prot · G90950 · 1985-12-31 00:00:00 — Om vi följdeKenth Skårviks rekommendation, skulle det förbh som det nu är - dvs. att deflesta tandläkarna finns i , och , Men vi vill att detskall finnas tandläkare överallt, AnL15 (); Detta blir mitt sista inlägg i den här diskussionen, för det verkarvara helt meningslöst att diskutera dessa saker med socialdemokraterna. Jaghar stor erfarenhet av det privata näringslivet. Eftersom det på detta områdemycket väl går att göra jämförelser med det privata näringslivet, kan jag inteföreställa mig att det i detta sammanhang skulle fungera på annat sätt än iandra sammanhang. Vi kommer således att fortsätta att motionera i denna fråga.Vi hoppas att vi får möjlighet att genomföra det som vi förespråkaroch att vi då får tillfälle att i praktiken bevisa för ochövriga socialdemokrater att det inte behövs någon etableringskontroll. AnL16 (); säger att utan etableringskontroll kommer de flestatandläkarna att finnas i , och . Men, , vihar ju haft etableringskontroll och ändå finns de flesta tandläkarna iStockholm, och ! Det är en av effekterna av begränsningen. Anf.17 (): Återigen vill jag fråga : Varför finns de flesta läkarnaoch tandläkarna i de områden som har det största befolkningsunderlaget, ochvarför kan vi inte fortsätta med nuvarande system tills vidare? Vi har intesagt att systemet med etableringskontroll skall permanentas. Vi har sagt attdet skall finnas tills vidare. AnL 18 (): Jag hade, som sagt, inte tänkt gå längre i den här debatten.Beträffande det sist nämnda vill jag dock framhålla att vad jag sade var attfarhågor finns för att systemet skall bestå. För övrigt hänvisar jag till vadNils Carlshamre sade förut. Han sade nämligen: Det är bara att konstatera hurdet ser ut inom tandläkeriet i just . Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutet redovisas efterdebatten om kulturutskottets betänkande 7.) Kammarenövergår nu till att debattera socialförsäkringsutskottets betänkande 7 ominvandring m. m. AnL 20 (): Allt fler människor tvingas att lämna sina hem och sinahemländer. Kränkningar av folkrätten och av enskilda människors fri- ochrättigheter utgör den viktigaste orsaken till att en så stor mängd flyktingarsöker en i vårt land. I kan vi ta emot bara en bråkdel av denstora flyktingskaran. Av ca 12 miljoner flyktingar i världen tar vi emot 1 7oc.Vi är skyldiga att föra en generös politik och ge en till de flyktingarsom söker sig till vårt land. Det förtryck som råder och det faktum att länderbefinner sig i krig bäddar för att flyktingströmmarna kommer att fortsätta.Under 1984 kom de flesta flyktingarna från , , , , Libanonoch , Den av regeringen fastställda kvoten utnyttjades främst förflyktingar från , , , och , Det har rått stor enighet om grunddragen i den svenskaflyktingpolitiken. I den situation vi just nu upplever, med en växande skara avflyktingar som söker sig till , sätts dock våra gmndläggande ambitionerpå prov. Genom bristen på vilja att klara den uppkomna situationen harregeringen bäddat för att problem skall uppstå. Varje ansvarsfull politikermåste ta ställning, så att vi kan hejda de rasistiska tendenser som tyvärrockså kommer upp till ytan även i vårt land. Dessa tendenser får grogmnd i denbristande förmåga att klara situationen som regeringen har visat. Denbudgetförstärkning till invandrarverket som föreslås i den proposition vi nubehandlar är baserad på de behov som verket hade . De pengar somvi skall bevilja är i praktiken redan förbrukade. Den1 trädde det nya beslutet om flyktingmottagande i kraft. a. att huvudmannaskapet för flyktingmottagning har övergått frånAMS till statens invandrarverk. Det innebar vidare att flyktingar och flertaletasylsökande skall vistas på förläggning före utflyttningtiU kommun, att asylansökning skall polisutredas under den asylsökandesvistelse på förläggningen och att statens invandrarverk om möjligt skall fattabeslut i klara ärenden före utflyttningen. skall kommunerna svara fördet lokala mottagandet, medan staten genom statens invandrarverk står förhuvuddelen av kostnaderna. Dettahar inte fungerat, AMS-förläggningarna är ännu inte avvecklade. Balansen vidinvandrarverket är 15 220 fall, och av dessa är 4 400specialärenden. Totalt har från oktober månads slut balansen ökat med 1 520fall, varav 600 är s, k. specialärenden. Vivet också att handläggningstiden för dessa specialärenden tenderar att öka.Från sida har vi alltid lagt stor vikt vid att det skall ske ensnabb och säker behandling av asylansökningarna. Vi har desenaste åren motionerat om resurser till invandrarverket. Vi har även med fog,som det visat sig, skarpt kritiserat regeringens ryckighet när det gälleransvarsfrågor som rör invandrarverket. Utredningsläget är nu också påtagligtoroande i en del pohsdistrikt. Dethar visat sig att fyraveckorsgränsen för flyktingars och asylsökandesvistelsetid på förläggning inte håller. Förläggningarnas antal har ökat, ochdet finns nu ett tjugotal ohka sluss- eller mottagningsförläggningar i landet.Väntetiden är inte de tänkta fyra veckoma utan beräknas uppgå till ett halvårunder 1986. Härkrävs krafttag om regeringen tänker sig att bemästra situationen, I en PM frånseptember skriver invandrarverkets chef om behovet av flera fasta tjänsterför att utflyttningen till kommunerna skall kunna påskyndas. Problemen medspontana flyktingar som uppstår i kommuner som ställer stora krav påpersonella resurser för att klara av den uppkomna situationen. Närdet gäller kostnadsaspekten vet vi att vistelse i förläggning kostar betydligtmer än vad det kostar när flyktingen har placerats ut i en kommun. Det bordevara ett tungt vägande skäl för att verkligen påskynda detta arbete. Det är ettbra besparingsförslag, som dessutom har stor mänsklig betydelse. Närvi behandlar flyktingfrågan i gör vi det från laglig och ekonomiskutgångspunkt. flyktingpolitik gmndar sig på intematio-nellakonventioner och landets egna lagar som reglerar flyktingfrågorna. Det ärnaturligtvis på det sättet som vi skall behandla frågoma i . En storgmpp bland dem som kommer över våra gränser utgörs av barn. Vi borde ta osstid av eftertanke över vad bamen utsätts för under dessaförhållanden. Debam som kommer hit har levt i ständig rädsla. De har magont, de gnisslartänder, och de väter ner sig. Det är barn som aldrig har kunnat leka fritt, ochi många fall har de aldrig fått leka. Risken för plötsliga bombkrevader harhålht dem borta från lekytorna. Det är klart stressade bam, som flytt frånkrigsskådeplatser och som har sett föräldrar eller släktingar dödas. Det är bamsom har förlorat sina fäder i krig. Dessa bams historia bryr sig inte någon om.Ingen myndighet frågar efter deras upplevelser och motiv att komma hit. Behovenav vård och behandling för dessa bam omfattar ett riktigt omhändertagande inombarn- och ungdomspsykiatrisk mottagning, inom barnhälsovård och inom skola ochförskola. Kunskaperna ute i kommuner och landsting är starkt begränsade. Detfinns inte några särskilda resurser för detta ändamål, och det finns inteutbildad personal som klarar dessa speciella fall avvårdbehov. Här krävs det initiativ från regeringen. Dessa barn kan bli utsattaför att skiljas från föräldrar och syskon. Vi skulle aldrig drömma om attförfara på detta sätt mot svenska barn utan att det först hade skett enordentiig utredning. Men här skiljer vi barn och föräldrar från varandra utanatt inse den skada som barnen utsätts för, Allabarn måste ha samma rättigheter oavsett hur de har kommit in i , Denotrygghet dessa barn levt i har i sämsta fall framkallat känslokyla. Vi måste ivår behandling av flyktingar lägga större vikt vid omhändertagandet av barnen.Barn utsätts i dagens krigssituation formera våld . De torteras ochavrättas för att föräldrar och far- och morföräldrar skall erkänna brott. Dehålls fängslade, och de används som bamsoldater. För dessa barns skull måsteSverige bli ett föregångsland när det gäHer ett värdigt, humant ochframåtsyftande mottagande av flyktingbarn. Barn skall utgöra en neutralkonfliktzon i krig. Att ge barnen denna behandling är ett steg i ettförebyggande arbete för att förhindra konflikter. Känslokalla barn blir somvuxna ofta människor med våldstendenser. Jag vill med detta yrka bifall till reservationerna 1 och 2 isocialförsäkringsutskottets betänkande 7, som behandlar invandring ochflyktingfrågor. AnL 21 (): I propositionen föreslås en ökning av medelsanvisningen med 350 milj,kr,, vilket är mycket lovvärt. Förslagetär föranlett av att antalet utlänningar som söker asyl i har ökat merän beräknat , vilket har medfört en del administrativabekymmer för invandrarverket. Kritikenhar varit mycket stark mot de långa handläggningstiderna med åtföljandeväntetider och fördröjning av besked. Detta vållar fysiska ochpsykiska lidanden för de asylsökande. Väntetiderna är också mycket olikaberoende på var de väntande är tillfälligt boende. Vianser därför från sida att man här skulle ha tillsatt mer medelför att verkligen kunna förkorta väntetiderna. Det går inte att bara vänta ochhoppas att allt skall lösa sig till slut. Situationen är prekär och tar påkrafterna för alla inblandade vare sig man är invandrare eller flykting, poliseller tjänsteman på invandrarverket. Vivill därför uppmana invandrarminister att tillsätta medel i så storutsträckning att dessa problem för de asylsökande snabbt löses på etttillfredsställande sätt. Vi får inte pressa dessa människor på ett sådant sättsom vi gör . Det går inte heller att pressa alla dem som från svensk sidasköter handläggningen. Det går alltså inte längre med bara tillfälligalösningar. Enannan angelägen fråga tas upp i reservation 2, Den gäller utflyttning tillkommunema. Även här har väntetiderna blivit betydligt längre än vad somberäknades, vilket får besvärliga konsekvenser för många asylsökande. Detgäller t, ex, undervisning i svenska, som alla invandrare har rätt till, samtbarnens skolgång. Det gäller att här sätta till kraftfulla åtgärder vad gällerstödet till kommunerna både i form av ekonomiska resurser och i form avexperthjälp. 2Riksdagens protokoll 1985/86:50 Det är bättre att ta de eventuellt högre kostnaderna nu änatt få dem senare med eventuella andra bekymmer, vilket en för litenmedelsanvisning kommer att innebära. Regeringen bör komma tillbaka tillriksdagen med förslag till ytterligare åtgärder för att man skall kunnaförkorta handläggningstidens längd samt ge ytterligare möjligheter tillsnabbare utflyttning till kommunerna för de asylsökande. Jag yrkar härmed bifall till reservationerna1 och 2. Jag vill också meddela att jag ställer mig helt bakom det anförandesom höll. AnL 22BÖRJE (); Flyktingsituationen i världen är mycketallvarlig, I Amnestys senaste årsbok räknar man upp mer än 100 länder medförtryck av mänskliga rättigheter, och det pågår ett sjuttiotal väpnadekonflikter i världen. Sammanlagt rör det sig om minst 20 miljoner människor somhar blivit tvungna att lämna sina hemländer. tar endast emot av världens flyktingar,men trycket ökar också på vårt land, , , och harför tHlfället de kraftigaste ökningarna. Om vi jämför 1983 med 1985 så harantalet asylsökande för del ökat från 2 000 till 14 000, alltså enmycket kraftig ökning . Den här oerhörda ökningen av människor somsöker sig till vårt land för att nå friheten gör att utrednings- ochmottagningsresurserna är hårt ansträngda. När vi planerade för flyktingverksamhetenräknade vi med att vi skuHe ha en asylinvandring på kanske 5 000 personer ochatt vi metodiskt och i normal arbetstakt skulle kunna bygga upp det nyasystemet för kommunalt mottagande av flyktingar. Men läget har som bekantblivit helt annorlunda, vilket medför att vi måste utökamottagningskapaciteten. Naturligtvis måste vi vara väl medvetna om de krav påökade insatser från kommunernas sida som har uppkommit genom den oväntadesituationen. I stort sett fungerar systemet med avtal mellan invandrarverketoch kommunerna mycket bra trots den ökade belastningen. Totalt har nuöverenskommelser träffats med ca 150 kommuner. Till december har sammanlagt ca13 000 asylsökande och flyktingar tagits emot i dessa kommuner. Många kommunerställer upp på ett fint sätt och tar ett solidariskt ansvar, men det finnsockså kommuner som vägrar göra detta, och det är naturligtvis beklagligt. Förläggningstiderna har blivit avsevärt längre än de fyraveckor som har angivits som mål, eftersom det inte varit möjligt att snabbt fåfram det antal kommunplatser som svarar mot det ökade behovet. Till december1985 har invandrarverket öppnat tio tillfälliga utredningsförläggningar. Vidarehar verket inrättat några tillfälliga slussförläggningar. En ny permanent utredningsförläggninghar också öppnats i , Man räknar med att de AMS-förläggningarför asylsökande, som kom till , skall vara tömda , I tilläggspropositionen, som diskuteras, ökas dettotala anslaget för invandring med hela 350 milj, kr. Det är en avsevärdresursförstärkning som sker, bl, a, förinvandrarverket. Det visar att regeringen både varit och är beredd att vidtaåtgärder så att berörda myndigheter ges möjlighet att fullgöra sina åliggandeni enlighet med av statsmakterna angivna riktlinjer. fastaresurser förstärks nu med 22 tjänster och med 15.Även utrikesförvaltningens resurser för utlänningsärenden förstärks. Genomdagens beslut hoppas vi kunna komma ned till rimligare förläggningstider. sade att det finns en ryckighet i anslagsgivningen tillinvandrarverket, men det finns ju inget belägg för ett sådant påstående.Regeringen och har tillfört invandrarverket extratjänster. Och i det beslut vi skall fatta nu får alltså invandrarverketytterHgare 22 tjänster, framför allt på handläggningssidan, för att arbeta medasylansökningarna. Regeringen får också 15 nya tjänster för att ta hand ombesvärsärendena. Det är alltså en rejäl förstärkning som sker. KenthSkårvik säger att det behövs ytterligare medel. Ja, det är en gissning ~ detfinns inget underlag för ett sådan påstående. Det sker en rejälresursförstärkning genom att man tillför hela området 350 milj. kr. Angelägetär också att kommunerna runt om i landet ställer upp för att de ca 3 100personer som vistas i förläggning skall komma ut i normalt boende. Kommunerutan tidigare erfarenhet av flyktingmottagning kan behöva särskilt stöd.Regeringen har därför också i tilläggsbudgeten föreslagit extra medel förspeciella bidrag till sådana kommuner. Informationen till allmänheten och tillkommunerna utökas även. Det är en viktig sida. sade att barnen genom krig och förföljelse får lida oerhört, och detär säkerligen riktigt. Det är naturligtvis viktigt att barnen får ett gottmottagande. Det är också en målsättning för aHa som är engagerade i arbetet attbarnen verkligen omhändertas på ett bra sätt. Vi understryker att detta ärmycket väsentligt. Somjag sade tidigare är det en avsevärd resursförstärkning som sker på helaområdet, och det finns alltså inget underlag för den kritik som ochcenterpartiet kommer med, 350 nya miljoner tillförs området, och det är ganskamycket pengar. Enbred utskottsmajoritet har ställt sig bakom förslaget i propositionen, och jagvill yrka bifall till utskottets hemställan. AnL 23 () replik; Det är alldeles riktigt som säger, att det bhr en rejälförstärkning. Den behövs mer än väl, och den är redan till stora delar uppäten,eftersom det här arbetet pågår och eftersom kommunerna i stor utsträckningställt upp på ett mycket bra sätt som flyktingmottagare. Men just när det gälltatt förbereda kommunerna har det brustit, och vi anser att ryckigheten påhandläggarsidan inom statens invandrarverk har orsakats av regeringens brist påintresse för att ge invandrarverket fasta tjänster. Vi behöver inte gå så långttillbaka i tiden för att klart kunna konstatera att så har varit fallet,eftersom man i budgetförslagen bara har tagit upp medel till tillfäHigatjänster. nämner ingenting om vilka kontakter som tas på det internationellaplanet. Vi har konstaterat att flyktingströmmarna Sådan ärsituationen, och vi tycker att då internationellt har ett ansvar föralla de flyktingar som söker sig ut över västvärlden. har inte haftmöjlighet att ta emot alla de kvotflyktingar som vi har lovat att ta emot. Vihar inte klarat den delen. Inom denna flyktinggrupp finns många handikappademänniskor som skulle kunna få en betydligt bättre tillvaro här i än vadde har i de flyktingläger där de nu befinner sig. Jagtycker att det vi kan konstatera utgör ett starkt underlag för attkritisera det förhållandet att regeringen inte ställt upp som den borde hagjort för att lösa dessa problem. Som jag sade i mitt anförande bäddar dettaockså för att det skapas rasistiska tendenser i vårt land. Vi måste på alltsätt försöka förhindra att något sådant här sker. Jag tycker fortfarande attregeringen inte har handlat med den snabbhet som man kunde begära av ensocialdemokratisk regering, AnL24 () replik: Jag sade i mitt anförande att jag är mycket nöjd med det tillägg somgjorts här, även om jag kanske innerst inne tycker att det kommit väl sent. Dethar trots allt rått bekymmer ganska länge i fråga om handläggningstiderna, ochstark kritik utifrån har framförts . Vid de kontakter som vi harhaft med kommunerna har man just tagit upp det som nämnde,nämligen att kommunerna inte fått den hjälp som de hade behövt, innan de så attsäga fick invandrarna till sig, och inte heller i början av verksamheten. Detbehövs mera pengar till kommunerna för att dessa skaH kunna anlita experter somkan hjälpa dem att klara denna situation, som ibland är mycket besvärande fördem. Det gäller både beträffande bostadsfrågan och med tanke på detfrämlingshat som kan uppstå i kommunerna, där man ibland har svårt att ta emotinvandrarna på rätt sätt. Det senare är en mycket viktigt synpunkt. Jagtror att det finns underlag för mitt påstående att det skuHe göra mycket stornytta om man just nu avsatte större medel för att så att säga möta i grindoch därmed kunde förebygga det främlingshat som vi faktiskt ser i vissa lägen.Det är frågorna om väntetiderna, skolgången och svenskundervisningen som vitycker är de viktiga i detta sammanhang. Det är angeläget att man tar emotbarnen på rätt sätt, så att de kommer i gång med sin skolgång och känner sighemma i vårt samhälle. Omvi kunde slippa sådant som tidningarna nu alltid tar upp, dvs, långaväntetider, för sena utvisningar och stora demonstrationer, som iblandförekommer i dessa sammanhang, tror jag att vi skulle kunna arbeta på ettbetydligt lugnare sätt . har uppgivit att man undersommarhalvåret lyckades arbeta ned väntetiderna till en viss gräns. Underhösten har man dock åter igen märkt en ganska kraftig tendens tHl ökningar. Vitror därför att det behövs mera medel för dessa uppgifter. Jag menar att dettainte bara är en gissning utan att det är fråga om ett verkligt behov. AnL 25 ()replik; Flyktingsituationen i världen är naturligtvis mycket aHvariig, och detär viktigt att tar sitt ansvar. Jag menar också att man gör det. Antalet flyktingar somkommer hit har ökat från 2 000 till 14 000, Det är alltså väldigt många somsöker sig till , Av dessa får 12 000-13 000 stanna i vårt land. Det ärviktigt att vi ger dessa människor ett fint mottagande och att de känner sigvälkomna till , Jagmenar att det inte finns något belägg för påståendet om en ryckighet iriksdagens åtgärder vad avser invandrarverket. Man har fortlöpande inrättat nyatjänster, och invandrarverket får 22 nya tjänster. Jag menar att detta ären rejäl förstärkning. De handikappade som kommer till måstenaturligtvis få en alldeles speciell behandling, i form av medicinsk vård ochrehabilitering. Av det skälet träffade invandrarverkets styrelse i går ettavtal med om tillgång till platser där. Man undersöker ocksåom det finns möjlighet att placera sådana handikappade på rekreationsanläggningarute i landet. Problemetjust nu är placeringen av de många asylsökandena ute i kommuner på ett sådantsätt att de får ett normalt boende. Det senare är oerhört viktigt. Jag tror attframför allt men också kan göra en insats i detsammanhanget. Jag har överblick över förhållanderna i , och jag vet attdet där finns borgerligt styrda kommuner som vägrar att ta emot invandrare.Vellinge kommun, där det framför allt är som styr, vägrar att taemot asylsökande. ISjöbo kommun, där framför aHt har centrala poster, har det under höstenförts en mycket livlig debatt. säger där nej till emottagande avasylsökande. Den bästa insats som kan göra är såvitt jagförstår att påverka sina partivänner i att liksom många andra kommuner ilandet ta sitt solidariska ansvar. Då skulle göra en god insats idetta sammanhang. AnL 26 () replik: Det är klart att vi alla måste hjälpas åt. Vi har också ett organ,statens invandrarverk, som skall se till att beslutade åtgärder verkställs. Dethar inte fått de resurser det önskat för att kunna ta de kontaktersom behövs, och därför har vi också den situation som vi har . Det krävsväldigt mycket av information. Ju går och ju fler rykten som cirkulerar,desto svårare kan läget bli, om man inte gör något verkligt radikalt på dettaområde. Ocksåjag ser med tacksamhet på det förhållandet att vi nu fått en proposition omdessa frågor, även om den kom sent. Min förhoppning är också att den skallhjälpa till så att vi får ett bra flyktingmottagande. Menvad är det som händer, när så många flyktingar kommer illegah och gömmer sig?Är det inte ett tecken på att vi inte klarar av att ge flyktingar tilltro tillatt deras ansökningar behandlas på rätt sätt? Det händer ju att stora skaror avflyktingar gömmer sig för att myndigheterna sedan inte skall förvägra dem attstanna och få ansökningarna behandlade . Dethär kräver väldigt mycket information, och det kräver naturligtvis också av osspolitiker att vi ställer upp och för ut information om hur systemet skallfungera, I första hand anser jag dock att det är myndigheterna som har ansvaretoch att det är regeringen som till slut har det övergripande ansvaret att setill att det fungerar. AnL 27BÖRJE () replik: Det är naturligtvis viktigt att de som sökersig till känner en rättstrygghet, och jag menar att det kan de ocksågöra med den svenska lagstiftningen. Det finns ju möjlighet att anföra besvär,och den utnyttjas också i stor omfattning. Jag menar att ansökningarna får enkorrekt behandHng, Att det finns besvärsmöjligheter gör naturligtvis atthandläggningen tar sin tid. Det är helt naturligt, men det är viktigt att varjeperson som söker sig hit får sin ansökan behandlad på ett korrekt sätt. Jag vill hävda att situationen naturligtvis intehade varit bättre med lösningar. Det satsas oerhört mycket justnu. Det är en rejäl resursförstärkning som sker, och det finns inget som helstunderlag för kritik på den punkten. AnL 28NILS CARLSHAMRE (m): Jag vill gärna säga att jag och den moderatagruppen i socialförsäkringsutskottet helt delar den syn på flyktingar ochflyktingpolitik som kom till uttryck i varmhjärtadeinledningsanförande i den här debatten. Jag tror för övrigt att den synen delasav hela utskottet och, vill jag gärna hoppas, av hela . Där vi skiljer oss är i bedömningen av vilkakonkreta åtgärder som kan vara tjänliga just nu för att förbättra situationen.Vi har alltså inte bedömt att tillförsel av mer pengar just nu egentligen harnågon betydelse. Vi brukar i mycket säHan skilja på de olikaanslagsformerna, men man bör kanske lägga märke till att vadutskottet föreslår att besluta är att anvisa pengar på s. k.förslagsanslag till den här verksamheten. Det innebär att de pengar som behövsoch kan förbrukas faktiskt finns, oavsett hur mycket det blir. Det är inte så att svårigheten att få ut flyktingar ikommunerna bottnar i att vi inte har pengar att betala kommunerna överenskommenersättning - de pengarna finns - utan det har varit svårt att få fram platseratt betala för. Vi tror inte att det just , en månad före nästabudgetproposition, går att påverka det läget med att formellt anvisa merpengar. Men vi är helt överens om behovet att få verksamheten bättre i gång.