prot · G90932 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:32 Förhandlingarna leddes till en början av tredje vicetalmannen. 19§ Fortsattes behandlingen av jordbruksutskottets betänkanden1985/86:5, 3 och 4 (forts, från prot 31). Miljövård(forts. JoU 5) 101 (): Jag begärde egentligen ordet för att göra enmycket kort replik till de sista talarna om Öresundsfrågan. Utskottet har ju sagt att det pågår ett omfattande arbetepå både dansk och svensk sida, att naturvårdsmyndigheterna följer denna fråganoga och att vi därför har haft anledning att avvakta deras arbete. Problem avÖresundsfrågans karaktär måste lösas genom en svensk-dansk dialog, enligt minuppfattning. På den punkten tycker jag nog att har ettstort ansvar, det skall vi göra klart för oss. Det måste ske ett samarbetemellan myndigheterna på både den danska och den svenska sidan. Ett omfattandemiljöarbete bedrivs också. De miljöproblem som den här frågan omfattar måste lösasgenom internationella kontakter. Vi kan knappast sitta i riksdag ochbestämma över vad danska kommuner skall göra - det måste ske via krav på dendanska regeringen. Och den danska regeringen är ju borgeriig, vilket kanskebevisar att miljöintresset är större hos socialdemokraterna än hos borgarna.Det är säkert så att socialdemokraterna är de som får gripa sig anmiljöfrågorna om det skall bli något resultat. Socialdemokraterna är medvetnaom de problem som finns, och det är säkert också det parti som på alla sätt ärbäst skickat och berett att ta tag i miljöfrågorna för att lösa dem. 102 (); Utskottets företrädare säger attÖresundskommissionen säkert kommer att ta sitt ansvar. Men varför lever man iså fall inte upp till det? Sedan vill jag säga - det har kanske förekommit från olikahåll - att man inte kan ha monopol på miljön. Den berör alla människor, ochdetta intresse är som bekant mycket vitt spritt. Att försöka skylla på attDanmark har en borgerlig regering tycker jag rent ut sagt var litetplumpt. När det gäller det jag inte hann med i mitt inledandeanförande, nämligen utsläpp från fartyg, skall jag konstatera följande. , 1974, skrev både och under konventionen. a. under på att färjetrafikens utsläpp måste åtgärdas . Manfår ju inte särskilt stort förtroende för den kommission som skulle fillse attdetta åtgärdades , när har gått utan att någonting hänt. Det är faktiskt förvånande för mig att inteutskottsmajoriteten, inkl. vpk, kunde gå med på detta förslag. När kommissioneninte har kunnat åstadkomma någonfing är det att frågan försupp på regeringsnivå, så att man den vägen kan komma fram till ett beslut ochdet verkligen blir resultat. Det är futtigt att två partier inte har kunnat gåmed på förslaget i reservation 9. 103 (); Nej, riksdag skall naturligtvis intetala om för riksdag vad den skall göra. ochreningsverket Lynetten har funnits ungefär . Båda två har fungeratlika dåligt, och de har haft lika på sig att göra någonting bra.Kanske de skall hitta sin målsättning och fungera väl. är i alla fall svenskt och inte danskt, ochdessutom har dispensen givits under en socialdemokratisk regering. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om jordbruksutskottetsbetänkande 4.) 104 TREDJE VICE TALMANNEN; Kammaren övergår nu till att debattera jordbruksutskottetsbetänkande 3 om jakt och viltvård. 105JOHN (vpk): I det här betänkandet från jordbruksutskottetavlivas ett antal motioner om jakt och viltvård, motioner som är väckta underallmänna motionstiden resp. 1985.1 flertalet fall avstyrks dessamotioner med hänvisning till att jakt- och viltvårdsberedningenshuvudbetänkande bereds i . Trots att det kan ses som ettstarkt skäl att inte föregripa en eventuell proposition om jakt- och viltfrågorunder våren har jag reserverat mig på två punkter. För det första gäller en reservation jakträttsupplåtelser.Det har bland jaktens utövare funnits en stark opinion mot attekonomiska intressen gör sig gällande i den svenska jakten, till nackdel förbåde viltet och jägarna. a. betraktar jägarorganisationerna frågan omarrendepriserna som den största frågan . I motion 1983/84:1019är hela problemkomplexet kring arrendepriserna utförligt beskrivet. Jag kanhänvisa eventuella intresserade till läsning av denna motion, så behöver jaginte använda tid för upprepande av vad som där framförs. Den slutsats som man kan dra -givetvis finns det vissa undantag - är att utvecklingen på detta område intestår i överensstämmelse med vad som sägs i lagen om rätt till jakt. Det är med stort intresse jag emotser enproposition om jaktfrågor, där denna viktiga fråga om jakträttsupplåtelser fåren tillfredsställande lösning. Den här frågan är så viktig att jag, trots attdet aviseras en proposition på området, har reserverat mig för en hemställantill regeringen om åtgärder i enlighet med vad som framförs i motionen. För det andra har jag reserverat mig till förmån för tvåsocialdemokratiska motioner. Motionärerna anser att de kungligajaktprivilegierna är ett orättfärdigt system som inte hör hemma i ettdemokratiskt samhälle. Jag delar helt deras uppfattning. Det borde varasjälvklart att kungen liksom övriga älgjägare fick nöja sig med en jaktmark,dimensionerad efter gängse normer och tillgången på älg. Med detta vill jag yrka bifall till de bägge reservationersom är fogade till betänkandet. 106JAN (): Jag vill helt kortfattat yrka bifall tillhemställan i utskottets betänkande om jakt och viltvård. Med hänvisning till att jakt- och viltvårdsberedningensförslag nu bereds inom har utskottet i stor enighet valt attlämna flertalet av de motioner som har väckts i ämnet under senare riksmötenutan åtgärd. De frågor som nämnde, prisutvecklingen påjaktarrenden och möjligheterna att ge fler tillfälle att jaga, är två angelägnafrågor som en kompletterande utredning nu ser över. Jag har samma förväntningarsom gav uttryck för, nämligen att vi får en bra lösning på dessafrågor. Jag yrkaravslag på reservationerna, 107 i (): För alla trogna jägarhjärtan som harförväntat sig en intensiv och hängiven jaktpolitisk debatt måste dekorta och inte alltför uttömmande inläggen som har gjorts beträffande de merspeciella frågorna te sig nästan som en sammansvärjning mot deras intressen.Dess värre har jag för avsikt att göra precis detsamma som tidigare talare påden goda grunden av att det som händer i kväH egentligen inte är något nytt,utan det är ungefär detsamma som under de senaste två tre åren. Vi har intehaft någon intensiv jaktpoHtisk debatt med hänsyn till att jakt- ochvihvårdsberedningen har sysslat med dessa frågor. Man kan tycka att det är förlång tid och att det borde ha lagts fram en proposition. När regeringen nu haraviserat en proposition till vårriksdagen, finner vi det naturligt att despörsmål som har tagits upp i en lång rad motioner behandlas vid dettatHlfälle, De av oss som har sysslat litet med detta vet att defrågor som berörs i den långa rad motioner som vi har att ta ställning tillbehandlas i det betänkande som jakt- och viltvårdsberedningen har lämnat tillregeringen. Den utredning som regeringen fann skäl att komplettera det relativtdigra dokumentet med, tror vi inte på något avgörande sätt kommer att förändraden inriktning som jakt- och viltvårdsberedningens betänkande hade. Därförfinns det all 8 protokoll 1985/86:31 -32 anledningatt säga att inget jaktpoHtiskt intresse kommer att sättas åt sidan, utan dekommer förmodligen att återfinnas i propositionen. Detta har gett utskottet anledning att avstyrka alla demotioner som har väckts. Likväl har för vpk;s räkning skrivitett par reservationer, i vilka han med en viss pålitlighet återkommer tilljaktarrendena och kungens jakträtt. Även dessa frågor tas upp i jakt- ochviltvårdsberedningens betänkande. Däremot är det inte alldeles säkert attjakt-.och viltvårdsberedningen i alla delar kommer att gå väg.Därför är det kanske mycket framsynt av att avge reservationertill detta betänkande. Jag vill, herr talman, med det anförda säga att vi sparvåra goda argument framöver och ber att få återkomma då. Alla somhade förväntat sig något annat må tycka att vi numera är tråkiga i . 108BO FINNKVIST (s): Inte heller jag har för avsikt att förlängadebatten. Men jag har en motion i arrendefrågan där jag efterlyser någon typ avprisreglering på jakträtt. Orsaken till motionen är den stora oro som finns i jägarkretsar, i all synnerhet bland de jägare som inte äger mark. Omutvecklingen får fortsätta kommer allt fler jägare utan mark och med små ellernormala inkomster att bli utestängda från jaktmöjligheter. De som drabbas bliri all synnerhet människor som bor ute på landsbygden, såsom jag gör, och som iallmänhet tjänar litet mindre - det kommer människor från storstadsområdenaoch från utlandet och köper upp jakträtten till höga priser. Utskottets talesmän har sagt att det pågår en utredning,och även jag skall avvakta den och se vad den kommer med för förslag. Jaghoppas verkligen att den tar itu med den här frågan. Jag tycker ändå det är viktigt att i den här debatten göraen markering av att dessa frågor är mycket väsentliga för en stor del av densvenska jägarkåren. Jag är litet besviken på utskottet, som inte har markeratdetta i sitt betänkande. Det kunde ha varit en Hten ledning för dem som utrederfrågan om utskottet hade skrivit vad man egentligen tycker - men det har maninte gett uttryck för. Reservation nr 1, som har lämnat in, går iden riktning som jag skulle önska att frågan kommer att behandlas i närutredningsförslaget kommer. Avslutningsvis vill jag säga: Jag pratar inte i egen sak,för det gäller inte den jakträtt som jag själv har. Men jag ser omkring migmånga exempel på prisutvecklingen, och jag anser att frågan är allvarlig. 109 (); som jag yrkar bifall till utskottets hemställanviH jag mycket kort säga några ord om det särskilda yttrande där vi frånfolkpartiets sida har kommenterat en motion från mig och 'Hörlén omÖstersjösälarnas situation. Salarna i är utrotningshotade, och även en iskyddsjakt avlivad säl kan betyda mycket när det gäller sälbeståndetsfortlevnad. Vi får nuavvakta kommande lagstiftning bl. a. om skyddsjakt, och då förutsätter vi verkligen att det allvariiga läget förÖstersjösälarna och andra Prot. 1985/86:32 utrotningshotade djur beaktas. 110 AXEL (): har enhälligt och i mitttycke hjärtlöst avstyrkt de två motioner som jag har om Hans Majestäts jakträtteller, som utskottet skriver, kronans jakträtt. Det är inga märkvärdigheter - det är ingen revolution somföreslås i motionerna. Vi vill bara att de spelregler som gäller alla andra älgjägareockså skall gälla för kungens del. Vi menar att han Hksom andra skall betalaalla avgifter i samband med älgjakten, och dessutom tycker vi att den mycketstora areal som han disponerar för älgjakt - - utan särskilt men för kungens jakt gott skulle kunna reduceras till en mer normalstorlek. i sade i sitt anförandeatt den utredning som pågår och den proposition som väntas gett utskottetmöjlighet att avstyrka alla motionerna. Jag är tacksam för det beskedet. Jaghittade nämligen ingen motivering i utskottets betänkande. Men fick jag en,som också verkar ha god bärkraft. Det är alltså möjligt att undrens tid icke är förbi. Mentill dess att jag har upplevt undret att man när det gäller älgjakt upphör medden i mitt och andras tycke orättvisa behandlingen av alla andra älgjägare iSverige i förhållande till konungen, ansluter jag mig till den uppfattning somframförs i reservation nr 2, som jag också yrkar bifall till. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om jordbruksutskottetsbetänkande 4.) 111 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera jordbruksutskottetsbetänkande 4 om stöd till trädgårdsnäringen. 112INGVAR (): I jordbruksutskottets betänkande 1985/86:4 omstöd till trädgårdsnäringen tas flera för näringen mycket angelägna frågor upp.I betänkandet behandlas ett antal motioner väckta . I motionerna föreslås, bl.a. mot bakgrund av 1974 årsträdgårdsutredning, införande av någon form av skördeskadeskydd inomträdgårdsnäringen, skydd mot import av vissa trädgårdsprodukter samtmarknadsfrämjande åtgärder. Utskottet har lämnat motionernautan ytterligare åtgärd. Jag skall något kommentera sakfrågorna ochutskottets skrivning. Det kan konstateras att det inom trädgårdsnäringen föreliggerett i princip lika stort behov som inom jordbruket av att skydda sig mot deekonomiska konsekvenserna av skördeskador. Som exempel kan nämnasskördekatastro- fernasommaren 1980 i nordvästra och i . Det ärförvånande, att man från myndigheternas sida i olika utredningar omskördeskadeskydd endast marginellt berört trädgårdsnäringens behov av skydd. Behovet av ett skydd har påpekats i olika utredningar, ochjag själv, liksom även kolleger i kammaren, har vid upprepade tillfällen tagitupp frågan. Tyvärr har ännu inget konstruktivt skett. Skördeutfallet inom näringen kan variera mycket kraftigt,och det beror oftast på vädrets makter. Dessutom kan effekterna ytterligareförstärkas på grund av att gentemot omvärlden har ett ojämliktgränsskydd. har omfattande skador inträffat, t. ex.utvintringsskador på jordgubbsplantor, stora frostskador i fruktodlingar ochöversvämningsskador. I många fall kan effekterna t. o. m. utgöra ett hot motett företags möjligheter att överleva. Många års satsningar och uppoffringar isträvan att bygga upp hvskraftiga företag inom branschen kan snabbtomintetgöras. Länge kunde viss hjälp erhållas genomnaturkatastrofanslaget. har emellertid naturkatastrofanslagettagits bort av . Det har härigenom blivit mycket svårt att få hjälp. och jag har i motion 1984/85:2589föreslagit att ett skördeskadeskydd införs inom trädgårdsnäringen för att hämmade värsta effekterna vid skador på odlingarna. Dessutom vill vi, för att kommatill rätta med att intäkterna starkt varierar på grund av skiftningar i väder,köldskador, olika växtsjukdomar och skadedjur, införa en möjlighet tillresultatutjämning ohka år emellan. Ett trädgårdskonto, i uppbyggnad likt detskogskonto som finns inom skogsbruket, skulle här kunna vara en godlösning. Utskottet skriver att man är mycket angelägen om att dessaproblem skall lösas och att man avvaktar det initiativ somregeringen säger sig vara på väg att ta. Vi som år har motionerat omde här frågorna är mycket angelägna om att det nu verkligen sker någonting. Enreservation har därför avgivits av moderater och centerpartister i utskottet.Jag vill yrka bifall till denna reservation. I betänkandet finns ytterligare en reservation. Också dentar upp ett moderat yrkande som jag ställer mig bakom. importerasnämligen från andra länder trädgårdsprodukter som varit utsatta förbekämpningsmedel som är förbjudna att användas i . Vi anser inte att detfinns någon logik i detta. Jag har diskuterat förhållandet medregeringsföreträdare. De säger, att om man inte vid kontroller kan påvisa attdet finns restsubstanser i importerade partier, kan man inte stoppa importen.Man kan fråga sig var logiken finns i ett sådant resonemang. Skall vi i Sverigeförbjuda användning av ett produktionsmedel, ett bekämpningsmedel, som ärtillåtet i andra länder? Vi förbjuder ju användningen av det i för attskydda konsumenten, men sedan skall det vara fritt fram för konsumenten att ätaprodukter som kommer utifrån och som varit utsatta för bekämpningsmedlet. Vitycker att detta är orimligt. All logik bjuder att man försöker få en ändringtill stånd. Detta skulle kanske kunna ske genom att man införde kravpå någon form av garanti från dem som skall exportera till om att deinte använt medel som är förbjudna hos oss, vilket givetvis sedan skulle kunnaföljas upp Vi tycker i likhet med dem som har skrivit reservationen att dettavore en rimlig väg att gå. Jag skall inte gå in på de övriga frågor om stödtill trädgårdsnäringen som har behandlats i betänkandet, eftersom regeringenhar lagt fram en proposition om gränsskydd och tullar som kommer att behandlassenare . Jag kommer att vid det tillfället ta upp dessa frågor. Låt mig bara konstatera att det är mycketviktigt att de många människor som är sysselsatta i trädgårdsnäringen i vårtland - det rör sig om 20 000 människor som är beroende av denna näring - fårbetingelser som ur konkurrenssynpunkt är så jämlika som möjligt i förhållandetill dem som råder i andra näringar. Detta är viktigt för att trädgårdsnäringenskall kunna hävda sig framöver. Även vi moderater är beredda att dra vårt stråtill stacken för att bidra till att det skapas sådan rättvisa för framtiden. Jag yrkar bifall till reservation nr 1. Jagkommer att stödja även reservation nr 2. 113LENNART BRUNANDER (c): Vi behandlar nu trädgårdsnäringens problem,och trädgårdsnäringen har utan tvivel problem . Den har haft det ganskalänge. 1982 lade en utredning fram förslag om åtgärder för att underlättasituationen för alla dem som sysslar med trädgårdsprodukter. Som IngvarEriksson sade är det 20 000 människor i som gör det. Men i likhet medfrågan om viltvård, som vi behandlade, gäller också för den här frågan attregeringen har svårt att komma till skott. Regeringen skjuter i stället fråganframför sig och tror kanske att det på det sättet skall bli bättre, men det harju visat sig att det bara blir sämre. Utskottsmajoriteten hänvisar i det här sammanhanget,precis som jordbruksministern har gjort i samband med de frågor som ställts tillhonom om detta, till den 16-procentiga devalveringen . Men denhar ju inte löst problemen på detta område. De fördelar som trädgårdsnäringenfick genom devalveringen är för länge sedan uppätna, och det är regeringensekonomiska politik som har lett till att det blivit på det sättet. Dessutomsker ju importen av trädgårdsprodukter i många fall tiH dumpade priser. Mot dethjälper inga som helst devalveringar, utan det är helt andra saker som måstegöras. Till alla dessa generella problem kommer att trädgårdsnäringensprodukter är mer utsatta för skördeskador än kanske någon annan produkt,eftersom det är känsliga ting man har att handskas med. vill utskottsmajoriteten vänta och se vad som kommeratt hända på jordbrukets område och först därefter komma med ett förslag. Detär mycket angeläget att få fram ett förslag om skördeskadeskyddet förjordbrukets del, men det är också angeläget för trädgårdsnäringen. Därför harvi reserverat oss till förmån för ett uttalande att ger regeringentill känna att något måste göras - att man inte bara får sitta och vänta.Regeringen må gärna uppfatta det så att detta även gäller jordbruket. Också påden punkten behöver vi få resultat. har ju redogjort för en stor del av demotiv som finns för att vi måste få till stånd ett skördeskadeskydd - jagbehöver inte upprepa dem. Den andrareservationen, som står bakom, gäller importen av trädgårdsprodukter som blivit besprutade av preparat somvi inte tillåter i . Det förhåller sig precis så som och som vi framhåHit i reservationen och i den centerpartistiska motionsom ligger till grund för reservationen. Det är ju för att skydda konsumentensom vi inte vill använda gifter i samband med framställning av matvaror. Detspelar då ingen roll var denna besprutning sker - om den sker i ellernågon annanstans. Ur konsumentsynpunkt är det precis lika illa. Jag vet inte om man skall uppfatta inlägghär så, att hela den moderata gruppen ställer sig bakom det krav han framförde.Om det är så ser jag det som en framgång, eftersom det inte varit fallettidigare. Framtiden får väl utvisa om det är samtiiga moderater eller baraIngvar som ställer upp på detta. Många av de grönsaker som vi importerar har blivitbesprutade med sådana preparat som vi inte tillåter i . Det visar destickprov som livsmedelsverket tar. tog man 3 355 prov påimporterade grönsaker. 1112 av dessa prov fanns det alltför höga halter avbesprutnings-medelsrester. 103 av de fallen gällde importerade grönsaker. Detvisar att det är där problemet finns. Vi måste alltså från sida ställakrav på dem som exporterar livsmedel till oss. De måste uppfylla samma krav somde vi ställer på den svenske odlaren. har regeringen ochsocialdemokraterna varit ganska tuffa mot de svenska odlarna men mycket tamamot importörerna. Om man följer det förslag som vi för fram i reservationen fårman ett betydligt bättre skydd för konsumenten, och man vinner rättvisagentemot den svenske odlaren. Med dettayrkar jag bifall till reservationerna 1 och 2, 114 (): Till detta betänkande, där jordbruksutskottetbehandlar några fristående motioner om åtgärder inom trädgårdsnäringen, harfogats två reservationer. Den första reservationen, som ochIngvar här har yrkat bifall till, gäller införande av ett skördeskadeskyddför trädgårdsnäringen, I sak tror jag inte att det råder några deladeuppfattningar om att det kunde vara angeläget att hitta vägar för attekonomiskt skydda trädgårdsnäringen mot skördeskador. Vad som skiljer oss åt ärhur man skall förfara för att hitta formerna för ett lämpligt skydd motuppkomna skördeskador inom frilandsodlingen av trädgårdsprodukter. I reservationen föreslås att man i de diskussioner sompågår mellan regeringen och LRF om skördeskadeskydd inom jordbruket skulle taupp frågan om behovet av skördeskadeskydd även inom trädgårdsnäringen. Detnuvarande skördeskadeskyddet inom jordbruket är så uppbyggt att det är ettdelat ansvarstagande mellan jordbruket och staten, och det omfattar såledesinte trädgårdsnäringen. Att i de nu pågående underhandlingarna om ett nyttskördeskadeskydd mellan jordbruksnäringen och staten också ta medträdgårdsnäringen är utskottet inte berett att gå med på. Däremot är det kanhända möjligt att man kan hitta formerför ett nytt skördeskadeskydd, där det skulle kunna vara möjligt att inbegripaett visst skydd mot skördeskador på trädgårdsprodukter. Även om det från mångahåll har påpekats hur angeläget det är att man kan åstadkomma ettskördeskadeskydd för trädgårdsnäringen, har det inte varit en första prioriteringsfrågafrån trädgårdsnäringens sida. Man framhåller från näringen hur svårt det äratt utforma ett lämpligt skydd för att ekonomiskt kunna kompensera de odlare somdrabbas av skördeskador. Hur skyddet skall utformas bör dock i första hand varaett intresse för näringen. Därför vill jag yrka avslag på reservation 1, I reservation 2 yrkas bifall till de motioner där detföreslås att vi bör vidta åtgärder mot sådan import av trädgårdsprodukter därkemiska produkter som är förbjudna i vårt land har använts. Jag skall villigterkänna att detta är en mycket svår fråga. Det är självklart att livsmedel inteskall innehålla substanser av kemiska medel som kan vålla skador på hälsa ochmiljö. Därför har vi också byggt upp ett omfattande kontrollsystem, somutvecklats allteftersom vi har fått ökade kunskaper om eventuella risker ochförfinade analysmetoder. Och det systemet måste vi fortsätta att utveckla sålänge som vi anser oss behöva använda kemiska medel vid odlingen avlivsmedelsprodukter. Att man allteftersom erfarenheter och kunskaper vinns gårin och förbjuder eller belägger kemiska medel med ytterligare restriktioner kanha många orsaker. Orsaken behöver inte enbart vara den att odlade produkter tarupp substanser av dessa medel. Det kan t. ex. bero på klimatet här i landeteller mycket liten spridning av vissa växtsjukdomar. Sjukdomarna är kanskepraktiskt taget okända. Men det kan ju också vara så, att vi vill skydda jordenmot urlakning och att vi vill undvika en försämring av odlingsresultatet pågrund av kemiska produkter. Även om 1975 uttalade sig för att ettlicenssystem liknande det som förekommer inom slakterinäringen borde införasockså för import av trädgårdsprodukter - som reservanterna nu återkommer till -har det visat sig att detta inte har varit en framkomlig väg. Detbästa sättet är att som utveckla de kontrollmetoder som vi förnärvarande använder, så att vi snabbt och effektivt kan ingripa motöverträdelser av våra importbestämmelser. Därmedvill jag, herr talman, yrka avslag också på reservation 2. 115LENNART BRUNANDER (c): tycker att vi har rätt i sak,men han vill trots detta inte stödja vad som är riktigt. Han säger att man intehar hittat formerna och att det därför än så länge är omöjligt att komma mednågra förslag.