prot · G90974 · 1985-12-31 00:00:00 — Det vore bra för Bergslagen men också för många andrautsatta områden, utarmade eller överhettade. Denna långa debatt är alltså tyvärr nödvändigsom en väckarklocka för regeringen. Regeringen måste fä upp ögonen för dagensregionala obalans. 12GUDRUN (): Eftersom den här stora regionalpolitiskadebatten också tycks omfatta det näringspolitiska avsnittet tänker jag först taupp litet allmän näringspolitik, I en marknadsekonomi är det vikfigt att päalla områden främja konkurrens och motverka monopol, behövs åtgärder påmånga områden för att öka konkurrensen, men denna politik fär oftast föras istrid med socialdemokraterna, som i nästan alla lägen slår vakt om denoffentliga sektorns monopol. Marknadsekonomins frihet och mångfald är för oss liberalerden självklara grunden för samhället. Marknadsekonomin skapar initiativrikedom,som i sin tur alstrar kunskaper och information bland miljoner människor ochföretag. Den sprider makt och ansvar, den tillgodoser ett behov av varor ochtjänster, den är flexibel och - sist men inte minst - den ger konsumenterna enstark ställning, I en marknadsekonomi är det kunderna som själva avgör vadde vill konsumera. Motsatsen är en centralstyrd planekonomi - där är det statensom bestämmer vad kunderna har att köpa. En planekonomi är därför aldrigförenlig med liberal polifik. Att tillämpa marknadsekonomin är det oöverträffadesättet att tillvarata den kunskap och den unika kompetens som finns spriddbland enskilda människor. Mer än 1 miljon människor i vårt land ärdirekt verksamma i privata företag med färre än 200 anställda. De företag igruppen som har färre än 50 anställda sysselsätter ca 700 000 personer. Om manenbart ser på antalet arbetstillfällen, finner man alltså att de små och medelstoraföretagen utgör en högst väsentlig del av vårt näringsliv. Dessutom står småföretagsamheten för så mycket mer som ärav posifiv betydelse: stor spridning av ägande och inflytande - stort enskiltengagemang och ansvarstagande -, nytänkande som leder till utveckling och enmångfald av produkter och tjänster. Vidare kan nämnas regionalpolitiken, därmindre och medelstora företag spelar en avgörande roll. De små och medelstora företagen har alltså mycket storbetydelse för svenskt näringsliv. Faktum är att värt land skulle må bra av attsmåföretagandet ökade ännu mer. börjar det med nyetableringar avsmåföretag -drivna av eldsjälar och ofta i enkla och anspråkslösa former. Sedangår utvecklingen i riktning mot en allt betydelsefullare industri och annanverksamhet. Det är viktigt för att vi har livskraftigaföretag, att vi har modernt tekniskt kunnande och att våra företag ärkonkurrenskraffiga på export- marknaden.Förutsättningen för detta är att vi har en näringspolitik som ger hyggligavillkor för all företagsamhet, I all synnerhet gäller detta kanskesmåföretagen. politik i dessa frågor redovisas i våramotioner som innehåller en rad konkreta förslag. Jag kan här nämna några avvåra krav. Vi kräver nämligen att förmögenhetsskatten på arbetande kapitalavskaffas, att byråkratiskt krångel och uppgiftslämnande minskas - vilket harsärskilt stor betydelse för småföretagen -, att etableringsfriheten inte fårinskränkas, att enmansföretag utan kollektivavtal inte fär diskrimineras, attde offentliga monopolen bryts och att lärlingsutbildningen utökas. Dessutom ären livskraftig detaljhandel viktig för . Vad har då den socialdemokrafiskaregeringen gjort? Jo, den har vidtagit en rad åtgärder som inneburit sämrevillkor för mindre och medelstora företag. Den har höjt ett stort antal skatteroch avgifter sedan regeringsskiftet samt urholkat marginalskattereformen.Men den mest negativa åtgärden var införandet av löntagarfonderna. Löntagarfonderna är nu en hämsko på näringslivet. Det ärinte svårt att förstå att många småföretagare tappar sugen då de åderläts påpengar som så innerligt väl skulle behöva stanna inom företaget. Jag kan inte låta bli, herr talman, att citera från enalldeles färsk artikel, som både enkelt och uppriktigt belyserlöntagarfondernas effekt på ett medelstort företag: "Vi har gjort upp en femårsplan för rekonstruktion avföretaget, för att vi ska bli en trygg och säker arbetsplats för våraanställda. Därför känns det tungt att behöva lämna över pengar till enfrämmande organisation som kanske fär för sig att satsa kapital i ett av vårakonkurrentföretag. Vi kämpar för överlevnad och blir bestulna på pengar. Ordetär konfiskation," Den som uttalar sig sä kritiskt om löntagarfonderna ärHans Höjden, chef för utanför i , Det bör påpekasatt han inte gör någon hemlighet av att han är socialdemokrat. ordförande instämmer och tillägger:"Men inte väntade vi oss att fonderna skulle få sådana härkonsekvenser," kräver att löntagarfonderna avskaffas, Istället kan man uppnå både vinstdelning och medinflytande - vilket intelöntagarfonderna ger -genom frivilliga andel-i-vinst-system. Sådana system kanutformas så som företagare och anställda själva kommer överens om. Några ord också om utvecklingsfonderna. Viden diskussion med ett femtiotal företrädare förSHIO-Familjeföretagen framfördes kritik mot utvecklingsfonderna, och någrakrävde t. o, m, deras avskaffande. Det är inte första gången U-fondernakritiserats - det hör man ganska ofta. Men - motsatsen framkommer också. Då man möter demänniskor som haft kontakt med U-fonden och fått hjälp med krediter, annanservice eller råd gör de ofta positiva kommentarer. anser att U-fonderna ändå utgör ett stöd förde små och medelstora företagen, U-fonderna behöver emellerfid bli bättre ochmera ändamålsenliga, och det första kravet är då att målgrupperna utvidgas. Attendast tillverkningsindustrin och turismen faller inom det tillåtna område därU-fonderna kan verka hjälper inte den som har en hantverksindustri eller ettserviceföretag. Jag inledde med att tala om behovet av nya företag,Nyföretagande är en livsnerv i varje marknadsekonomi. En mycket stor del av demsom startar företag är kvinnor. Vi vet att kvinnlig företagsamhet i storutsträckning finns i servicebranscher och i mindre utsträckning itillverkningsindustrin, Alla dessa är uteslutna från möjligheten att fåstöd från U-fonden, Det jag har sagt om näringspolitiken gällernaturligtvis generellt för hela landet, men småföretagsamheten ochnyetableringar är särskilt viktiga ingredienser i den utveckling som måste tilli Bergslagslänen, Bergslagens strukturkris har en förlamande effekt påmänniskors syn . En arbetslöshet på i län och iLjusnarsbergs kommun får t, o, m, den mest optimistiske att tappa gnistan,län har drabbats av stor befolkningsminskning, och särskiltBergslagskommunerna håller på att förblöda på arbetskraft och kunnande. Det är en tragisk utveckling som pågår i Bergslagen, ochsom regeringen måste hjälpa till att vända. Och det som skall ske bör ske fort! har i en omfattande Bergslagsmotion föreslagitett åtgärdspro-gram på 17 punkter, alltifrån nedsättning av arbetsgivaravgiftentill inrättande av teknisk högskola och femårigt tekniskt gymnasium. har också väckt en motion om insatser förÖrebro län där vi bl, a, tar upp frågorna om län som transportcentrum,strategiska läge med två Europavägar, E 3 och E 18. samt länken norrut,R 60, borde vara en god bas för gynnsam utveckling i södra delen av , Det gäller att ta vara på dessa möjligheter, Bravarutransporter och kommunikationer är en grundförutsättning för näringslivet.Nyligen har en rapport som kallas Motorvägstriangeln redovisats, som vi hördetalas om tidigare, där bl, a, medverkat. Det framtidsperspektiv som skissas bygger på ettsammanhängande system av motorvägar och motortrafikleder som binder sammanStockholm, och , Det som är oroande är att arbetsgruppentidsmässigt prioriterar förbindelsen Stockholm-Jönköping-Göteborg i stället förStockholm-Örebro-Göteborg, En utbyggnad av denna led kan innebära att en stordel av genomfartstrafiken flyttas från län till andra län som har mindreallvarliga regionala problem. Trafiklederna är styrande för företagsetablering, och detär därför nödvändigt att väga in de regionala aspekterna redan påplaneringsstadiet. Inte minst för utvecklingen i Bergslagen är därförsträckorna Stockholm-Örebro-Göteborg och Stockholm-Örebro-Oslo viktiga delar i"motorvägstriangeln", I länsmotionen föreslår vi också att statistiskacentralbyrån flyttar över till , Den del avSCB som finns i bör nufå bli en helhet. Huset bör få byggas färdigt. Tomten ligger och väntar. Det ären regionalpoli,tisk åtgärd som bör besluta om i är, län är också en lämplig plats för ettlinberedningsverk. Mycket tyder på en kommande renässans för linhanteringen iSverige, Linodling och linberedningsverk är ett utvecklingsbart projekt, IÖrebro pågår försöksodlingar, och behövs en marknadsundersökning för attutreda linets utveckling. Slutligen, herr talman, vill jag ägna en minut åtdemokratifrågorna. Kommer man från kommun har man stort behov av att fådiskutera demokratin. Socialdemokraternas metod att kollektivanslutabostadsområdet till ett sympafisörsregister föranledde mig att ställaen fråga till statministern. Han föredrar tydligen att försöka lägga"locket på" och meddelar att han inte ämnar besvara frågan. Statsministern ursäktar sig med att "frågan äröverspelad". Det kan jag meddela honom att den inte är. Tilltaget äranmält till datainspektionen, som just nu häller på att pröva omkollektivregistreringen är ett brott mot datalagen. Har registreringen skettmed hjälp av databehandling är det ett brott. Rör det sig om ett manuelltregister är det inte olagligt, men i vilket fall som helst mycket klumpigt,säger man på datainspektionen. Kollektivanslutningen till det socialdemokratiska partieti har länge kritiserats av den borgerliga oppositionen. Dennaytterligare avart, som tagit sig uttryck i , visar tydligt hurfullkomligt respektlöst socialdemokraterna behandlar enskilda människor. Jag tycker att det är en klar brist hos statsministern atthan inte har modet, eller viljan, att stiga upp i talarstolen och ta klartavstånd från denna odemokratiska metod. 13ING-MARIE (); Vi närmar oss slutet på den allmänpolitiskadebatten. När de regionalpolitiska inläggen tas upp betyder det nästan alltidatt ledamöterna frän den region det handlar om är intresserade, medan de övrigasuckar tungt och tänker pä något annat. Ändå kan de regionalpolitiska frågornaaldrig ses som fristående länsvisa frågor. Regionerna är som kommunicerandekärl, varje förändring i ett område får också konsekvenser i andra. Många talare har tagit upp problemen med överhettningen iStockholmsregionen, Bostadsbristen är skriande. Inom många arbetsområden sänkskraven på de sökande snabbt. Man plockar ofta in folk "direkt frångatan". annonserar "hej vilt" efter folk ilokaltidningarna i Bergslagen och , I möts de norrländska glesbygdsproblemenoch de mellansvenska industriomställningsproblemen - bäde och Bergslagensproblem i samma län. kör flyttbilarna för fullt i riktning mot ochStockholm och går tomma tillbaka. Samtliga kommuner i länet har fått minskadbefolkning , Men ett enstaka år visar kanske ändå inte hur allvarligtproblemet är, utan det är själva trenden som speglar det. Under de tre senasteåren har vi förlorat över 1 000 personer varje är. Föregåendeårs befolkningsminskning i var den kraftigaste i hela landet, fanns det 19,3 sökande på varje ledigtarbete. Medan arbetslösheten för riket har sjunkit till är den iGävleborgs län . Ändå hade vi 8 548 personer sysselsatta iarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Särskilt allvarlig är naturligtvis arbetsmarknadssituationenför ungdomarna. var i genomsnitt i riket av18-19-åringarna placerade i ungdomslag, men i var siffran 22,. undermycket läng tid pendlat kring , och det är den i särklass högsta siffran ihela riket. Nära en fjärdedel av ungdomarna i åldrarna upp till 20 årsysselsätts i ungdomslag. Detta är inte siffror som man kan vifta bort! ärarbetslöshetsproblemen även för ungdomar mellan allvarliga.Problemen skjuts uppåt i åldrarna. Mänga har här redovisat bakgrunden till problemen. Den ärnaturligtvis det stora beroendet av basnäringarna och omställningen inom industrin.På två år har över 4 000 arbetstillfällen försvunnit. Det är en åderlåtning somär fullt jämförbar med den i Uddevalla- och . Men vi har kanskelängre pendlingsavstånd till orter med bättre tillgång på arbetstillfällen. Ändå har vi länge försökt balansera beskrivningen avproblemen genom att också beskriva utvecklingsmöjligheterna. Vi vill inte attGävleborg skall identifieras som ett hopplöst län. I vpk:s länsmotion, medBertil Måbrink som första namn, beskrivs länet som en sådan katastrof att detblir pinsamt att läsa. Den motionen skjuter över målet. I finns ett utvecklat industrikunnande ochen öppenhet för omställning och utveckling sammanlänkat med en tilltro till denegna förmågan. Det finns ett kreativt klimat. Detta är inga dåliga resurser. Vår avgående landshövding har beskrivit situationen imåleriska utspel och har säkert ofta irriterat myndigheter i , menibland har det varit nödvändigt att göra så för att fokusera problemen ochunderstryka kraven på insatser. Vi är glada över att vi också har fått kraftigt ökaderesurser att förfoga över i länet för företagsutveckling. Vi har också fåttökade möjligheter att ta egna initiativ. Med begränsade medel har därigenom nyajobb kunnat skapas. Introduktion och spridning av ny teknik, bl. a. när detgäller elektronik och data, är långsiktigt viktiga insatser. På flera håll ilänet byggs teknikcentra. och utvecklingsfonden har ett särskiltprojekt för att stödja utvecklingen av data och elektronik i länet, men detbehövs statliga insatser för att främja detta arbete. Utbyggnaden av ett kabelnät med fiberoptik längs länetskust är naturligtvis ytterst angelägen. Informationsteknologi och datateknik kange oss möjligheter till spridning av arbetstillfällen på ett helt nytt sätt.Det är industri- och regionalpolitiskt vi här kan få instrument. Samspeletmellan industri och regioner måste utvecklas med den nya tekniken. harkabelutbyggnaden i det allmänna medvetandet handlat om kabel-TV eller inte. Detär viktigt att utbyggnaden inte sker enbart med hänsyn till TV-konsumenternasönskemål. Kostnaderna för teknikutbyggnaden borde i högre grad åläggasindustrin, som blir den stora användaren av dessa tjänster . är det viktigt att utbyggnaden av fiberoptik också kan ske inåtlandet mot och . Som jag tidigare nämnt tillhör bådeNorrland och Bergslagen. På alla kartor tillhör länet . Sysselsättnings-och näringsmässigt finns samma problem som i övriga . Ändå harGävleborgs län uteslutits från att komma i fråga för stöd för regionalutveckling genom Norrlandsfondens medel. Vi menar nu att det knappast kanfinnas skäl att det skall fortsätta så. I budgetpropositionen anger regeringen att Norrlandsfondenskall behålla sin nuvarande verksamhetsinriktning. Fonden har ett eget kapitalpå 256 milj, kr,, och det finns 210 milj, kr, i likvida medel, I länkänner vi oss i det här sammanhanget som den fattige utan sked. Mänga affärsmässigtväl försvarbara projekt skulle kunna förverkligas om också läningick i Norrlandsfonden, Främst tänker jag pä de mycket intressanta fynd somgjorts vid mineraljakten i länet. Det är viktigt att klart markerarett ställningstagande för att innefattas i Norrlandsfondensansvarsområde. De svåra översvämningarna i Ljusnans dalgång i höstasorsakade både personliga och ekonomiska skador som var mycket omfattande. SjönVarpen är särskilt känslig för hög vattenföring. Sjöns utlopp är trångt, Isamband med snösmältning och häftiga regn kan sjöns vattennivå stiga flerameter med betydande skador som följd. Med relativt små insatser skullevattenföringen avsevärt kunna förbättras och känsligheten för översvämningarminskas. Socialdemokraterna i anser att det är viktigt att dessaåtgärder vidtas. Vi har i en länsmotion pekat på tre kommuner som vimenar har de klart största problemen. Det är , och Söderhamn.Regeringen har i nära samarbete med kommunerna starkt engagerat sig i denäringspolitiska frågorna. Helt klart borde det finnas möjligheter att direktsfimulera nya företag eller expanderande företag att lokalisera sig till dessaorter. Kommunerna har en stark vilja att klara den omställning som näringslivetkräver. Jag skulle även vilja ta upp några frågor inomutbildningsområdet. Det har visat sig att insatser inom utbildningsområdet ärmycket effekfiva regionalpolitiska instrument. Alltmer framstår andelenhögskoleutbildade i en region vara av stor betydelse för företagens utvecklingoch/eller lokalisering. Flera talare har berört detta. Runt högskoleorternaknoppas ofta nya företag av. Särskilt gäller detta tekniska utbildningar, ochnaturligtvis i anknytning till forskningsinstitutionerna. har vi i hela landet en stor brist påtekniskt utbildad personal. är det svårt att i tillräckligt hög gradöka antalet utbildningsplatser vid de tekniska fakulteterna och högskolorna.Både tillgången på lärare och svårigheterna att fylla utbildningsplatserna medkvalificerade sökande begränsar möjligheterna. Undersökningar visar att andelenstuderande hemmahörande i eller i närheten av högskoleorterna är oerhört stor iförhållande till andelen studerande som reser till långt bort belägnahögskolor. Tittar man på de studerandes sociala bakgrund är skillnaderna ännustörre. De regionala högskolorna har snabbt kommit att visa sigvara betydelsefulla för utvecklingen av arbetsmarknad och näringsliv i sinaregioner. Att bättre ta till vara den outnyttjade begävningsreserv som finnsutanför högskoleorterna måste vara ytterst angeläget både för den enskilde ochför samhället. Vi har i länsmotionen visat hur vi vill utveckla nyaformer av både utbildningsanordnande och distribution. Jag tror att man skullekunna använda mycket av ny teknik och av nya former samt pröva former av 3 protokoll 1985/86:74- 77 modifieraddistansutbildning, som skulle underlätta högskolestudier och sprida dessautbildningar. /tillförs i budgetpropositionennya utbildningslinjer, dels en bostads- och fastighetsförvaltningslinje, delsen kontors-och distributionslinje med 30 platser vardera. Vi får även två nyadatalinjer, som tidigare funnits som lokala linjer, men de blir nu allmännalinjer. Det är naturligtvis oerhört glädjande att högskolan pådetta sätt dels tillförs nya angelägna utbildningar, som vi för övrigt underflera är har motionerat om här i , dels får en bredareutbildningsprofil med framför allt inriktning mot teknisk och ekonomiskutbildning. /har en mycket stark dominansav lärarutbildningar. För att möjliggöra nya utbildningar har därförneddragningar av förskollärar- och klasslärarutbildningarna redan tidigareskett. /har bedrivit ett framgångsriktutvecklingsarbete för att bryta sektorstänkandet inom de olikapedagogutbildningarna och i stället utvecklat ett samspel mellan de olikautbildningarna. Inom högskoleregion är /den endahögskolan som har alla de olika pedagogutbildningarna; förskollärar-,fritidspedagog-, lågstadie-, mel-lanstadie- och speciallärarutbildning. Den föralla dessa pedagoglinjer gemensamma grundutbildningen har väckt ett stortintresse. Samverkansutbildningen betonar det som är gemensamt iyrkesfunktionen. Utbildningen har bedrivits i enlighet med det synsätt somförskola-skola-kommittén har utvecklat i sitt betänkande. Den nya lärarutbildningenför lägre stadier är i praktiken redan genomförd i /. Dimensioneringen av lärarutbildningarna inomUppsalaregionen är i förhållande till befolkningsunderlaget klart lägre än förriket i övrigt. Ytterligare minskningar, som har aviserats, skulle ytterligaresnedvrida proportionerna. visar att antalet barn iskolåldern kommer att öka ganska kraftigt , Den tidigareplaneringen av lärarutbildningarnas dimensionering har varit ryckig och visatsig inte stämma med verkligheten. Det vore olyckligt om de utvecklingsinsatsersom gjorts inom lärarutbildningarna vid /skulle visasig vara förfelade som en följd av att klasslärarutbildningarna försvinner. Det finns planerade utbildningar inom den tekniska sektornsom vore ytterst välbehövliga med hänsyn till regionens behov, och de bör kommatill stånd. De nya utbildningar som föreslås i årets budgetproposition ersätterinte vad en neddragning av klasslärarutbildningen skulle innebära. Det ärmycket stora skillnader i resurser mellan vad som tillförs och vad somdiskuteras att tas bort. Utbildningen måste också ses som en framtidssatsning ochinte enbart begränsas av oföränderliga ramar. För industriutvecklingen ärutbildningsinsatser ofta de mest effektiva utvecklingsstöden. Inom har högskolan ett mycket starkt stöd.Hela länet och alla partier har ständigt engagerat sig i dessutveckling. Borde inte högskolan få arbetsro och kunna satsakrafterna på utveckling i stället för att bli utsatt för alla dessa attackersom riktats och riktas emot den? sade att utvecklingscentrummåste skapas också utanför de traditionella universitets- och högskoleorterna.Han pekade på infrastrukturen och talade om länsvisa program för utveckling.Det är oerhört väsentligt att vi i ett sådant läge i ett hårt ansatt län intedrabbas av ytterligare nedskärningar. Vi menar att de åtgärder som vi harföreslagit därför måste till för att utvecklingen skall kunna vändas. 14AKE WICTORSSON (s); Automatisering - datorisering, ett behov avmer och mer kunskaper och idéer, allt detta driver fram en snabb omvandling avvårt lands näringsliv. Industrisamhället går över i informationssamhället. Jobbförsvinner, jobb tillkommer i nya näringar på nya orter. var det ijord- och skogsbruket jobben försvann, nu är det i bruksorter och gamlaindustrimiljöer, där arbetsmöjligheterna inte längre står till buds. I alltstörre utsträckning finns jobben i de stora tätorterna med godakommunikationer, bra utbildningsmöjligheter och en samhällsmiljö som ger allafamiljemedlemmar möjligheter till utveckling och utkomst. Flyttströmmarna går från , Bergslagen och vissadelar av till de få universitets- och högskoleorterna. Starkast ärdragningskraften i norra delar, dit den högreutbildningen, det internationella flyget och de nya arbetsplatserna inomelektronik- och dataindustrin lockar människorna. Situationen skiljer sig frånmotsvarande , därför att det är praktiskt taget omöjligtatt locka företag utifrån till de områden från vilka avflyttningen sker. Det skall här klart sägas ifrån att det här inte är enutveckling som önskas av oss som är verksamma i . Vi vill haen utveckling som är positiv för så stora delarav landet som möjligt. Viupplever de växande köproblemen i storstadsområdet som ett hot mot en godlivsmiljö här i regionen. Vi är bara i början av den här skisseradeutvecklingen. Automatise-ringen och övergången till datoriserad konstruktionoch tillverkning har bara inletts. 1 arbetar med enhelautomatiserad bilfabrik. Många bedömare har siat om snabbt stigandearbetslöshetssiffror som en följd av denna utveckling. Runt omkring oss ute iEuropa ser vi också en sådan utveckling. I har det varitmöjligt att med hjälp av en starkt tillväxtorienterad ekonomisk politik intebara hålla sysselsättningen uppe utan t.o.m. öka det totala antaletarbetstillfällen. Starkt bidragande orsaker till detta har varitengångsdevalveringen och den starka dollarkursen. Av denna utveckling har växande grupper välutbildade, somvarit beredda att och kunnat acceptera de villkor som bjudits i de delar av näringslivetsom expanderat, dragit fördelar. Dessa grupper har ofta också dragit fördel avden förmögenhetsomfördelning som blivit följden av den snabba inflationen ochdet höga ränteläget. Detta har motsvarats av att de grupper som inte haft demöjligheterna har fått det sämre. Låginkomsttagare har upplevt hurrealinkomsten försämrats.- Vi har fått allt fler socialbidragstagare, flerförtidspensionärer, fler i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Vi har fått allt fler"restarbetslösa", utslagna som över huvud taget inte passar på arbetsmarknaden.Bara i finns det 12 000 arbetslösa som inte "platsar"på landets bästa arbetsmarknad. kan vi bara ana de tendenserna. Vibehöver veta mera om orsaker och sammanhang. Därför är det nödvändigt med denlåginkomstutredning som bl. a. socialdemokraterna i krävt.