prot · G90951 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag vill också understryka att vi frånutskottsmajoritetens sida har den principiella uppfattningen att kontrollenframdeles skall ingå som en del av verkets normala rutinjobb, men att det underen viss övergångstid krävs extra resurser. Den särskilda utbildningen ibokföring, redovisning m.m. bör ge verket kompetens att klarakontrollen inom ordinarie ramar. Utskottet skriver bl.a. följande på s. 2 ibetänkandet: "Utskottet, som har noterat att i denovannämnda skrivelsen anmält behovet av ändrade och preciserade föreskrifterför lån till ombyggnad, förutsätter att regeringen för i lämpligtsammanhang redovisar sin syn på frågan." I klartext menar vi att får skärpa sigoch närmare precisera sin ståndpunkt . Det får inte finnas utrymmeför utvikningar och tolkningar av allehanda slag när det gäller framtida nettoaviseringar.Fastighetsägarna skall få reda på och rätta sig efter de anvisningar somgäller. Från utskottsmajoritetens sida anser vi attregeringen gjort en riktig bedömning och att regeringens förslag bör vinnariksdagens stöd. Med denna motivering yrkar jag bifall till utskottetshemställan och avslag på reservation 1. Reservation 2 är en följdreservation till föregående.Motionärerna kräver ' att regeringens förslag minskas med 1,5 milj. kr. Jagvill även på denna punkt helt kort yrka bifall till bostadsutskottetshemställan på samtliga punkter och avslag på reservation 2. AnL 33 . (); I mitt meningsutbyte med har vigått igenom hela problemställningen, och därför uppfattar jag honom somutskottets företrädare. Jag har inget mer att tillägga i den här debatten. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter debatten om bostadsutskottetsbetänkande 11,) AnL 34 TALMANNEN; Kammaren övergår nu till att debattera bostadsutskottetsbetänkande 11 28 om sammanhållen skatteförvaltningm, m. AnL 35 (): Förslagen i bostadsutskottets belänkande 11om sammanhållen skatteförvaltning m, m,, som vi nu behandlar, innebär attlänsstyrelsernas skatteavdelningar bryts ut ur och bildar egnamyndigheter, s, k, länsskattemyndigheter. Huvudsyftet med omorganisationen äratt skapa en sammanhållen skatteförvaltning, som skall ledas avriksskatteverket. Det blir således en hård centralstyrning avskatteförvaltningen, ges genom den föreslagna omorganisationenen dominerande ställning och skall bl, a, göra anslagsframställning för helaskatteförvaltningen. Härigenom får möjlighet att göraprioriteringar mellan regionerna, och det kan få konsekvenser framöver,får också en klar direktivrätt. En ökad direktivrätt för löser inte allaproblem. Det är praktiskt omöjligt att detaljutforma direktiven i varje enskildskattefråga. Från har vi väckt en motion med anledning avproposition 55, I motionen föreslår vi avslag på förslaget om bildande avlänsskattemyndighet och därtill knutna förslag omledningsuppdrag m, m. Enligt vår mening är det en brist att länsstyrelsernasskatteavdelningar i praktiken kommit att fungera fristående frånlekmannainflytande. Vi anser heller inte att propositionens förslag på någotavgörande sätt innebär en lokal förankring på förtroendemannanivå av de ärendenen styrelse i detta sammanhang bör ta ställning till. utsedd avregeringen och med skattechefen som obligatorisk ledamot är ingen garanti i denriktningen. För vår del anser vi att länsstyrelsernaslekmannastyrelser är väl skickade att utgöra styrelse också för skatteenheten,I de mindre länen behövs skatteenheten uhder för att skapaunderlag i den samlade administrationen, och man befarar att nästa steg kan blien samordning av skatteförvaltningen i större enheter,"Skatteregioner" har ju nämnts i skilda sammanhang. En sådanutveckling kommer att drabba särskilt de små länen hårt. Av propositionen framgår att en fjärdedel av landetslänsstyrelser har avvisat förslaget. Dessutom har fyra länsstyrelser inte tagitställning till förslaget på grund av att utredningen varit bunden till endastett alternativ. De som praktiskt har att handskas med dessa frågor och som serkonsekvenserna av lagändringen är inte särskilt lyckliga över den centraldirigeringsom är i färd att besluta om. Våra representanter har inte följt upp vårmotion i bostadsutskottet. Jag ber därför att få yrka bifall till motionen1985/86:180 från . AnL 36EGON (); Det beslut som nu står inför är ettför många välkommet beslut. Alltsedan 1933 har frågan om en utbrytning avlänsskattemyndigheten vid olika tillfällen varit föremål för överväganden. Detär därför, herr talman, glädjande att ett beslut nu kan fattas som innebär attvi fr, o, m, får en sammanhållen skatteförvaltning. ökar förutsättningarna föratt man skall kunna skapa en enkel och rak organisation med klara och enhetligaansvars- och befogenhetsförhållanden. Dessutom - och det är viktigt - ökarriksdagens möjligheter att kunna göra en samlad bedömning avresurstilldelningen till skatteförvaltningen. har denna frågabehandlats av två olika utskott i - och vid skilda tillfällen. Fr, o,m, 1987 kan vid ett och samma tillfälle diskutera och besluta omskatteförvaltningens omfattning och användning av resurserna. Förslagetinnebär vidare att vi får ett förstärkt medborgeriigt inflytande överskatteförvaltningen, I varje län inrättas en länsskattestyrelse. Därmed ökarmöjligheterna att följa skatteförvaltningens arbete både vad avser detpraktiska arbetet, organisation, arbetsformer och viktigare författningsfrågor. Förslagetsrealiserande bör dessutom innebära - i och med att det medborgerligainflytandet stärks - att förståelsen för skatteförvaltningens arbete ökar.Inrättandet av styrelser på länsnivå bör också leda till att ansvarstagandetfrån politikernas sida blir större då det gäller skatteförvah-ningens arbete. utsätts ofta de anställda i skatteförvaltningen för attacker av olika slag,Skattelagama är många och ibland svåra att tolka. Det inträffar naturligtvisockså att den enskilde skattebetalaren ibland behandlas otillfredsställande. Samtidigtsom man gör detta konstaterande, bör man beakta att vi som politiker måste varamedvetna om de många svårigheter som anställda i skatteförvaltningen ställsinför. Vi som politiker kan aldrig undandra oss vårt ansvar härvidlag. Det ärvi i denna församling och i detta hus som stiftar lagarna, som skatteförvaltningenspersonal sedan skall tolka och efterleva. Med ökat medborgerligt inflytande börförutsättningarna för att komma till rätta med olika problem förbättras. Äveninformationsutbytet mellan allmänheten och skatteförvaltningen resp, mellanförvaltningen samt regering och riksdag bör avsevärt kunna förbättras. Kravetpå likformighet och rättvisa vid taxering är grundläggande. För att man skallkunna säkerställa ett mer enhetiigt uppträdande från förvaltningens sidaföreslår regeringen att de rekommendationer i tolknings- och tillämpningsfrågorsom skattecheferna nu självständigt lämnar till granskare och taxeringsnämnderskall fastställas av . Oavsett om man bor i , Kungsbackaeller skall man som skattebetalare bli behandlad lika i skattehänseende. Detär, herr talman, med tillfredsställelse jag noterar att det är en, bortsettfrån ett särskilt yttrande i betänkande från bostadsutskottet, enig riksdag somställer sig bakom förslaget till sammanhållen skatteförvaltning. Jaghar självfallet inget annat yrkande än om bifall till utskottets hemställan,eftersom jag tycker att det är ett bra förslag som nu har att taställning till. AnL 37 KARL-ANDERSPETERSSON (c) replik; Det blir en enkel och rak organisation med klara befogenheter, sägerEgon . Jag har för min del ingen övertro på att riksskatteverketdirekt kan få ut sådana signaler till medborgarna att de får större förståelse för beskattningen. Skall vi kunnaåstadkomma en riktig Prot. 1985/86:51 beskattning i vårt land, måste viskapa förståelse för skattesystemet hos enskildeskattebetalaren. I det syftet är det bättre att man på det regionala planet kanta kontakt med den enskilde skattebetalaren. AnL 38 BOLUNDGREN (m): Den nuvarande organisationen av skatteförvaltningenär inte tillfredsställande - det tror jag att samtliga kan vara överens om. Detförslag från regeringen som vi nu behandlar innebär att den organisatoriskauppbyggnaden av skatteförvaltningen förbättras. Om detta är den slutgiltigtbästa lösningen kan möjligen diskuteras, men det är ett förslag som vi påmoderat håll i stort sett tillstyrker. Jag kan också i stort sett, vilket ju ärmycket ovanligt, instämma i vad sade i sitt anförande. Det finns emellertid anledning att göra några markeringar,som jag tror är mycket viktiga. Den första är det sätt på vilket styrelsen ilänsskattemyndigheten skall utses. Vi är överens om att myndigheten skall ha enstyrelse med lekmanna-medverkan för att man på det viset skall få ett störremedborgarinflytande. Det är enligt min och moderata samlingspartietsuppfattning då bäst att styrelserna utses av dem som står medborgarna närmast,nämligen de regionala organen landstingen. har i sitt yttrandesagt - och i det instämmer bostadsutskottet - att frågan om hur styrelsernaskaH utses kan anstå tills vidare för ett definitivt avgörande sedan förslagfrån den fortsatta utredningen framlagts. Jag tror att man skulle kunna enas omatt landstingen rimligen bör utse ledamöterna men att dessa därvid har att tahänsyn till att representationen blir sådan som skatteutskottet anfört i sittyttrande. Den andra frågan är den allra viktigaste. Genom att vi fåren enhetlig skatteförvaltning ökar möjligheterna att genomföra en rättvis ochlikformig taxering, någonting som vi alla vill ha. Karl-Andérs Peterssontvivlade på att skulle kunna klara den uppgiften. Han litademer på att en förstärkt regional myndighet utformade anvisningar och sköttehithörande uppgifter. Det är en farlig väg att gå. Det skulle kunna innebäraatt skiftande politiska majoriteter i länsskattemyndigheternas styrelser leddefram till varierande inriktningar av arbetet. Det är alldeles uppenbart att detfinns ideologiska skillnader när det gäller skattepolitiken i stort, t. ex. ifråga om skattemoral och mycket annat. Jag tror att det viktiga är att som är det organsom medborgarna valt för att svara för skattepolitikens utformning harmöjlighet till direktpåverkan. Det sker bäst om vi får en enhetlig skatteförvaltningoch om vi dessutom ser till att följer signalerna frånriksdagen. Det är viktigt att den nya skatteförvaltningen, när den såsmåningom byggs upp, kommer att präglas av hänsynstagande till enskildamänniskor. Det har förekommit en debatt om den enskildes kontaktermed taxerings- och skattemyndigheter som inte varit speciellt bra för skattemyndigheternasjälva. Vi är väl alla i överens om attskattemyndigheter, som är anställda av de enskilda medborgarna, skall behandlade enskilda på ett riktigtoch korrekt sätt. Att det skall ske på ett sådant sätt att man följer lagen ärsjälvfallet. Men man skall också i kontakter och i tolkningar söka se tilllikformighet och rättvisa, och man skall också försöka ha en sådan inställningatt man inte alltid ifrågasätter. Den sista, mycket begränsade, synpunkten som jag villanföra är att när man nu fortsätter att bygga upp den nya skatteförvaltningen,finns det all anledning att se till att administrativa resurser tas till varapå ett sådant sätt att man i de olika länen får lösningar som inte leder tillmer administration, högre kostnader och mer byråkrati. Med det sagda kan jag yrka bifall till bostadsutskottetshemställan i dess helhet. AnL 39KARL-ANDERS () replik: säger att vi skall ha en rättvisoch likformig beskattning. Det har vi inte ifrågasatt i vår motion på någotsätt. Vi har tvärtom understrukit vikten av att vi skall ha en rättvis ochlikformig beskattning. har redan nu möjligheter att genom rådoch anvisningar försöka få en likformighet som gäller hela landet. Jag trorfaktiskt att det är omöjligt att i varje enskild skattefråga detaljutformadirektiv från så att man kan få denna rättvisa. Med råd ochanvisningar och en förstärkning av nuvarande organisation finns det, som jagser det, större förutsättningar att få en rättvis och riktig beskattning. AnL 40 BO () replik; Jag tror egentligen inte att det är mycketsom skiljer oss. Men jag fann anledning att ta upp vad här tidigare. När vi får lekmannastyrelser i länsskattemyndigheterna, såhar de ju att se till att den enhetiighet som finns i form av de lagar somriksdagen stiftat och de anvisningar som sedan utfärdas av riksskatteverkettillämpas på ett sätt som inte missgynnar de enskilda medborgarna. Det som inte får bli fallet är att man har olikatolkningar i olika län. Det är ju det vi vill komma ifrån - att man har olikasträng tillämpning, att man har olika inriktning på arbetet. Det är en enligheti detta avseende som riksskattemyndigheterna i fortsättningen skall svara för.Jag tror att vi har samma uppfattning, även om vi kanske skulle vilja ha någotolika organisatorisk uppbyggnad. Jag tror i varje fall att denna organisation är mer ägnadatt klara problemen och att göra det möjligt för oss att se till att enskildamänniskor klarar sig bättre i sina kontakter med skattemyndigheterna. AnL 41 () replik; När det gäller förtroendemannainflytandetenligt det förslag som föreligger är vi tveksamma om dettaförtroendefnannainflytande kommer att ha någon större betydelse. och chefdessutom nu går ut hårt och vill slopa taxeringsnämnderna, så tror vi attförtroendemanna- inflytandetblir ännu sämre. Därför anser vi att det är viktigt att man nu tänker sig förinnan man genomför den här nya organisationen. AnL 42 BO () replik: Det är självklart att man skall tänka sigför. Såvitt jag förstår är vi överens om att det skall finnaslekmannarepresentanter i en länsskattemyndighets styrelse. De har de uppgiftersom också vill att de skall ha. AnL 43KJELL A, ():. betänkande är enhälligt närdet gäller förslaget om den sammanhållna skatteförvaltningen, och jag villinledningsvis yrka bifall till utskottets hemställan. När vi har diskuterat den här frågan har vi självfaHettagit upp de olika synpunkter som anförts motionsledes. Jag tycker att det ärviktigt att slå fast att det är som skall ha det avgörandeinflytandet i dessa frågor. Det är ganska självklart. Men jag vill också sägaatt det gäller att vi här i bättre preciserar vad vi avser med olikaskattelagar, så att vi inte i alltför stor utsträckning överlämnar tillriksskatteverket att tolka vad i själva verket har menat. Det trorjag alltså är en viktig princip. Jag tycker det är viktigt att man har ett regionaltinflytande. På det området har bostadsutskottet gått längre än vad t. ex.skatteutskottet gjort. Vi har bytt ut skatteutskottets argumentering ochföreslår att ger regeringen till känna att det är viktigt med ettregionalt inflytande i form av en styrelse för skatteförvaltningen, och attdenna styrelse kan utses på samma sätt som man utser länsstyrelsernaslekmannastyrelser på, dvs. På det sättet får ytterligare ettantal människor i länet möjligheter att arbeta i förvaltningen och fattabeslut. har samma människor som sitter i lekmannastyrelsen också att vidnågot enstaka tillfälle ta upp frågor som kommer ifrån skatteförvaltningen. Detta har varit ett av de avgörande motiven för att vifrån sida i bostadsutskottet kunnat ansluta oss tillpropositionens förslag, alltså att det blir fråga om ett klart och starktinflytande på den regionala verksamheten. I ett litet län kanske det kan varasamma människor i båda organen, men eftersom det antalsmässigt inte stämmer,får den sidan av saken tas upp i ett senare skede. Vi tycker också att den tanke om olika regioner bör avvisas. Vi anser att det är riktigt att hasamma område som länen. Det är naturligtvis också viktigt att man ser till atttaxeringsarbetet i större utsträckning än kan utföras på ett lokaltplan. Vi har den uppfattningen att det är värdefullt och viktigt förtaxeringsarbetet att taxeringsnämnden har kunskap om deklaranternasförhållanden. För oss i är det en självklar förutsättning atttaxeringsorganisationen skall utformas så att man har lokala representanter. Vi har också tagit upp de mindre länens problem.Skatteförvaltningen utgör en rätt stor del av en länsstyrelsespersonalstab. Inom vissa län kan detta vara ett bekymmer, I bostadsutskottetsbetänkande har vi speciellt 3 protokoll 1985/86:51 påpekatatt den organisationsutredning som pågår bör speciellt se på de mindre länensproblem. Allt detta har medfört - som jag inledningsvis sade - attvi, med dessa tillägg och den hemställan som görs till regeringen om denregionala styrelsen, haft möjlighet att ansluta oss till propositionensförslag, AnL 44 (): Jag har trott att politisk kluvenhet endast hargällt folkpartister, gäller det i hög grad också centerpartister, har som representant förskatteutskottet yrkat bifall till en centerpartimotion, medan , Mattssonsom företrädare för bostadsutskottet yrkar bifall till utskottets förslag. Detsenare yrkandet är det riktiga. Så några kommentarer till hur vi skall utse styrelser,genom landstingen eller regeringen. Den frågan behandlas av såvälskatteutskottet som bostadsutskottet, och det görs ett konstaterande attfrågan bör bli föremål för ytterligare överväganden. Det viktigaste är kanske inte vem som utser styrelsen,utan att vi får en styrelse som ökar det medborgerliga inflytandet. Det ärockså viktigt att vi i dessa styrelser får representanter för såväl riks- somlokalpolitiker med förankring i länet. Då ökar också det medborgerliga inflytandet jämfört med . Den utredning som ligger till grund för propositionen har undersökt hurofta det förekommer att man i länsstyrelsernas styrelser behandlar skattefrågori plenum. Det visade sig vara vid ungefär 80 tillfällen , medan mani de nuvarande länsstyrelserna behandlade sådana frågor möjligen vid mellan ettoch fem tillfällen. Helt klart blir det därför en förbättring när man får framnya länsskattestyrelser. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 2 (avslag på propositionen) Först biträddes reservation 2 av , ochBirgitta med 38 röster mot 19 för reservation 3 av , 248ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 1 av m, fl,med 72 röster mot 36 för reservation 2 av , och BirgittaHambraeus, 197 ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottetshemställan med 188 röster mot 68 för reservation 1 av m, fl, 50ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3(förändringar i räntebidragssystemet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avRolf m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 4(dispositionen av vissa besparingar) Prot. Utskottetshemställan bifölls med 275 röster mot 17 för reservation 6 av 13 december1985 ToreClaeson, 14 ledamöter avstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2 (kontroll av vissa ombyggnadskostnader) Utskottets hemställan bifölls med 269 röster mot 37 förreservation 1 av , och , Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 (bildandet av länsskattemyndigheter) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 16 förmotionerna 180 av m, fl, i motsvarande del samt 182 av Kari-GöstaSvenson och , Mom. 4 (länsstyrelsernas styrelsers befattning medskattefrågorna m, m,) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 9 förmotion 180 av m, fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från attrösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 5 § Föredrogs betänkande 1985/86:10 Ändring iriksdagsordningens tilläggsbestämmelser m, m. (prop, 1984/85:83 delvis) Utskottets hemställan bifölls. Förste vice talmannen övertog ledningen av kammarensförhandlingar, 6 § Marknadsföring av alkoholdrycker och tobak Föredrogs lagutskottets betänkande1985/86:13 om marknadsföring av alkoholdrycker och tobak, AnL 45 (): Tobaksbruket är ett av nutidens största hälsoproblem, ochdet råder inget tvivel om att det medför en rad al/variiga medicinska skadeverk ningar. Nästan vart tionde dödsfall i vårt land beräknas ha samband med 5 Marknadsföring av alkoholdrycker och tobak tobaksbruket,och i undersökningar som gjorts har man konstaterat en klar allmänöversjuklighet hos rökare jämfört med icke-rökare, I lagutskottets betänkande nr 13, som vi nu har attdebattera, behandlas en fempartimotion och en centermotion om förbud mottobaksreklam. Den sistnämnda motionen har väckts av och mig, Iytterligare en motion - en fempartimotion även den - begärs en översyn aveffekterna av gällande lagstiftning om marknadsföring av alkoholdrycker ochtobak. Frågan om förbud mot annonsering av tobaksvaror hartidigare prövats av , , Den gången hänvisademajoriteten i utskott och riksdag till att efter samråd med ettflertal myndigheter och organisationer, bl, a. tobakens skadeverkningar, i en skrivelsetill regeringen hemställt att förbud skulle införas mot tobaksannonsering. Regeringens ställningstagande till denna skrivelse bordeinte, menade man, föregripas genom uttalanden från sida. I samband med propositionen om utveckling för hälso- ochsjukvården, som behandlades , tog regeringen ställning tillsocialstyrelsens skrivelse. Det blev inget förbud mot tobaksannonser. I ställetförordades en begränsning av tobaksreklamen med stöd av den lagstiftning vihar. Riksdagsbeslutet innebar också att en intensifieradinformationverksamhet skulle genomföras. I detta utskottsbetänkande hänvisasnu till att formerna för denna verksamhet skall övervägas av regeringen. I betänkandet refereras också till att konsumentverketkallat bl. a. och branschorganisationerna till ett sammanträdeden i syfte att påbörja en revision av riktlinjerna förtobaksreklamen. Även om en sådan översyn av riktlinjerna leder tillskärpning av tobaksreklamen, kvarstår likväl annonseringen som sådan. Det anservi reservanter att den inte skall göra. Insikten om att tobaksannonseringen harbetydande effekter på tobakskonsumtionen har nämligen ökat . 21nationer, däribland , och , har helt och hållet förbjuditannonsering, och ytterligare 25 länder har infört mer eller mindre långt gåendebegränsningar i rätten att annonsera. Internationella organisationer somVärldshälsoorganisationen, Internationella cancerunionen ochKonsumentorganisationernas internationella förbund har ansett att alla formerav marknadsföring av tobak bör förbjudas. Brittiska läkarsällskapet inledde1984 en kampanj för att få stopp på tobakreklamen i , I onsdagsfick vi i radio-Ekot höra att det amerikanska läkarsällskapet med 300 000medlemmar - det är hälften av alla läkare i - arbetar för ett förbud mottobaksreklam, Det gör de därför att det i inträffar inemot 200 000dödsfall i sjukdomar relaterade till rökning. har vid en hearing inför behandlingen avmotionerna berett företrädare för , tobakens skadeverkningar. FöreningenVisir, och tillfälle attlämna synpunkter på frågan om införande av förbud mot annonsering avtobaksvaror. , NTS och Visir har förordat att annonseringsförbudinförs, medan och Tobaksbolaget motsatt sig ett sådant. synpunkter och ställningstagande tyckerman ändå borde väga tungt. är ju den myndighet som har detövergripande ansvaret för hälsovårdsfrågor i landet, NTS och Visir är frivilliga organisationer, som gör enormtviktiga informationsinsatser i syfte att skapa ökad kännedom om tobakens skadeverkningar. Även om den tidigare nämnda propositionen och det därpåföljande riksdagsbeslutet innebär att insatser mot tobaksbruket skall göras,var propositionen i ett hänseende - som ledamöter i lagutskottet serdet - en besvikelse, nämligen därigenom att den saknade ett förslag om förbudmot annonsering av tobaksvaror. Enligt vår uppfattning urholkar en fortsatttobaksannonsering trovärdigheten för de informationsinsatser som görs motrökningen. Vartenda år satsas ca 30 milj, kr, på tobaksreklam, ochnog inbillar jag mig att syftet med reklamen är att upprätthållatobakskonsumtionen - de som röker skall fortsätta att göra det, och man villockså få nya rökare. Enligt Tobaksbolaget skulle marknadsföringen av tobak vidett annonseringsförbud söka sig andra, svårkontrollerbara vägar, något somskulle drabba den inhemska tobaksproduktionen. Självfallet föreligger en vissrisk för att smygreklamen skulle öka vid ett annonseringsförbud, men Tobaksbolagetsfarhågor är säkerligen ändå betydligt överdrivna.