prot · G90913 · 1985-12-31 00:00:00 — Det är inte heller jag. Jag är,som jag hellre vill kalla det, missnöjd. Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Svar på fråga 1985/86:86 om ökad trygghet på allmännaplatser har frågat mig vilka åtgärder jag avser attvidta för att öka tryggheten på allmännaplatser och därmed vända den utveckling som pågår. Det är en grundläggande uppgift för samhället att tryggamedborgarnas säkerhet i olika avseenden, I likhet med anser jagdet mycket allvarligt om samhället inte klarar denna uppgift. Jag kan dock inte hålla med GöranEricsson om att situationen nu är så allvarlig som han gör gällande, I självaverket är ordningsläget på gator och torg i allmänhet mycket gott. Jag avserdärför inte att nu ta något särskiU initiativ på detta område. 80GÖRAN (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Måhända tog jag ett alltför stort grepp över frågan närjag begärde att få en precision av vilka åtgärder regeringen ämnar vidta underden kommande treårsperioden. Svaret från regeringen är också negativt, I saksäger justitieministern ingenting. Han håller med mig om att det är allvarligtatt det begås våldsbrott - och det tycker vi alla - men i övrigt får viingenting veta. Jag tycker det är allvarligt att justitieministern inteens gör ett försök att precisera sig. Vi skall veta - jag säger detta förprotokoHet och till kammaren - att våldsbrotten harökat , Detta är en uppgift från BRÅ, ökar kriminaliteten, sakta mensäkert, och kurvorna för våldsbrotten stiger. Folk är rädda. Särskilt gamla ochhandikappade känner stor oro. Om ökad trygghet på allmänna platser Om åtgärder emot detta sägs ingenting i svaret frånregeringen. Men vi ser vad som sker i handling - i budgeten, i neddragningen avantalet polismän, som RPS beräknar omfatta ca 900, Det första tecknet på att människor är skrämda är att desluter sig samman i grupper, större eller mindre, för att bevaka det som ärderas. Det må gälla ägodelar eller människor. I exempelvis har manunder slutit sig samman i sådana grupper. säger i ett pressmeddelande att detråder en uppgivenhet bland chefer och underställd personal, dvs. I det läget säger justitieministern ingenting. Men detta är en brännande fråga. Jag förväntar mig attjustitieministern nu ger ett besked till alla dem som är oroliga inte bara inompoliskåren utan också utanför den. redovisar siffror och statistik. Men det ärmycket viktigt att man är försiktig och inte drar några alltför säkraslutsatser av statistiken, i synnerhet när det gäller det här omi"ådet.Det finns andra sifferserier som talar i direkt motsatt riktning, nämligen attvåldet på allmän plats har minskat. Politiker har ett ansvar att beskrivaverkligheten så korrekt som möjligt och utan överdrifter. Jag tycker inte attGöran gör det. Det är inte förenligt med ett sådant ansvar att förledamänniskor att tro att de inte vågar ge sig ut på gator och torg. Jag vidhåller den bedömning jag redovisade i mittfrågesvar när det gäller ordningssituationen på allmänna platser i . 82 (): Jag tycker det är tråkigt attjustitieministern försöker ta upp en debatt om huruvida siffror sombrottsförebyggande rådet kommer med är sanna eller osanna, korrekta eller intekorrekta. Jag försökte här bara notera att våldsbrotten över en tioårsperiodökat , att det har tagit sig uttryck i att människor är rädda ochoroliga och sluter sig samman i grupper som inte är milisstyrkor men kan kommaatt bli det, I det läget väljer justitieministern en debatt om siffran somsådan och icke om vilken åtgärd regeringen borde vidta med anledning av attmänniskor är rädda och oroliga. Jag vidhåller, herr talman, att gamla och handikappade är rädda. För dem är många allmänna platser stängda långa tider av dygnetpå grund av denna rädsla. Överläggningen var härmed avslutad. 21 § Svar på frågorna1985/86:29 och 37 om bankinspektionens verksamhet Anf.83 Statsrådet , Å, : och har ställt frågor rörandebankinspektionens verksamhet och om rätten att fritt få förvärva aktier ibankaktiebolag. Frågorna har ställts till finansministern. Arbetet inomregeringen är - numera - så fördelat att det är jag som skaH besvara frågorna.Jag besvarar dem i ett sammanhang, NicGrönvall påstår i sin fråga att bankinspektionen driver personförföljelse ochförsöker påverka fria aktieägares uppträdande på bolagsstämma i bank. Såvittjag känner till har det inte inträffat något som kan utgöra grund för NicGrönvalls påståenden. Jaggår därefter över till Per fråga om regeringen är beredd atttillmötesgå bankinspektionens begäran om lagstiftning om begränsning förmedborgare och företag att fritt förvärva aktier i bankaktiebolag. Jag kan nukonstatera, sedan remisstiden gått ut, att flera remissinstanser, i likhet medinspektionen, oroats av de omfattande affärer med bankaktier med åtföljandeförskjutningar i ägarstrukturen i vissa banker som har ägt rum under senaretid. Jag delar själv denna oro. Bankinspektionens förslag till provisorisklagstiftning har mött kraftiga invändningar, inte minst frånprincipiella utgångspunkter. Jagvill erinra om att kreditmarknadskommittén (Fi 1983:06) har i uppgift attbehandla frågan om ägarspridning inom bankområdet, I direktiven uttalas bl, a,att det är ett viktigt samhällsintresse att fullvärdiga banker inte blirföremål för en stark ägarkoncentration. Målet bör enligt direktiven vara attsäkerställa ett spritt ägande. Attnu tillgripa en provisorisk lösning på det sätt inspektionen föreslagit börendast komma i fråga om omedelbara lagstiftningsåtgärder är oundgängligennödvändiga. Så är enligt min mening inte fallet. Regeringenhar överlämnat inspektionens framställning och remissvaren tillkreditmarknadskommittén. kommitténs arbete pågår kommerbankinspektionen och regeringen att noggrant följa utvecklingen och, om detbehövs, vidta erforderliga åtgärder. Prot, 1985/86:13 84 PER (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min och till statsrådet. Viär något förvånade över bankinspektionens förslag om tillfällig lagstiftningmed syfte att begränsa möjligheterna att förvärva aktier i bankaktiebolag. Vitycker att förslaget är anmärkningsvärt, i synnerhet när det läggs fram endastnågra få dagar efter höstens riksdagsval. Indirekt pekar man ut enskildasvenskar att mer eller mindre kunna vara potentiella brottslingar, om de skulleförvärva en aktiemajoritet, om de skulle komma att ta styrelserepresentation,om de skulle komma att missbruka sin styrelserepresentation genom att försökatillskansa sig egna fördelar på grund av sitt ägande. Remissopinionen har, somstatsrådet själv sagt, varit massiv mot förslaget Prot.1985/86:13 om en tillfäHig lagstiftning. Vi tycker att förslaget frånbankinspektionen har skadat bankernas möjligheter tillkapitalanskaffning och skapat oro på marknaden. Vi tycker också att frågan harhandlagts oskickligt. Dessutom tycker vi att det är ett osunt förslag. Jag vill därför fråga statsrådet: det verkligen inteförekommit några kontakter mellan och bankinspektionenredan i förväg som kunde ha gjort att man hade sluppit denna ytterst obehagligadebatt? Finns det inte redan nu tillräckliga möjHgheter för regeringen attvidta åtgärder om något missbmk eventuellt skulle förekomma, om någoneventuellt skulle skapa sig en ny majoritet i ett bankakfiebolag? Regeringen har redan nu möjlighet att godkänna ordförandenai bankstyrelserna, och man har redan nu representation i bankstyrelserna. Vadär det som är nytt och har kommit fram som har aktualiserat det härförslaget? Har inte rådgjort med bankinspektionen innandebatten kom upp? 85 Statsrådet , Å, ; Jag vill först rikta invändningar mot PerWesterbergs beskrivning av vad som har förevarit. har en representant ibankinspektionens styrelse och har på det sättet varit informerad om dendiskussion som har förts i bankinspektionen. Det är inte finansdepartementetsom skall bevaka huruvida man i bankerna får en tillfredsställande utveckling -det är bankinspektionens uppgift. Därför är det riktigt att bankinspektionenföljer verksamheten och vid behov tar de initiativ som krävs. Här har bankinspektionen tagit ett initiativ. Vi har gjorten bedömning som är en annan än bankinspektionens, och den har jag redogjortför här, 86 PER (): Det är anmärkningsvärt att , när detuppenbarligen har varit informerat om att bankinspektionen ämnade gå ut meddetta drastiska förslag om en tillfällig lagstiftning, inte försökte sättastopp för den debatten redan i förväg. Eftersom man har representation ibankinspektionen skulle man väl inte gå med på att en sådan här försöksballongskickades upp, om det inte vore just en försöksballong för att få till stånd enlagstiftning i frågan. Vad har förorsakat denna försöksballong om en tillfäHig,mycket snabb lagstiftning varom förslag skulle läggas fram bara några få dagarefter valdagen? Är verkligen det enda skälet den möjligheten att man skuHekunna få en ny aktiemajoritet i en bank och att denna skulle kunna fåstyrelserepresentation och eventuellt skulle komma att missbruka sinställning? 87 Statsrådet , Å, ; Herr talman! Detär anmärkningsvärt att Per säger att skallingripa mot en självständig myndighet som har fullgjort sin ämbetsskyldighet.Vi kommer inte att göra något sådant i fortsättningen heller. 88PER (); Det är inte det som det i första hand ärfråga om. Denna myndighet har inte kunnat presentera några sakliga skäl till.att man viH föreslå en tillfällig lagstiftning endast innankreditmarknadskommit-téns förslag skaU läggas fram. Den har endast kommit medmycket vaga antydningar mot enskilda företag och enskilda personer vilka saknarrelevans i sammanhanget. Det måste trots allt vara regeringen som ärinitiativtagare. Det är det jag antyder, och det är därför som jag frågar; Vadhar föranlett detta förslag? Överläggningen var härmed avslutad. Om regeringens förslag till ny lag om näringsförbud m. m. 22 § Svar på fråga 1985/86:45 om regeringens förslag tillny lag om näringsförbud m. m. har - mot bakgrund av attfinansminister vid en presskonferens aviserade enlagrådsremiss om en ny lag om näringsförbud m. m. och en sådan inte kommit ännuden -frågat finansministern om han avser att presentera någon sådanremiss och vad orsaken i så fall är till att regeringen valde att på ett såtidigt stadium presentera förslaget för pressen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på frågan. Jag vill då konstatera attlagförslaget i fråga expedierades till lagrådet . Orsaken tiH attdet inte har skett tidigare är att remissen, som är omfattande, har fordrat enavsevärd redaktionell bearbetning som varit tidskrävande. Anf.90 (): Jag tackar för svaret. Ja, nog är remissen omfattande -jaghar lagt den på min bänk, den är så tung att jag inte orkar bära upp den hittiU talarstolen. berättade statsrådet om dennalagrådsremiss. Det var mycket folk på presskonferensen, och finansministernlovade att lagrådsremissen skuHe komma inom . När jag ställdefrågan hade det inte gått , det hade gått och . Jaghade nästan börjat hoppas att regeringen hade ångrat sig, vilket hade varit detallra bästa - detta är ingen lagrådsremiss som någon i oppositionen har längtatefter. Men i propositionslistan aviserade regeringen också ettlagförslag . Jag undrar hur det skall hinna komma tiU tiHdess. Jag kan naturligtvis inte lasta statsrådet - somär ny i ämbetet och som jag ber att få gratulera - för vad regeringen inte hargjort innan han blev statsråd. Det hade alltså varit bäst om det hade varitogjort. Jag vill gärna påminna ett nytt statsråd om att ett enigtkonstitutionsutskott vid olika tillfällen i skarpa ordalag har påpekat attriksdagen ogillar detta system, där regeringen först går ut och presenterarsina förslag, vare sig det är Omkompetenskraven för styrelseledamöter i löntagarfonderna lagrådsremisser ellerpropositioner, för pressen men inte informerar . Det är faktiskt idetta hus som förslagen skall behandlas och besluten fattas. Av det skälet ärvi här intresserade av att se förslagen så att vi kan kommentera dem i någonmån redan när de kommer och slipper läsa om dem i tidningarna. är statsrådet ny och i början av sin bana. Ta detta som enuppmaning från en före detta ledamot i om hur riksdagenviU ha det! Överläggningenvar härmed avslutad. 23§ Svar på fråga 1985/86:79 om kompetenskraven för styrelseledamöter ilöntagarfonderna har mot bakgrund av bl. Norra löntagarfondensengagemang i AB Kätting frågat finansministern vilka krav på kompetensoch omdöme han ställer på styrelseledamöterna i löntagarfonderna. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Bestämmelsernaom löntagarfondstyrelserna finns i lagen (1983:1092) med reglemente för aUmännapensionsfonden. Regeringen utser samtiiga nio ledamöter och fyra suppleanter.Minst fem av ledamöterna och två av suppleanterna skall företräda löntagarintressengenom engagemang i facklig organisation eller på annat sätt.Löntagarfondstyrelserna skall ha en regional anknytning. Detta innebär attledamöter och suppleanter genom bosättning eller på annat sätt bör haanknytning tiH en viss region. Kraven i övrigt på styrelseledamöterna bestäms ihuvudsak av syftena med löntagarfondstyrelsernas verksamhet. Styrelsen ses somett organ för att bevaka löntagarnas intressen av en sund ekonomisk utveckling,full sysselsättning och ett ökat inflytande genom medägande i företagen, Iförarbetena till lagstiftningen har det också framhållits att det är värdefulltatt det i styrelserna ingår personer med erfarenhet från näringsliv och kapitalmarknad. 92 (): Jag får tacka löneministern för svaret - ett svar som jag tar emot förherr Molén, Det var formellt ett mycket korrekt svar, men reellt innehöll detingenting. Vihar nu sett hur löntagarfonderna arbetar, hur de har gjort sinariskkapitalplaceringar och hur de har missat prognoser: Kätting förstplus 8 miljoner, minus 25 miljoner och minus 60 miljoner. Om vi hade tagit Volvos siffror hade det visatsig vara minus 16 miljarder och ca minus 40 miljarder på slutet. Därför måste jag upprepafrågan till löneministern: ni inga mer reella. konkreta krav på dem somskall använda och investera löntagarfondernas pengar? Eller skulle ni hemsktgärna vilja lägga ner löntagarfonderna? Anf.93 Statsrådet , Ä, : Självfallet har vi krav på dem som sätts in i löntagarfondernasstyrelser. Vi kommer emellertid inte att ge ett omdöme om varje enskild affärsom görs i löntagarfonderna, utan den verksamheten granskas av särskilt utseddarevisorer och av , som avger utlåtande därom, Anf.94 (): Det finns flera exempel än de jag nämnde, t, ex, Västfondensplaceringar i Farmaslakt och i Dockhuset osv. De få riskplaceringar som hargjorts har inte varit särskilt lyckosamma. Sådana slutsatser kan man dra.Löntagarfonderna har vidare gjort korta aktieaffärer på börsen, och jag kaninte se att detta uppfyller de krav som ställdes i propositionen, som antogs aven majoritet i . Sedan har de placerat i statspapper. En dellöntagarfonder har t. o. m. lånat pengar för korta affärer. Ärdet inte så, att ni måste tänka om när det gäller hur de här fonderna skallskötas - eller rättare sagt lägga ner dem? Överläggningenvar härmed avslutad. TA§ Föredrogs och hänvisades 1985/86:43 och 44 tillbostadsutskottet 1985/86:45 och 46 tilllagutskottet 1985/86:47-51 tilljustitieutskottet 1985/86:52-62 tillutbildningsutskottet 1985/86:63 tillskatteutskottet 25§ Anmäldes och bordlades Proposition 1985/86:18Godkännande av protokoll nr 8 till konventionen angående skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna 26 § Meddelande ominterpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1985/86:30av (vpk) till statsrådet om behandlingen av asylsökandebarnfamiljer: Många flyktingbarn far illa när de kommer tillSverige och väntar på utredning om familjen skall få stanna eller inte. Dethänder att polisen sätter Meddelande om interr pellationer flyktingbarni arrest medan utredningen pågår. Genom detta förvärras självfallet barnensredan svåra situation. Barnens egen situation utreds mycket sällan. Det finns en omfattande kunskap om hurkrisupplevelser påverkar barns psykiska hälsa. Följderna för barnen av t, ex,krigsupplevelser beror dels på själva händelserna, dels också på hur starkteller bräckligt det sociala skyddsnätet kring barnen är. Det är uppenbart attbarn som redan tidigare tvingats gå igenom svåra upplevelser skadasytterligare, om de sätts i arrest skilda från sina föräldrar eller andra vuxnanära anhöriga. Barnen och deras familjer har, innan de kommit till vårtland, genomgått svåra umbäranden och lidanden, får inte ytterligareförsvåra och fördärva deras liv. Medhänvisning till ovanstående vill jag fråga invandrarministern; Är regeringen beredd att ändra på dessa orimligaförhållanden genom att 1. stoppadirektawisningen av barnfamiljer? 2. förbjudatvångsingripanden mot barnfamiljer? 3. tillse att allaflyktingbarn får genomgå en barnpsykiatrisk bedömning av kvaHficerad personal? 1985/86:31 av (vpk) till statsrådet om åtgärder mot mobbning i skolan: Enligt en undersökning gjord avprofessor är var tionde elev i utsatt för någon form avmobbning. Undersökningens uppgifter manar till eftertanke. I skolan finns tydligen en del elever som mår så dåligtatt de har ett behov av att slå och "psyka" andra elever ellervarandra. Det finns andra elever som mår dåligt för att de blir mobbade. Riskenär att den som blir mobbad till slut far så illa av detta att han eller honsjälv börjar slå och tråka andra - cirkeln vidgas och sluts om vartannat. Naturligtvis är den allvarliga situation som avslöjatsom mobbningför-hållandet i våra skolor en politisk fråga. Problemet har mångaunderliggande faktorer inom områden som boendesociala villkor, tänjda gränserför våldsaccepterande, tillgång till och villkor för kulturutbud ochkulturutövande, möjlighet till självkännedom, familjeekonomiska villkor,förändrade uppväxtvillkor på gmnd av arbetslöshet, starka förändringar av dentraditionella familjebilden osv. Inom skolans område handlar problematiken till stor del omvad vi kommunister kaHar för rätten till bildning och fostran. Denna rätt måsteockså omfatta att kunna delta i den offentliga skolans undervisning utan attbli trakasserad. Det är en skyldighet för de myndigheter och politiska organsom är ansvariga för skolan att se till att varje elevs rätt till bildning ochfostran förverkligas på ett jämlikt sätt. Jag villdärför fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder är ministern bereddatt vidta för att komma till rätta med mobbningen i skolan? 1985/86:32av () till arbetsmarknadsministern om arbetsmarknadspolitiken; Den sysselsättningsökning somföljer i varje högkonjunktur vare sig kan eller skall förnekas. Det är dockoroande att ökningen av antalet riktiga jobb 1984-1985 varit alltför liten föratt minska arbetslösheten. Skälen till detta är att det endast är de storautpräglade exportföretagen inom industrin som haft fullgod fart medan små ochmedelstora företag och särskilt den privata service- och tjänstesektorn ejförmått öka antalet arbetstillfällen i tillräcklig utsträckning på grund av denförda ekonomiska politiken. Regeringens påstående, att arbetslösheten minskar, härrörfrån förhållandet att man på toppen- av högkonjunkturen lyckats underskridadet egna arbetslöshetsrekordet som uppnåddes . Total arbetslöshet 286 267 264 293 331 307 289 324 364 333 315 329 335 293 (Källor: SCB/, AMS) Regeringen redovisar ikompletteringspropositionens treårskalkyl sysselsättningsmålsättningen 2,0 %öppen arbetslöshet. Man förutsätter då att omfattningen av kortvarigasysselsättningsformer inom ramen för AMS verksamhet förblir fortsatt stor.Jämfört med den nu rådande arbetslöshetssituationen står vi långt frånregeringens mål. I utgången av högkonjunkturen är arbetslösheten lika högsom under det utpräglade , Sept,1982 Sept, 1983 Sept, 1984 Sept, 1985 Öppen arbetslöshetKorta arbetsmarknadspolitiska åtgärder Öppen och dold arbetslöshet 77 800 125800 92 300 255 000 265 800 236 300 (Källor:AMS, SCB/) Förklaringen till den fortsatt högaarbetslösheten är främst att antalet tillkommande nya jobb varit otillräckligtför att motsvara tillströmningen av nya arbetssökande på arbetsmarknaden.Sysselsättningseffekterna av regeringens politik har helt enkelt varitotillräckliga. Skilda, men samstämmiga, bedömningar visar att efterfrågan påarbete kommer att öka också . Mellan 20 000 och 30 000 nyaarbetssökande kommer att Prot,1985/86:13 söka sig ut påarbetsmarknaden . Förutsatt oförändrad sysselsättningspolitik och enförsämrad konjunktur leder utvecklingen obevekligen till växande arbetslöshet.Situationen riskerar att försämras ytterligare om regeringen inte nårinflations-, underskotts- och lönekostnadsökningsmålen. Det är därför fulltrealistiskt att varna för en situation öppen arbetslöshet och fortsattmycket hög dold arbetslöshet inom bara . Försvaretav den fulla sysselsättningen kan endast bh framgångsrikt om regeringen klararde centrala ekonomiska målen och därutöver också öppnar förutsättningarna förnya växande arbetsmarknader. Motbakgrund av ovanstående anhåller jag att till arbetsmarknadsministern fåframställa följande frågor: 1, När beräknar regeringen uppnå målet öppenarbetslöshet? 2, Hur omfattande kommer försämringen av situationenpå arbetsmarknaden att bli enligt regeringens bedömning? 3, Vilka konsekvenser kommer detta att få förarbetsmarknadspolitikens inriktning? 4, Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attåstadkomma en tillräckligt snabb ökning av antalet jobb på den reguljäraarbetsmarknaden? 5, Inom vilka områden på arbetsmarknaden kan dennödvändiga sysselsättningen förväntas ske? 6, Vilka alternativ för att upprätthålla högsysselsättning och låg arbetslöshet har regeringen i beredskap omsysselsättningstillväxten på den reguljära arbetsmarknaden blir otillräckHg? 1985/86:33 av PerStenmarck (m) till utrikesministern om öde; Den i TV visade filmen om liv haråterigen riktat mångas blickar mot en stor svensk människas öde. Den insats somWallenberg gjorde i under slutet av räddade livetpå bortemot 100 000 judar. Sedanjanuari 1945 är försvunnen. Att han fördes bort av sovjetiskmilitär är klarlagt - förmodligen anklagad för att vara amerikansk agent.Först senare har meddelat, att avled iLjubljankafängelset i , Detfinns emellertid mycket som motsäger detta, har aldrig företett någrasom helst bevis, och flera människor, som suttit i fångenskap i , harvittnat om att de träffat efter 1947, Intressetför - hans gärning och hans öde - har enbart ökat , är han närmast att beteckna som en legend. blev RaoulWallenberg hedersmedborgare i , Förhoppningsvis kommer bl, a, detta attinnebära att president tar upp frågan vid sitt möte med den sovjetiskepartisekreteraren . Häri har vi anledning att ställa frågan: Har vi gjort tillräckligt för attbringa klarhet i öde? Har oHka svenska regeringar -alltsedan1945 - ansträngt sig tillräckligt mycket för att få ett acceptabelt Harnågot direkt krav på frigivande någonsin Prot.1985/86:13 föddes , Han kan fortfarande befinnasig i livet. Det är vår skyldighet, både mot honom och mot hans familj, attgöra nya efterforskningar. Vilka initiativ är utrikesministern beredd att vidta i syfte attbringa klarhet i öde? 27 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1985/86:90 av () till socialministern ombättre information om läkemedels biverkningar; Många människor är skakadeöver det lidande och de tragedier som läkemedlet Sulfapral orsakat. Mångafrågar sig om man törs använda den medicin som läkaren ordinerar. Är läkarnatillräckligt informerade om medicinernas eventuella biverkningar? Min fråga till socialministern:Anser socialministern att kunskaperna om och kontrollen av de läkemedel somintroduceras på marknaden är tillräckliga, och vad kan göras för att undvikaliknande händelser? 1985/86:91 av i (m) till statsrådetAnita om behandlingen av asylsökande: Enligt flitigt förekommandeuppgifter i massmedia talas det om att asylsökande vid gränserna blirgodtyckligt och olika behandlade. Ja, det talas t, o, m, om övergrepp frånpolisens sida.