prot · G90950 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:50 1§ Justerades protokollen för den 4 innevarande månad. 2§ Upplästes och lades till handlingarna följande från valprövningsnämndeninkomna Berättelseom granskning av bevis för riksdagsledamot och ersättare har från inkommit bevis om att JerryMartinger (m), , utsetts till ny ledamot av fr, o. m. den 1januari 1986 sedan () avsagt sig uppdraget. Till ersättare förriksdagsledamöter har utsetts , , ,, , , , , Per , ,, , , , , ,, , och , (alla m). Valprövningsnämndenhar vid sammanträde denna dag granskat bevisen och därvid funnit att de blivitutfärdade i enlighet med 15 kap, 1 § vallagen. den 11 december 1985Stig 3§ Föredrogs men bordlades åter betänkande 1985/86:10Lagutskottets betänkande 1985/86:13 betänkande1985/86:10 betänkande 1985/86:8 Bostadsutskottetsbetänkanden /86:9-11 1985/86:12 Granskning av förvaltningskontors verksamhet (redog. 1985/86:5) 1985/86:8 Ändring i (mutbrott) m.m.(prop. 1984/85:117 delvis) 1985/86:50 utrikesutskottets betänkande 1985/86; 14 Godkännande av ändringar i och det nordiska avtalet om kulturelltsamarbete (prop, 1985/86:64) samt om verksamheten inom (redog, 1985/86:4) 1985/86:6 Samlad tillsynav arbetsmiljön (prop. 1985/86:40) 1985/86:6 Ändring iluftfartslagen (1957:297), m.m. (prop. 1984/85:212) Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. 1985/86:6 omtandvårdsförsäkringen (prop. 1985/86:51), 1985/86:7 om invandring m.m. (prop. 1985/86:25 delvis), 1985/86:7 om radio- och TV-sändningar i kabelnät m,m, (prop. 1984/85:199 delvis och 1984/85:208), 1985/86:11 om avgifter iärenden om lokala kabelsändningar m.m. (prop. 1985/86:22och 1985/86:25 delvis) samt 1985/86:7 om skydd mot utförsel av vissa äldrekulturföremål (prop. 1984/85:179). Kammaren biföll talmannens förslag att ärendenaskulle avgöras efter endast en bordläggning. Socialförsäkringsutskottetsbetänkanden 6 och 7, betänkande 7 samt kulturutskottetsbetänkanden 11 och 7. kommer att debatteras i nu nämnd ordning. Voteringarnaäger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Förstupptas alltså socialförsäkringsutskottets betänkande 6 om tandvårdsförsäkringen. AnL2 (); Om tidsschema hade varit lika pressat som det lär bh , skulle jag ha kunnat nöja mig med att hänvisa till dryga tio årsständigt repeterad debatt, given i repris senast , ometableringsbegränsning för tandläkare och därefter yrkat bifall till våra Det ärkanske inte nödvändigt att ålägga sig riktigt så stränga restriktioner när detgäller taletiden, varför jag ber att få sammanfatta, såsom brukar sägas, dethär ärendet. Vihar haft etableringsbegränsning sedan i det närmaste tandförsäkringenstillkomst. Det finns en skola sotn.alltjämt tror att etableringsbegränsningenhar gjort nytta och kan tänkas göra nytta även . Det finns en annanskola, till vilken jag hör, som emellertid har konstaterat att etableringsbegränsninginte har gjort någon nytta och att den, om den över huvud taget har haft någoneffekt, har varit skadlig. Den skolan tror inte heller attetableringsbegränsningen kommer att ha någon positiv effekt . Avalla de argument som anförts för etableringskontroll återstår möjligen ett somkan vara värt att diskutera. Föreställningen att den regionala obalansen itandvårdsresursernas fördelning över riket skulle ha positivt påverkats avetableringsbegränsningen är närmast naiv, möjligen ideologiskt färgad.Realiteterna visar inte på någon sådan effekt. Däremotkan det sägas att man i ett läge där samhällsekonomin är ansträngd på någotsätt får försöka se till att inte en större andel än vad vi anser oss ha rådmed av samhällets totala resurser avdelas för ett enda område, hur viktigtdetta område än är. kan man tänka sig, att om vi får en mycket stor tillgångpå tandläkare, som ju alltid har ansetts vara den som det brukar hetabegränsande faktorn för tandvårdens utbyggnad, skulle det bli enöverefterfrågan och en alltför stor avsättning av resurser till justtandvården, mer än vad samhället anser sig ha råd med. Utskottet,liksom propositionsförfattaren, utgår ifrån att det rätta sättet att hållatandvårdskostnadema under kontroll är att se till att det inte någonstans finnsför många tandläkare. Detta är naturligtvis uttryck för en obotligregleringsoptimism. Vi som motsätter oss att etableringsbegränsningenförlängs, , menar att farhågorna för enöverefterfrågan och en överproduktion av tandvård dels är överdrivna, dels ivarje fall inte rimligen kan mötas med den här metoden. Vikommer att ha ett överskott av tandläkare i . Det är heltklart, och det har redan börjat. Skulle alla dessa tandläkare verkligen stå ocharbeta allt vad de hinner och orkar, så skulle det bli en betydande ökning avtandvården och därmed tandvårdskostnaderna i riket. Mendet måste finnas andra sätt att komma till rätta med detta. Vi tror i självaverket inte att det behövs särskilt omfattande åtgärder. Det finns ettmarknadsekonomiskt sätt att se på det här. Även om det brukar anses cyniskt attnämna detta i sådana här sammanhang, är det faktiskt så. Förstoch främst är det ju så att ingen företagare - och dit hör privatarbetandetandläkare - frivilligt etablerar sig i ett område där man inte tror sig kunnaförsörja sig. På en ort där tandläkartillgången redan är så stor attefterfrågan är tillfredsställd och mera därtill, skall det en väldig optimismtill innan man slår sig ner där och försöker leva på sitt arbete som fritandläkare och företagare. Om man gör det, måste man vara duktig i sitt yrkeoch möjligen konkurrera ut någon annan där befintlig för att skaffa sig enmarknadsandel, utan att för den skull marknaden behöver växa. Detta skall manenligt vår mening acceptera och önska lycka till. Det är nyttigt förkvaliteten, och det går ihop med vårt i princip fria system. Därtillkommer att det redan finns ett starkt hinder för en överutveckling avtandvårdsefterfrågan. Också det är - här skulle jag vilja säga dess värre-marknadsekonomiskt. Man kan ju, som det brukar heta, ransonera med priset; detgör vi vare sig vi vill eller inte. Tandvårdsförsäkringen kom till för att allamänniskor skulle få tillgång till god tandvård utan att hindras av ekonomisksvaghet. Den var effektiv i detta avseende - till en början. Den är intesärskilt effektiv längre. Sanningen är ju den att dels genom en framtvingadsänkning av kompensationsnivån i tandvårdsförsäkringen - den ersätter en mindredel än från början av den totala kostnaden -, dels genom prisutvecklingen, harvi redan fått ett starkt hinder i form av priset mot överefterfrågan påtandvård. Det har blivit så dyrt att betala den bit som är kvar avtandvårdskostnaderna att vi är tillbaka nästan där vi började. Människor måstetänka sig för mer än en gång, innan de går till tandläkaren. I den mån detverkligen finns människor som betraktar det som en del av sitt nöjesliv att gåtill tandläkaren - jag har aldrig gjort det - kommer de att hindras av attkostnaden för den är mycket hög. Fortsattetableringskontroll för tandläkare kan alltså rimligen inte vara något skäl ensför att begränsa totalefterfrågan eller snarare totalutbudet av tandvård.Samtliga tre icke-socialistiska partier yrkar därför att den här regleringenskall upphöra när den nu gällande lagen upphör att gälla . Jag yrkar, herr talman,bifaH till reservation 1. Detfinns en liten del till i detta komplex som behandlas i detta betänkande. Också där har vi haft en hård reglering. Dessatandläkare skall i princip få finnas endast inom den offentliga tandvården. Dethar aldrig funnits något gott skäl för den begränsningen, och det finnsfortfarande inget gott skäl för den. Attdet skulle vara något fel att specialisttandläkare, vilkas tjänster behövs inomett område, får fortsätta att verka som specialisttandläkare i den måntjänsterna behövs - även om de måste fylla ut sin arbetstid med s, k, vanligtandvård - och att det skulle utgöra något hinder för utvecklingen av en godspecialisttandvård, vilket är det skäl som har åberopats , ärobegripligt, Specialisttandläkare bör som andra tandläkare om de så önskar harätt att etablera sig inom försäkringens ram. Därmed,herr talman, yrkar jag bifaH också tiH reservation 3 tillsocialförsäkringsutskottets betänkande 6, AnL3 (): I propositionen föreslås att den tillfälliga etableringskontroll sominfördes skall permanentas, Lagens giltighetstid har tidigare förlängtsvid ett flertal tillfällen, men lagen har alltid varit tidsbegränsad.Regeringen föreslår nu att lagen skall gälla utan tidsbegränsning, vilket äralarmerande och inger stora farhågor för framtiden. Efterfråganpå tandläkare kan tillgodoses i stora delar av landet. I stället förbrist på tandläkare har vi ett tandläkaröverskott - tandläkarna har svårtatt få arbete. Landstingen kan inte anställa alla nyutexaminerade tandläkare,och etableringskontrollen försvårar för nya tandläkare att öppna egen praktik. Näretableringskontrollen infördes var situationen heltannorlunda. Det rådde en stor brist på tandläkare då. Regeringensargumentation för att behålla etableringskontrollen har också förändrats i taktmed att tandläkarbristen har minskat. Men det ter sig knappast särskilttrovärdigt att vara för en etableringskontroll för tandläkare när det finns etttandläkaröverskott - om syftet med etableringskontrollen är att erbjudamänniskor en så bra tandvård som möjligt. Tandläkarekan rimligtvis antas fungera något så när rationellt. Det är knappast troligtatt tandläkare i stora skaror skulle etablera sig på orter där behovet redan ärtillgodosett. Det krävs stora investeringar för att starta en tandläkarpraktik,och en tandläkarpraktik måste givetvis ha en tillräcklig beläggning för att gåihop. Allt talar snarare för att en fri etableringsrätt skulle leda till attutbudet av tandvård bättre skulle motsvara efterfrågan på tandvård än vad som är fallet. Detär väsentligt att den enskilda medborgaren själv kan välja vilken tandläkarehan eller hon vill gå till. Det måste finnas ett fritt val mellanprivatpraktiserande tandläkare och folktandvården. Om det råder konkurrensmellan olika tandläkare och mellan tandvård som bedrivs av olika huvudmän,säkerställs det att verksamheten bedrivs så effektivt som möjligt. Folkpartietanser att det skall finnas fri etableringsrätt för tandläkare. Det skall varamöjligt för varje tandläkare att ansluta sig till tandvårdsförsäkringen,oavsett var han eller hon bor. Nuhar regeringen, som jag antytt, ändrat sin argumentation. säger man att vårtsamhällsekonomiska läge inte tillåter en obegränsad expansion av tandvårdskostnadema.Det är litet oklart vad regeringen avser med detta. Ersättningen fråntandvårdsförsäkringen utgår ju efter prestation. Enligtfolkpartiets mening måste behovet av tandvård vara styrande för tandvårdensdimensionering. Regeringen hävdar att syftet med etableringskontrollen är attsäkerställa att alla människor ges tillgång till en god tandvård. Vi tror attdet syftet bättre tillgodoses om etableringskontrollen avskaffas. Men vi äröverens om målet om en god tandvård till alla. Regeringentycks tro att en fri etableringsrätt skulle medföra att en mängd onödigtandvård skulle utföras av tandläkarna, som i brist på patienter skulle börjagöra obehövliga tandvårdsinsatser. Det tror inte vi. Densamhällsekonomiska kostnaden för tandvården när den är så utbyggd attefterfrågan kan tillgodoses är rimligtvis inte beroende av om det råderetableringskontroll eller inte, utan av hur rationellt verksamheten bedrivs. Enfri etableringsrätt skulle medföra en hälsosam konkurrens mellan folktandvårdenoch privata tandläkare och givetvis också mellan olika privata tandläkare. Detfinns all anledning att anta att detta också leder fram till att densamhällsekonomiska kostnaden minimeras. Undersökningarav tandvårdens kostnader pekar också på att de privata tandläkarna har lägrekostnader än folktandvården, I propositionen nämns att man strävar efter attpressa kostnaderna inom folktandvården, och detta är givetvis bra. Dennasträvan blir säkert ännu mer uttalad i en situation med fri etableringsrätt. Motdenna bakgrund vill jag fråga socialdemokraterna vad de menar med påståendetatt fri etableringsrätt skulle leda till ökade samhällsekonomiska kostnader. Detär glädjande att alla de tre icke-socialistiska partierna sluter upp bakomkravet på fri etableringsrätt. Även inom specialisttandvården finns det behov av valmöjligheter ochkonkurrens. De begränsningar som gäller för privattandläkares rätt tillspecialisttaxa bör därför avskaffas. Jag yrkar bifall till de två reservationerna 1 och 3 i utskottetsbetänkande. AnL 4 (vpk): Utskottet avstyrker vår motion om kostnadsfria tandproteser främst avkostnadsskäl, men framhåller också att en sådan förändring som vi föreslårskulle medföra gränsdragningsproblem. Såvitt jag vet finns det inte någonutredning om vad en sådan reform skulle kosta som utskottet kan stödja sig på.Skall man dessutom bara se till kostnaderna? Bör man inte också titta på vilkethdande det innebär, särskHt för de äldre, när människor inte kan skaffatandproteser? Dethar konstaterats att framför allt äldre som saknar tandproteser eller hardåliga sådana lider av undernäring eller riskerar ätt bli undernärda därför attde inte kan äta vilken sorts mat som helst och därför inte kan sortera utviktig och näringsriktig mat. Detta har utskottet över huvud taget intediskuterat. Jagkan hålla med om att det kan bli gränsdragningsproblem i början. Men vilken lageller försäkring har inte medfört problem när den varit ny? Det har alla lagaroch försäkringar gjort tills man rättsligt har prövat dem och fått prejudikat.Problem uppstår . Sedan tror jag att de är över. Utskottetframhåller att tandvårdsförsäkringen är en separat försäkring inomsjukförsäkringen, och det är klart. Vad vi från vpk;s sida menade med motionenvar att samma regler som gäller inom sjukvården skulle gälla också inomtandvården och att man inom tandvårdsförsäkringens ram skulle införakostnadsfria tandproteser. Utskottethar inte med ett ord nämnt att kostnaden för tandproteser är för hög. skrivning får man intrycket att alla som har tandproteser skullebehöva byta dem och att en stor del av svenska folket är i behov avtandproteser. Så kan väl inte vara fallet. Skulle det verkligen vara så, måsteman anse att hela tandvårdsförsäkringen är misslyckad och att den förebyggandetandvården inte har motsvarat förväntningarna. Attinom tandvården införa samma regler som gäller inom sjukvården när det gällerproteser ser jag som en rättviseåtgärd. Att man hjälper människor som har detsvårt i samhället rent ekonomiskt är socialt viktigt. Det är en stor ekonomisk belastning för låginkomsttagare ochpensionärer. Jag yrkar bifall tillreservation nr 2, AnL 5 (); I proposition1985/86:51 föreslås att reglerna för tandläkares anslutning till den allmännatandvårdsförsäkringen skall gälla tills vidare. Reglerna skall som förnärvarande syfta till att anpassa tandvårdsresurserna till behov ochsamhällsekonomiskt utrymme och tHl att en utjämning skall uppnås mellan ochinom regioner. Dennya tandvårdslagen gav landstingen större ansvar. De skall planera all tandvårdinom sitt geografiska område. Detta gäller både den egna vården och den vårdsom meddelas av privata vårdgivare. Den s, k, obsgruppen, en arbetsgmpp medrepresentanter för , . Landstingsförbundetoch , har tillsatts av tandvårdsdelegation.Gruppen medverkar fortlöpande vid handläggningen hos verket av ärenden som röruppförande av tandläkare på försäkringskassornas förteckningar, I dessa ärendeninhämtas alltid yttrande från den lokala samrådsgmppen för tandvårdsfrågor i vederbörandelandsting, I ärenden avseende nyetablering inhämtas dessutom yttrande frånbeslutande organ inom vederbörande landsting. Regeringenhar gett i uppdrag att före den 1 febmari 1986 lägga framförslag om en reviderad taxa. Majoriteteni socialförsäkringsutskottet godkänner regeringens förslag och har ibetänkandet nr 6 tillstyrkt propositionen. Medanledning av propositionen väcktes tre motioner med yrkande om avslag pådensamma. Yrkandena återkommer i den av moderater, folkpartister ochcenterpartister avgivna reservationen, som jag härmed yrkar avslag på. Imotionema från moderata samlingspartiet och föreslås att prövningennär det gäller specialisttandläkarnas möjligheter att ansluta sig tillförsäkringen skall avskaffas. Utskottet avstyrker motionerna med motiveringenatt man bör awakta den tidigare nämnda översynen av tandvårdstaxan. Utskottetavstyrker även den reservation i frågan som har avgivits av moderatasamlingspartiet och , till vilken även har anslutit sig. Vpk:smotion om kostnadsfria tandproteser har utskottet inte kunnat tillstyrka. Vpk;smotivering för sitt yrkande är att tandproteser bör vara kostnadsfria i likhetmed övriga proteser. Utskottet hänvisar till att kostnaden för tandproteserregleras inom ramen för den särskilda tandvårdsförsäkringen, medan kostnadenför övriga proteser regleras via sjukvårdsersättningen. Vi kan inte beräknakostnaderna för ett genomförande av den av vpk föreslagna förändringen avtandvårdstaxan, och vi kan inte heller lösa de gränsdragningsproblem som skulleuppstå. Utskottet avstyrker därför motionen. NilsCarlshamre sade att denna fråga har diskuterats . Jag vill säga, ilikhet med motionsskrivare , att ingenting harinträffat som mbbar vår ståndpunkt. När det gäller regleringen av tandvårdsförsäkringenhar ingenting inträffat som har rubbat vare sig ellersocialdemokraterna. Vi har fått en bättre tandhälsa bland barn och ungdomar,men än finns det mycket kvar att göra för andra grupper. Vi skall se till attockså de får en bättre tandvård, Isåväl den moderata motionen som i folkpartimotionen sägs - och det underströksnu av - att vi får en billigare tandvård genomprivattandläkeriet. Jag undrar: Vad finns det egentligen som säger att det är samma goda tandvård somerbjuds inom privattandläkarvården som inom den offentliga vården, och vad ärdet som bevisar att den privata tandvården verkligen blir billigare? Jag troratt det behövs ytterligare klarlägganden, innan man kan bevisa att den privatatandvården är billigare än den offentliga. Detfria valet skall finnas på alla orter, sade , Ja, det vore bra omdet funnes tandläkare på alla orter. Det är därför vi måste fortsätta med denreglerade tandvården, för att se till att alla överallt i landet får möjlighet bra tandvård. Jag yrkar bifall till socialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 6 och avslag på de tre reservationerna, AnL6 (): Majoritetens representant i denna debatt har väl över huvud taget integivit oss något nytt. Jag har en känsla av att majoriteten är låst i den härsituationen. Att de nuvarande reglerna förlängs tyder på att dekommer att bli bestående , och det gör oss verkligen bekymrade. Vadsom också kändes tråkigt i detta sammanhang var att privattandläkarna och frågade sig vad de skulle kunna görabättre än folktandvården och vad det är som säger att de är lika skickliga somtandläkarna inom folktandvården. Men de har ju trots allt samma utbildning,, Efter att själv ha varit anställd i näringslivet i 25-30 årtror jag att en tandläkare som öppnar en egen praktik har en otroligt starkkänsla för denna och att han kommer att arbeta som en egen företagare och setill att hans praktik ekonomiskt går ihop. Det innebär däremot inte att hanbehöver ta ut högre ersättning. Han kan i fråga om personal, lokaler ochadministration arbeta på ett helt annat sätt än vad man kan göra inomfolktandvården. Jag tror därför att det finns stora möjligheter för enprivattandläkare att hålla sina omkostnader betydligt lägre än vad folktandvårdenkan. Vadgäller valmöjligheterna för dem som bor på orter och i regioner med mindretandvårdsresurser vill jag säga att vi skall se till att lösa det problemet medhjälp av den konkurrens som finns mellan privattandläkare och folktandvården.Det fungerar ju så att en tandläkare som önskar öppna egen praktik söker sigtill orter där det verkligen behövs en tandläkare - inte dit där det redanfinns en tandläkarpraktik. Om vi hjälps åt i detta läge och låter konkurrensenvara fri, tror jag att detta kommer att lösa sig på ett bra sätt. Men begränsarvi möjligheterna för tandläkarna att etablera sig på de orter där de kanbehövas, så tror jag att vi gör tandläkeriet en björntjänst för framtiden. AnL 7 (vpk): Jag tycker att det är en dålig motivering när man säger att man intekan se vad det skulle kosta eller att det är gränsdragningsproblem. Det betyderatt man inte är intresserad, och det vore ärligare från utskottets sida attsäga det direkt. AnL 8 ULLAJOHANSSON (s); Det är inte jagsom har misstänkliggjort de privata tandläkarna. Det är ochmoderaterna som har sagt att det är dyrare med offentlig tandvård, och jag harifrågasatt om ni kan bevisa att det är riktigt. Jag har frågat om ni kan bevisaatt man gör samma saker för de pengar som betalas ut. Det kan vara så att detär svårare tandvård som förmedlas genom de offentligt anställda tandläkarna -inom sjukvård och annat - än vad privattandläkarna får utföra. Det kan inom denoffentliga tandvården vara bättre tillgång på utbildade tandsköterskor, för attta några exempel på vad som kan skilja mellan privat och offentlig tandvård. Detär, , en kostnadsfråga, och det kan tänkas att vi i förstahand skall se tiH att alla får en bra tandvård, innan vi generellt lovar att vikan betala tandproteser till alla, AnL9 (): Som jag sade fömt kan jag inte tänka mig att en tandläkare som öppnaren egen praktik fungerar annorlunda än en människa som startar ett privatföretag av annat slag. De måste ju se till att företaget fungerar. Fungerarinte ett företag bra - i det här fallet en tandläkarpraktik - så får man ingapatienter och inga nya besök. Detta innebär inte att den privatpraktiserandetandläkaren måste ta ut högre kostnader och bli en bov i sammanhanget. Haneller hon måste rätta sig efter den marknad som finns. Jag kan inte föreställamig att det skulle fungera på något annat sätt. Jagär den förste att erkänna att de tandläkare som jobbar inom folktandvården ärduktiga. Jag har aldrig sagt något annat, men jag tror att de som ärprivatpraktiserande är lika duktiga. Det var det jag fick en känsla av att UllaJohansson inte ansåg att de var. Jag tror att det skulle öppna sig storamöjligheter, om de nyutexaminerade tandläkarna fick komma in i folktandvården,om det fanns plats för dem där, och om vi lät de äldre tandläkama, som varit ifolktandvården och vill flytta på sig, få en chans att göra det. Låtdem få öppna egen praktik! Vi kan inte tidsbegränsa för all evighet. AnL 10 (vpk): Att det finns samma regler inom tandvården och sjukvården när detgäller proteser ser jag som en rättvis åtgärd. Men hur många det är som i dagbehöver tandproteser vet man ju inte. Det finns ingen redovisning i detsammanhanget. Därför kan man ju inte heller säga hur stor kostnaden blir. AnL 11 (): väl ändå inse att privattandläkare inte ger sig in på att arbeta påplatser där befolkningsunderlaget inte är tillräckligt stort. Men denoffentligt anställde tandläkaren måste betjäna alla överallt. Jagtror, , att ni i vpk får lov att väcka ytterligare motionerdär ni anger kostnadema, var pengarna skall tas och även vad ni då villprioritera - den här gången gällde det alltså tandproteser. AnL12 (); Vi vet alltså precis hur detta skall fungera. Låt oss då se till attdet finns en bra folktandvård. Låt oss se till att det finns braprivattandläkare. Vi måste också gemensamt se till att det finns tandläkare -både inom folktandvården och inom den privata tandvården - på de orter därsvårigheter råder. måste vi se till att de tandläkare som vill ge sigut till landsorten får en "morot", så att vi får ett tandläkeri ävendär. Detskall finnas konkurrens. Det skall alltså finnas både privattandläkare ochtandläkare inom folktandvården, så att det på alla platser i finns dentandvård som behövs. Det är inte bara antalet människor på en plats som äravgörande. Det skall gå att kombinera de olika formerna. Vi skall alltså ha frietableringsrätt! AnL 13 (vpk); behöver inte vara orolig. Vi kommer allt tHlbaka medfler motioner när det gäller tandproteserna, Anf, 14 ():