 krävs bättre överensstämmelse mellan förmåner och avgifter förpersoner med låga inkomster. Reservanterna menar att det inte kan accepterasatt de som har låga inkomster tvingas betala avgifter som endast används föratt finansiera förmåner för dem som har högre inkomster. Attdet finns en bristande överensstämmelse mellan avgifter och förmåner har singrund i den allmänna försäkringens solidariska och obligatoriska karaktär ochatt de olika försäkringsgrenarna bör betraktas som delar av ett sammanhängandesocialförsäkringssystem. Det här betraktelsesättet delas av en stor majoritet iriksdagen. Ävenom den nya lagen om socialavgifter innebär en viss bristande överensstämmelsemellan avgifter och förmåner, innebär systemet så betydande administrativalättnader för såväl myndigheter som arbetsgivare och egenföretagare, att enövergång till differentiering av avgifterna inte kan anses rimlig. 9 protokoll 1985/86:37-38 Prot.1985/86:38 27' Jag yrkaravslag på reservation 2, Reservation 3 gäller skyldigheten föruniversitetsinstitutionerna att erlägga lönekostnadspålägg för arvoden somutbetalats till utländska gästföreläsare. Reservanterna anför att detta är entung belastning för de berörda institutionerna och att avgifterna i allmänhetinte motsvaras av någon förmån som kommer gästföreläsarna till del.Reservanterna menar att skyldigheten att erlägga LKP i dessa fall böravskaffas. Vid beräkning av statiiga myndigheters anslag tilllönekostnader beaktas de sociala arbetskraftskostnaderna genom ett särskilt lönekostnadspålägg.Pålägget, som är avsett att täcka dels de generella avgifter som samtligaarbetsgivare enligt lag har att erlägga, dels de kostnader i övrigt som ärförknippade med de statliga anställningsförmånerna, fastställs av regeringentill en viss procent av utgivna löneförmåner. Procentsatsen, som för närvarandeär , är enhetlig för samtliga myndigheter. Lönekostnadspålägget är såavvägt att de medel som tillförs statsbudgeten via pålägget skaH förslå tillatt täcka statens totala kostnader i egenskap av arbetsgivare. En minskningeller slopande av skyldigheten att betala LKP för vissa statiiga arbetsgivareinnebär således att kostnadsansvaret får övertas av någon annan statligarbetsgivare. Administrativt krångel och svåra gränsdragningsproblem skullebli följden om tankegångarna i reservationen följdes. Jag yrkaravslag på reservation 3, I reservation 4 tas egenavgifterna för vissa skogsbruks-och jordbruksinkomster upp. Reservanterna anser att nuvarande regler förberäkning av egenavgifter för inkomster från skogsbruk och jordbruk i vissafall ger orimliga konsekvenser och att reglerna bör ses över . Den här frågan har behandlats tidigare i vid tvåtillfällen. har hänvisats till att frågan bereds i regeringskanslietoch att resultatet av detta arbete bör avvaktas innan tar ställning.Utskottsmajoriteten konstaterar att frågan är under beredning iregeringskansliet och att det också nu finns anledning att awakta detta arbetemed ett synnerHgen svårt problem. Jag yrkaravslag på reservation 4, Reservation 5 avser frågan om den slopade kvittningsrättenmellan oHka förvärvskällor. Reservanterna framhåller att den borttagnakvittningsrätten kan medföra att en företagare får det ännu svårare än tidigareatt klara upp en genom underskott i en verksamhetsgren uppkommen besvärligsituation. Reservanterna kräver att lagen om beräkning av pensionsgrundandeinkomst bör ändras så att överskott i en förvärvskälla inom inkomstslagenjordbruksfastighet eller rörelse får kvittas mot underskott i annanförvärvskälla inom nämnda inkomstslag. Sedan kvittningsrätten slopades 1981 har vid ettflertal tillfällen behandlat motionsyrkanden med samma innebörd som de nuaktuella och avslagit dem med hänsyn till att det inte kan godtas att enförsäkrads framtida pension skulle kunna begränsas genom möjligheten tillkvittning vid beräkning av den pensionsgrundande inkomsten. Utskottsmajoritetenanser heller inte nu att det finns anledning för att frångå dettaställningstagande. Jag yrkaravslag på reservation 5, Jagövergår så till att kommentera reservation 6, Fr, o, m, 1985 gäller nya reglerför uppbörd av socialavgifter. Vid beräkning av avgiftsunderlag för beräkningav socialavgifter skall naturaförmåner värderas på samma sätt som vid beräkningav preliminär A-skatt, Riksförsäkringsverketfastställer vilka värden som skall anges i skattetabellerna.Reservanterna anser att reglerna med schablonvärden i vissa fall kan leda tiHorimliga konsekvenser. Man anser att schablonberäkningar innebär attmöjligheterna att ta individueHa hänsyn försvåras. Reservanterna kräver att enöversyn av regelsystemet bör göras för att möjliggöra en rättvisare bedömningav värdet av naturaförmåner vid fastställande av socialavgifter. Dei tabellerna angivna värdena gäller enbart vid preliminär beskattning. Vidtaxeringen kan den lokala skattemyndigheten genom jämkning fastställa lägrevärden för naturaförmåner om de lokala förhållandena ger anledning till detta. Fråganom beskattning av naturaförmåner bereds inom ,och detta görs med anledning av ett förslag från förmåns-skattekommittén.Förslaget innebär att de preliminära bostadsförmånsvärdena förbättras delsgenom en regional anpassning av genomsnittsberäkningen, dels genom attförväntad prisutveckling får beaktas vid värdebestämningen. På det sättettorde den preliminära beräkningen i många fall överensstämma med dendefinitiva taxeringen. Med det här anförda yrkarjag avslag på reservation 6, Ireservation 7 tas upp arbetstagar- och uppdragstagarbegreppet i sociallagstiftningen.Reservanterna påpekar de aHvarliga svårigheter som de föreliggande oklarheternager upphov till. Beredningsarbetet måste påskyndas så att förslag till nyaregler kan föreläggas med det snaraste, anser reservanterna. Utskottsmajoritetenär också väl införstådd med de gränsdragningsproblem som nuvarandeavgiftsbestämmelser kan ge upphov till. Här föreligger ingen oenighet mellanoss och reservanterna. Vi säger i majoritetsskrivningen att vi särskilt villbetona behovet av en snar lösning av de här frågorna. Somockså framgår i reservationen pågår beredningsarbetet i regeringskansliet.Enligt vad vi erfarit ser man också på förutsättningarna att införaförhandsbesked pä detta område. Vifömtsätter att regeringen arbetar så skyndsamt som möjligt i den här.komplicerade frågan och anser inte att något särskilt påpekande från riksdagenssida är påkallat. Jag yrkar avslag på reservation 7 och bifall till utskottets hemställani dess helhet. 135 ()replik: När det gäller reservation 3 är det något av den obotfärdigesförhinder, , att hänvisa till administrativt krångel ochatt universiteten får ersättning från staten. Det vore både billigare ochbättre om det här krånglet avskaffades. Man skulle då få ett mycket störreutbyte. Märk väl att gästföreläsarna aldrig får någon nytta av att dessaavgifter betalas. Det är inte så att de i regel inte får någon nytta av dem,utan de får det aldrig,eftersom de är här en , När det gäller reservation 4 fick jag ingen som helstförklaring till dröjsrhålet, litar fortfarande på sin regering.Jag gör det inte, eftersom man hade samma argument som . Det förhållandet att man inte skulle få göra kvittningmellan olika förmånsslag är ett utslag av vad jag vill kallastorebrorsmentalitet. Självfallet vet dessa egenföretagare vad som är bäst fördem. Vill de nu göra denna kvittning och därmed också vara medvetna om attderas pensioner kanske blir lägre så är det deras val. Det är intevi i riksdag och regering som skall vara förmyndare för dem. När det gäller värdet av naturaförmåner sade Nils-OlofGustafsson att taxeringen kan fastställas till lägre värden. Men då hördeNils-Olof mycket dåligt på vad jag sade. Det är tyvärr sä att ävenom taxeringsbeloppen sätts ned väsentligt är arbetsgivaravgifterna definitivatill de belopp som har fastställts tidigare. Beträffande arbetstagar- och uppdragsgivarbegreppet villjag säga att det är rätt fantastiskt att det går år ochingenting har hänt, Samma argument fördes fram när videbatterade denna fråga. Då hoppades på regeringen. Dethar jag gjort länge och väl, ända när jag debatterade medsocialministern.