prot · G90936 · 1985-12-31 00:00:00 — Vad som har häntunder är ju att vi mycket kraftigt har ökat antalet anställdamed lönebidrag. Det har vi däremot inte gjort när det gäller Samhällsföretag.Vi har alltså så att säga gått in på ett tidigare stadium. Det är ofta så, när det gäller dem som får ett jobb inom Samhällsföretag dessförinnanväldigt noga har prövat möjligheterna att få till stånd en anställning på denöppna arbetsmarknaden , både med och utan lönebidrag. Därför är svårigheternastora. Jag tror att det är riktigt att ha en sådan principuppläggning som vihar haft . Framför allt är det således på lönebidragssidansom verksamheten skall expandera. Men det innebär också, tror jag - och det ärganska naturligt - att det blir ännu svårare att placera ut dem som arbetarinom Samhällsföretag på den öppna arbetsmarknaden. Det finns säkert också andraproblem och hinder. Men jag vet att Samhällsföretag självt arbetar ganskamycket med dessa frågeställningar och på att försöka hitta nya infallsvinklarnär det gäller den här verksamheten. I nästa interpellationssvar kommer en avde aktiviteterna att belysas närmare. Om vidgade möjligheter för handikappade att få arbete påden öppna arbetsmarknaden 8 (); Jag kan konstatera att intesvarade på min fråga om varför man inte kan ändra bestämmelserna, så att allahandikappade får tillgång till lönebidragsanställningar efter samma regler ochoberoende av vem som är arbetsgivare. Den frågan får väl kvarstå. När det gäller det differentierade lönebidraget tycker jagatt en eventuell rädsla för en meritvärdering utgör ett mycket dåligt skäl föratt inte förbättra lönebidraget, så att fler kan behålla sitt arbete. Farhågorna är säkert överdrivna. Det borde vara möjligtatt hitta lösningar så att sådana här situationer inte behövde uppstå. Det ärsjälvklart att arbetsförmedlingen bedriver en aktiv påverkan för attarbetsplatserna skall anpassas till de handikappade. Det hör ihop med lönebidraget,som jag tidigare påpekade. En annan sak som behöver aktivtpåverkas är arbetsförmedlingens information om lönebidrag. Det är säkertväldigt många små företagare som inte vet vad lönebidrag är- de har aldrig hörttalas om det. De vet inte att de med hjälp av lönebidrag kan anställaarbetshandikappade, som kan bli mycket duktiga, finna sig till rätta ochbegränsa sitt handikapp. Jag har frågat flera stycken, och det är få som kännertill lönebidraget. På detta område finns det mycket att göra för arbetsförmedlingarna,och det säger de också själva. Överläggningenvar härmed avslutad. Prot.1985/86:36 3 § Svar på interpellation 1985/86:44 om möjlighet för mindreföretag att anställa handikappade .. , ... , Herr talman! BarbroSandberg har frågat socialministern om hon är beredd attändra riktHnjerna för försöksverksamheten med inbyggda verkstäder inomSamhällsföretagsgmppen, Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall besvara interpellationen. Bakgrunden till fråga är att hon anseratt de mindre företagen hindras att anställa arbetshandikappade på grund avSamhällsföretags bestämmelser att det måste finnas minst femarbetshandikappade i en inbyggd verkstad, Samhällsföretag har riktlinjer för sin försöksverksamhet medinbyggda verkstäder. Normalt innebär inbyggda verkstäder att arbetshandikappadeanställda i Samhällsföretagsgmppen har sitt arbete förlagt till andra företagslokaler och att de arbetshandikappade deltar i det företagets produktion. Genomavtal mellan berörd regional stiftelse och det företag där arbetet görs, fårSamhällsföretag betalt för det arbete som de arbetshandikappade utför. Formen inbyggda verkstäder har satts i gång avSamhällsföretag söm ett medel att fullgöra de uppgifter riksdag och regeringhar ålagt företagsgruppen. Inbyggda verkstäder är således inteförfattningsreglerade. Verksamheten skall därför .bedömas gentemot de mål somgäller för företagsgruppen. Som framhåller har Samhällsföretagbeslutat att inte ingå samarbetsavtal om inbyggda verkstäder om gruppen ärfärre än fem arbetshandikappade. Skälen för detta är följande. Samarbetet innebär oftast att de arbetshandikappade äranställda av Samhällsföretag, som har ansvar som arbetsgivare för dem mendessutom ansvar för att de särskilda sociala mål som gäller förarbetshandikappade i Samhällsföretagsgmppen förverkligas. Det kan gälla olikainsatser för t. ex. rehabilitering, teknisk anpassning, företagshälsovård ochutbildning. Vidare har Samhällsföretag ansvar för att verksamheten bedrivs ienlighet med de ekonomiska mål statsmakterna lagt fast för verksamheten. Samhällsföretag har gjort den bedömningen att de inte kanansvara för arbetsledning och tillsyn om det är mindre än femarbetshandikappade i gruppen. Även om det vore möjligt rent praktiskt, skulleverksamheten då inte kunna bedrivas inom givna ekonomiska ramar. Det är såledesomsorgen om de arbetshandikappade tillsammans med ekonomiska bedömningar somgör att Samhällsföretag har inriktat försöksverksamheten på grupper om minstfem arbetshandikappade. Skulle inbyggda verkstäder enligt Samhällsföretags modellbedrivas i mindre grupper eller med enstaka arbetshandikappade skulleverksamheten således knappast kunna förenas med de sociala och ekonomiska målsom har lagts fast för företagsgruppen. Jag vill isammanhanget erinra om de omfattande möjligheter som finns att via lönebidrag stödja enskilda arbetshandikappades arbete utanför Samhällsföretag i både små ochstora företag, 106 Anf.10 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Att ha ett meningsfulltarbete är för de flesta av oss en självklarhet. Att stå utanför den gemenskapenkan ibland bli till en tragedi, framför allt om orsaken till arbetslösheten ärnågon form av arbetshandikapp. Att förtidspensionera, i synnerhet yngre människor,är slöseri med mänskliga resurser. Samhällsföretagsgmppen har till uppgift attge människor med handikapp arbete när inga andra alternativ finns. Jag ser därför positivt på försöksverksamheten medinbyggda verkstäder. Den ger de handikappade möjlighet att få arbete ute på denreguljära arbetsmarknaden. Det finns också riktlinjer för hur det härsamarbetet mellan Samhällsföretag och de enskilda företagen skall gå till. Därsägs bl, a,: "att samarbetet ska vara långsiktigt, alltså inte till föratt täcka tillfälliga produktionstoppar,avtalet ska gälla att valet av samarbetspartner är mycketväsentligt, det måste vara ett seriöst företag, arbetsuppgifterna måste varaavpassade för handikappade och" - och det är här jag är kritisk - "haen sådan omfattning att en grupp av arbetshandikappade, minst 5, kan gesmeningsfullt arbete," När nu mindre företag genom visarintresse att teckna avtal med Samhällsföretag - men inte har möjlighet att taemot fem personer - kan Samhällsföretag, enligt nu gällande riktlinjer, intediskutera längre. De småföretagare som erbjuder sig att anställaarbetshandikappade har ofta ett personligt intresse och engagemang, som gör attde tillsammans med sin personal på ett naturligare sätt än större företag tarhand om den handikappade. Den handikappade kommer in i en arbetsgemenskap somkanske kan utvecklas till personlig vänskap även . Jag är således helt övertygad om att de sociala mål somSamhällsföretag har för sin verksamhet för arbetshandikappade till fullo kanförverkligas i samarbetet med ett litet företag. Likaså är det självklart attSamhällsföretags övriga insatser för t, ex, rehabilitering, teknisk anpassningosv, skall tillgodoses. Jag känner också till att det finns olika typer avlönebidrag för att stödja arbetshandikappade, men det är först när demöjligheterna är uttömda som de här åtgärderna sätts in. Dessutom, som välstatsrådet redan känner till, är de här möjHgheterna också begränsade avekonomiska skäl. har krävt att ramen för lönebidrag skall utökas.Det gjorde vi nu senast i en motion , där vi stöder AMS förslag. Jag tycker inte att jag fått tillräckligtgoda skäl av statsrådet för att inte försöksverksamheten också kan få ske imindre företag. När man nu håller på med en försöksverksamhet tycker jag attdet vore naturligt att också ta med några småföretagare. Det finns handikappadesom skulle må bättre av att få vara "ensamma" bland friskaarbetskamrater, och jag kan inte inse att det skulle strida motSamhällsföretags sociala mål. Jag vill därför fråga statsrådet; Är det möjligt att utökaförsöksverksamheten till att omfatta åtminstone några mindre arbetsplatser?Det kan ju vara värdefullt vid en framtida utvärdering av försöksverksamhetenatt kunna göra jämförelser. Om möjlighet för mindre företag att anställa handikappade Prot:1985/86:36 Anf. 26november 1985 Herr talman! Det var i budgetpropositionen i januari i årsom vi tog upp Om möiliehet för frågan om inbyggda verkstäder.Regeringen puffade då för den verksamhe- mindreföretas att '' tyckte att Samhällsföretagskulle sätta litet ny fart på den här i och för aninällahandikannadp '8 äventidigare förekommande och ganska hårt kritiserade verksamheten. Jag är alltså igrunden positiv till den här verksamheten. Det är naturligt att Samhällsföretag måste sköta dennaverksamhet inom de ekonomiska ramar som har angett och meduppfyllande av de sociala mål som Samhällsföretag har ålagts att följa. Det äralltså inte regeringen eller eller jag som harbestämt dessa riktlinjer, utan det är Samhällsföretags egen bedömning av hurverksamheten med inbyggda verkstäder skall fungera för att de sociala målenskall kunna uppfyllas. Jag anser att man i Samhällsföretag är bäst skickade attgöra dessa bedömningar och bestämma hur dessa ärenden skall hanteras. Vi skallinte centraldirigera verksamhet av det här slaget, och det skulle krävas om manföljde förslag. Verksamheten hade en omfattning som ioch för sig var relativt begränsad men som ändå har vuxit under senare tid.Ungefär 220 personer arbetade i fem inbyggda verkstäder. Samhällsföretag harfört många diskussioner med olika samarbetspartner, inte minst med småföretag.Men det är ofta så - tyvärr, kan man säga - att dessa diskussioner inte lederfram till en praktisk överenskommelse. Man har svårt att komma överens omersättningsnivån och om arbetsgivaransvaret för dem som redan är anställda. Detär nämligen inte så sällan enskilda företagare tycker att de redan hartillräckligt många arbetshandikappade på sin arbetsplats, och om det blir eninbyggd verkstad vill de föra över personer som redan är anställda till deninbyggda verkstaden, Samhällsföretag har naturligtvis motsatt uppgift, nämligenatt se till att arbetslösa arbetshandikappade får ett arbete. Det har också varit svårt att klara en del av delångsiktiga garantier som måste finnas. Som själv sade skalldet inte handla om tillfälliga arbetstoppar. Samhällsföretag har alltså visat mycket god vilja genomatt föra diskussioner både med småföretag enskilt och med småföretagens olikaorganisationer, och det kommer de att fortsätta med såvitt jag är underrättad.De planerar själva en utvidgning av verksamheten. Men förutsättningen är attden kan genomföras på ett sådant sätt att de sociala målen uppfylls.Samhällsföretag har gjort den bedömningen att man behöver en grupp på fempersoner för att klara detta mål och de ekonomiska mål som ålagtSamhällsföretag. Jag anser inte att jag själv är bättre skickad änSamhällsföretag att styra den verksamheten. 12 (); Jag förstårinte riktigt resonemanget om de ekonomiska nackdelarna.Om jag är riktigt underrättad får Samhällsföretag av lönekostnadenför sina anställda. Skickar man ut dem till ett enskilt företag utgår jagfrån att det företaget får . Tillsynen och den eventuella ''° arbetsledningen får Samhällsföretaggott och väl täckning för. jag attdet lilla företaget kan sköta arbetsledningen lika bra som Samhällsföretag. Jag förstår inte heller resonemanget om centralstyrning.Samhällsföretag finns ju ute i de olika småorterna. hemtrakt heter detUppsam, och där har man varit positiv till mitt förslag. Jag har också talatmed småföretagare som säger att de visst kan ta emot handikappade, men inte femstycken. Man kan tänka sig ta emot en, och då är det högst sannolikt att denende handikappade kommer utifrån och att man inte gör en omplacering inomföretaget. Jag tror inte alls att det behöver bli någon centraldirigeringhärvidlag. När man skyller på de sociala målen tycker jag att det äratt nedvärdera de enskilda företagarna. Jag tror att de väl så bra somSamhällsföretag kan uppfylla de sociala målen. Om möjlighet för mindre företag att anställa handikappade 1 det sista fallet passar det alldelesutmärkt att man uppfyller de sociala målen genom att anställa personer medlönebidrag. Sedan vill jag säga att procentandelen är , Vi har pressat ner den, och för innevarande budgetår ligger den på ,Men i detta skall rymmas mycket av annan verksamhet. Det är självklart att det handlar om en centralisering ochtoppstyrning, om man kräver att regeringen och skall dra upp riktlinjernaoch inte Samhällsföretag självt. Vi har ansett att Samhällsföretag är bättrelämpat att fatta beslut om riktlinjerna för försöksverksamheten än riksdagenoch regeringen. Sedan är det naturligt att Samhällsföretag fastställerriktlinjerna i samarbete mellan dem inom den egna organisationen som arbetarlokalt och ute på fältet och dem som arbetar centralt. Där måste riktlinjernakunna diskuteras, och där måste de kunna förändras, om man finner attverksamheten inte fungerar på ett tillfredsställande sätt. Jag förutsätter attSamhällsföretag arbetar på det sättet. 14 (): Som jag tidigare sade är lönebidrag utesluteti de fall jag har tagit upp. Där går det inte att placera handikappade medlönebidrag. Jag kan tänka mig att regeringen till Samhällsföretag kanuttala en viljeinriktning, om man nu inte kan ändra Samhällsföretags besluthärvidlag. Jag vidhåller alltså att man faktiskt borde försöka få till stånd enändring för att kunna göra jämförelser när verksamheten skall utvärderas. Överläggningen var härmed avslutad. 1985/86:36 4 § Svar på interpellation1985/86:35 om tillämpningen av vinstdelningsskatten har frågat mig om jag är bereddatt företa åtgärder som innebär att ordalydelsen av 3 § i lagen omvinstdelningsskatt utformas så, att en justering av lagervärde, som företasutan avsikt att förändra företagets beskattningsbara inkomst, inte träffas avparagrafens justeringsregel. Frågan ställs mot bakgrund av att en överföring avett lager mellan två koncernföretag kan leda till att de båda koncernföretagensvinstdelningsunderlag ändras, har vidare frågat mig om jag anser det varaen rimlig princip att statens beskattningsrätt använts för att beskatta dem sominte kan betala sina egna kostnader. Han synes i den delen syfta på att det kaninträffa att ett företag som redovisar ett underskott i sin . resultaträkningfår betala vinstdelningsskatt. I ett frågesvar i kammaren meddelade jagatt en översyn av vinstdelningsskatten skall göras inom . Enpromemoria i ämnet kommer att remitteras under våren 1986.1 promemorian kommerbl. a. de frågor som tagit upp att behandlas. 16 (): Jag tackar finansministern för svaret. Jag vill gärnauttala ett beklagande av att finansministern fått uppleva dålig koordinationmellan moderata riksdagsmäns frågor och interpellationer. Det kan ju vara litettröttsamt att komma hit och diskutera samma ämne ideligen. Men det är välkonsekvensen av att lagen om vinstdelningsskatt är en dålig lag. Förutom attden politiskt är mycket omtvistad och kritiserad är den en dålig prestation avfinansdepartementet. Vi vet att vinstdelningsgruppens arbete inte blev föremålför ordentlig utredning, utan lagförslaget lades fram i stor brådska för hade så bråttom att få igenom löntagarfondsbeslutet. Jag beklagar alltsåatt det blivit så här, men jag ser det närmast som konsekvensen av attlagstiftningen är som den är. Den fråga som jag tagit upp är en angelägen fråga. Detförhållande jag har pekat på motverkar i hög grad en sund utveckling av svensktnäringsliv. Det handlar alltså om att företag vill genomföra organisatoriskaförändringar som är betydelsefulla och som skulle innebära en förstärkningeller utveckling av företagen. Här har lagens otydlighet en direkt återhållandeeffekt eller ännu värre- den gör att företagen söker andra lösningar, som ärmindre rationella, och som i hela vårt tänkande bygger in ett fortsatt behov avatt anpassa sunt handlande till existerande och otydlig skattelagstiftning. Jag vet från mina studier i ämnet att det finns en storsvensk koncern som har redovisat sina problem för regeringen. Man talar där omatt man när det gäller betydande belopp är osäker om lagens innehåll. Jag skulle kunna säga, finansministern, att denna fråga ärenkel att besvara på ett sätt som ger ett verkligt besked och inte utgör ensådan undanflykt som dagens svar. Jag skulle vilja substantiera denståndpunkten för att se om jag därmed kan provocera finansministern till enverklig debatt i sakfrågan. Vinstdelningsskatten bygger på att man utgår från ettföretags beskattningsbara inkomst. Med tanke på protokollet och för debattensskull vill jag citera 3 § i lagen om vinstdelningsskatt: "Det nominella resultatet är företagensbeskattningsbara inkomst eller beräknade förlust vid taxeringen till statliginkomstskatt sedan detta belopp minskats med beskattningsårets inkomstskattsamt, i den mån inkomsten eller förlusten påverkats av nedan angivnaposter." I Hstansom sedan följer i 3 § redovisar man förändringar av lagerreserven. För att inte förbruka tid genom att läsa för mycketinnantill vill jag emellertid citera texten i proposition 1983/84:50 på s.88-89; "Som framhållits i det föregående bör utgångspunktenför beräkning av vinstdelningsskatten vara företagets verkliga vinst. Skattensstorlek bör därför i princip inte påverkas av bokslutsdispositioner. Har dessaminskat den statligt beskattningsbara inkomsten bör avdraget återföras. Har deökat den beskattningsbara inkomsten bör underlaget för vinstdelningen minskas imotsvarande mån." har alltså en diskussion uppkommit om en teoretisksituation som inträffar i samband med en koncernstrukturering kan tolkas så skulle få ett vinstdelningsskatteproblem, trots att den beskattningsbarainkomsten i statligt inkomstskattehänseende inte har påverkats. För att ytterligare spara tid skall jag bara citera densista meningen i en mycket känd skatteexperts uttalande: "Jag vill t. o. m. gå så långt, att jag vill påståatt en justering strider mot lagstiftningens syften." Det förefaller alltså som om denna fråga är mycket enkel.Den är faktiskt ganska självklar, den strider ju, som denne sakkunnige och somjag och - det utgår jag från - även finansministern inser, motvinstdelningsbeskattningens syften. När finansministern nu vägrar att ta upp en debatt ochverkligen svara på frågan måste detta uppfattas av oss som arbetar med dessating i näringslivet -revisorer, banker, rådgivare, styrelseledamöter,direktörer och andra - som om finansministern verkligen övervägde att låtadenna oklarhet bestå för att därmed möjligen tillföra staten ännu enskattekälla som inte förutsågs då lagstiftningen infördes. Av den anledningentycker jag faktiskt att det är finansministerns plikt att gå upp i talarstolenoch säga om det är riktigt att en sådan tolkning som befaras och som jag härhar talat om strider mot vinstdelningsskattelagens syften och för den skullinte kommer att tillämpas. Jag kan slutligen säga att denna lag innehåller en långserie andra problem, som har behandlats här i kammaren i många olikasammanhang. Jag ser naturligtvis med spänning fram emot den revision som skallgöras och den promemoria som skall gå ut på remiss, så att vi kan få diskuteraäven de andra problemen. Men, för dagen, finansministern, fyll den självklaraplikten och ge oss besked om att denna tolkning inte skall gälla! Om tillämpningen av vinstdelningsskatten 17LARS DE (): Såvitt jag förstår, även av finansministernssvar , utgör finansministerns svar till för ett parveckor sedan rörande upphävande av vinstdelningsskatten vid fusion mellansparbanker något av Prot,1985/86:36 Om tillämpningen av vinstdelningsskatten ettprejudikat för den fråga som har rest här i kammaren . Enöverföring av varulagerreserv från ett bolag till ett annat i en koncern är juen transaktion som i mycket påminner om en fusion mellan banker och börrimligtvis inte leda till någon ny beskattning av den typ som vinstdelningsskattennu åstadkommer. Det har ännu inte kommit någon proposition från finansministernrörande befrielse från vinstdelningsskatt vid fusion mellan banker, varförstatsrådet förvisso har möjlighet att ta med även den fråga som med denna interpellation i sin proposition rörande avskaffandet avvinstdelningsskatt vid fusion av banker. En helt annan fråga som jag skulle vilja ta upp i sambandmed vinstdelningsskatten och löntagarfonderna är dessa fonders inverkan påfrivilliga vinstdelningsplaner. Det skulle kunna skrivas flera doktorsavhandlingarangående framgångsrika vinstdelningsplaner hos framgångsrika industriföretag iandra länder, och även i finns exempel på sådana. De mest bekanta tordevara i och Svenska s. k. oktagonplan, vilka bådautan tvivel haft stor betydelse för sina företags framgång. Många fler exempelfinns även i , som dock alla har det gemensamt att vinstdelningsplanernamåste vara skräddarsydda för det egna företaget. Det gär inte att - som man görgenom lagstiftningen beträffande löntagarfonder - hugga till ett system somblir rättvist för alla de många typer av industriföretag och handelsföretag somskall leva med sådan lagstiftning. har löntagarfondslagstiftningen lagt en död handöver alla vinstdelningsplaner inom svenskt näringsliv. Därigenom avhänds vårtnäringsliv ett företagsekonomiskt verktyg som i många andra industriländer ihög grad har bidragit till den industriella utvecklingen i dessa länder. Dettaär en beklaglig följd av lagstiftningen om löntagarfonder. kräver att jag skall stiga upp ikammarens talarstol och säga: Så här får lagen om vinstdelningsskatt inte tillämpas.Låt oss bortse, herr talman, från att kräver att jag skall begåvåld på grundlag; sådana uttalanden får jag nämligen inte göra. Den tolkning som självgör i sin fråga och som såvitt jag förstår skattemyndigheterna har gjort är,att överföring av varulager kommer att få skattekonsekvenser för det ena av dei transaktionen invecklade bolagen, och det är detta som man har protesteratemot. Men det är också av samma anledning som vi har låtit göra denna översyn.Den enda vägen att ändra situationen är att ändra lagstiftningen, och det äralltså det som utredningen syftar till och som det förslag som skall läggasfram i vår kommer att behandla. Anf.19 (): Jag delar inte finansministerns uppfattning att jag skulleha begärt att han skall göra våld på den svenska grundlagen genom att häruttala att lagstiftningens innehåll icke står i överensstämmelse med desstillämpning. Vad jag säger är att man i många instanser har den övertygelsenatt denna lags solklara utgångspunkt i den beskattningsbara inkomsten innebär,att eftersom den beskattningsbara inkomsten inte påverkas av de transaktio- ner som vi diskuterar, påverkasej heller vinstdelningsskatten av dessa transaktioner. Men ordalydelsen i lagenoch framför allt de utomordentligt otydliga reglerna om koncernförhållandenmedför att någon entydig tolkning inte kan göras. Detvore då möjligt för finansministern att nu säga att hans avsikt när hanframlade sin proposition var att använda koncernens beskattningsbara inkomst,och enbart denna, som utgångspunkt för vinstdelningsskatten. Han skulle ocksåkunna fortsätta med att säga: Skulle det nu visa sig att man kan komma framtill en annan uppfattning i tolkningsansträngningarna, är jag beredd att vidtaåtgärder för att förhindra att en sådan felaktig tolkning görs. Medett sådant uttalande hade finansministern inte gjort våld på någongrundlagsregel, utan hade i stället bidragit till både att den promemoria somskall framläggas blir tydligare och - vilket är ännu bättre - till att ge allade företag som försöker angripa detta problem för att kringgå lagen vägledning,så att de skulle slippa dessa förnedrande ansträngningar.