prot · G9093 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:3 1 § Valberedningens presidium Jag får anmäla att () utsetts till ordförandeoch () till vice ordförande i valberedningen. 2 § Förkortad motionstid beträffande proposition1985/86:13 .Regeringen har beträffande proposition 1985/86:13 omändring i smittskyddslagen m.m. föreslagit att skall besluta attmotionstiden förkortas . Kammaren beslöt förkortamotionstiden till att utgå . 3 § Anmäldes och bordlades Redogörelse 1985/86:1Justitieombudsmännens ämbetsberättelse 4§ Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts ]985/86:5 av () till statsrådet om flyktingpolitiken: En human flyktingpolitik är eninternationell förpliktelse, en insats för internationell solidaritet omsatt ipraktisk handling. Vår traditionella flyktingpolitik har haft starkt stöd inomvårt land. Men det finns politiska och andra krafter som utnyttjar ochspekulerar i invandrar- och flyktingfientlighet även om de söker dölja ellerförneka detta. Den årliga invandringen av utlänningar som får bosätta sigi vårt land har proioko//1985/86:1-4 varitbetydligt lägre än under andra hälften av1970-talet. Det rör sig om en minskning med ca 10 000 , eller från 36 000till 26 000 . Bara en mindre del utgörs av flyktingar. Under 1984beviljades sammanlagt 4 600 uppehållstillstånd för flyktingar och därmedjämställda. Detta är ett betydligt lägre antal än under vissa tidigareår;" exempelvis 1982 då det uppgick till 6 200. Våra handläggnings- och mottagningsresurser för flyktingarär nu ansträngda, framför allt hos polisen och vid mottagningsförläggningarna.Balanserna hos invandrarverket och har också ökatavsevärt. Det har ställts förbättrade resurser till förfogande. Dekommer att behöva förstärkas ytterligare om inte handläggnings- och väntetiderskall fortsätta att vara alltför långa, medföra svår psykisk press för deasylsökande och onödiga kostnader för samhället. Det behövs också attytterligare omfördelningar av personalresurser görs hos handläggandemyndigheter. Men en förkortning av handläggningstiderna får inteinnebära inskränkningar i rättssäkerheten. Förstärkningar av rättssäkerhetenär behövliga såväl i samband med avvisning som vid verkställighet avavlägsnande från landet. Det är bra att asylutredningen föreslagit att utlänningfår möjlighet att överklaga beslut som polismyndighet fattar i samband med attden verkställer lagakraftvunna avlägsnandebeslut. Åtgärder behöver också vidtas för att minska antaletutlänningsärenden i . Förenklingar och förändringar kan görassom begränsar antalet ärenden och minskar benägenheten att överklaga i ärendenav mindre vikt. Det förekommer allt fler klagomål mot att direktawisningarav polisen sker på otillräckliga eller felaktiga grunder. Det har skettavlägsnanden av bl. a. palestinier, iranier och tamiler, som inte varitberättigade eller kan ifrågasättas. Det är viktigt att en noggrann uppföljningoch undersökning sker av avlägsnanden till exempelvis länder som ,, , och . bör föregå med gott exempel i sin egenflyktingpolitik för att kunna uppnå goda resultat i förhandlingar med andraländer om förbättrade flyktingbestämmelser och ett bättre fördelat ansvar förflyktingarna. Vårt ord väger då tyngre i internationella sammanhang. Det gällerockså att inte verkställa avlägsnanden på sådant sätt att övervältraransvar på andra länder, vilket förekommit beträffande och . Det är en viktig och känslig fråga att tillse att deflyktingar som inte kunnat erhålla pass eller visering icke berövas rätten . Å andra sidan måste människosmuggling i profitsyfte beivras. Det ärangeläget att denna trafik på allt sätt motverkas, då den inte bara skadarflyktingarna utan även ansträngningarna att föra en human flyktingpolitik häroch ute i världen. Den svenska flyktingkvoten har under en följd av årfastställts till 1 250 flyktingar . överfördes hit endast 1063 personer. Det är angeläget att den blygsamma flyktingkvoten verkligen tas ianspråk. Det är också med hänsyn till flyktingsituationen anledning attöverväga att utöka flyktingkvoten,inte minst för att söka bättre förebygga den brottsliga smugglingsverksamheten.Men detta får inte ske på bekostnad av 6 § utlänningslagen, som ger personermed tungt vägande flyktingliknande skäl möjligheter till en här i vårtland. Det finns många flyktingar som återvänt till sinahemländer efter det att demokratiska förändringar genomförts, exempelvis iArgentina och , och . Det bistånd som flyktingar kan fåvid ett frivilligt återvändande måste förbättras. Informationen och undervisningen om flyktingfrågor ärotillräcklig och måste förbättras för att man mer effektivt skall kunna bekämpaflykting-fientliga opinioner. I anledning av det anförda får jag ställa följande frågortill invandrarminis-tern: Hur bedömer invandrarministernsituationen och utvecklingen beträffan de handläggningen av flyktingärenden och mottagningen av flyktingar i vårt land? Vilka åtgärderavser invandrarministern att vidta för att förbättra handläggningen avflyktingärenden och mottagningen av flyktingar? Kanmöjligheterna för flyktingar som vill återvända till sina hemländer förbättras? 1985/86:6av () till statsrådet om åtgärder för attförebygga dammkatastrofer: fick mångaföretag och enskilda lida stor ekonomisk skada av översvämningar. Jag utgårfrån att de kommer att hållas skadeslösa så långt det är möjligt. Befolkningen i bl. a. och hotades av enkatastrof när den i Vässinkoski höll på att rasa. Folk från bl. a.Orsa brandkår riskerade livet genom att krypa ned i en lång tunnel och öppna en lucka. Dammen var enligt ögonvittnen mycket nära att rinna över,och då hade människorna i tunneln dränkts. Vi är oerhört tacksamma över derasmod! Räddningsarbetet gick bra trots att det rådde oklarhet omvem som egentligen hade ledningsansvaret. Tre kommuner och två länsstyrelservar berörda. går åter ut och varnar kraftföretagen för att"hastiga och stora flöden kan inträffa som kan kräva omedelbara åtgärder iform av ökad tappning genom dammluckor och reservutskov". Marken är mättadav vatten, och nederbörden kommer därför att snabbare än man brukar behövaberäkna rinna ut i sjöar och vattenmagasin. Magasinen är välfyllda. Enligt NyTeknik 1985:39 är vattenregleringsföretagen inte villiga att sänka dammnivåernai förebyggande syfte, av ekonomiska skäl. Man gör det endast efter prognoser omstora regnmängder från . Det är viktigt att utreda varför så många tillbud nuuppträder rörande dammar, som ansetts helt säkra. Har skogsbruket med storakalavverkningar någon deli orsaken? Blir det större påfrestningar på dammarna när de används förtoppkraft i stället för baskraft som innan vi fick en stor andel kärnkraft ielsystemet? Med anledning av det anförda ber jag att tillenergiministern få ställa följande frågor: Kommerregeringen att komplettera lagstiftningen så att det råder full klarhet i vemsom har ansvar för vad vid hot om dammkatastrofer? På vilket sättförsäkrar sig regeringen om att allt görs för att förebygga nya katastrofhot? Ämnarregeringen tillsätta en utredning för att klargöra orsakerna till att våradammar blivit farliga? 1985/86:7 av () till justitieministernom rätten till offentlig försvarare i brottmål: Fr.o.m. gällernya regler om rätten till offentlig försvarare. Reglerna skärptes något pågrund av att statens kostnader för offentliga försvarare har ökat kraftigtunder senare år. Domstolarnas praxis ansågs ha blivit alltmer frikostig. Det framhölls emellertid uttryckligen att syftet ilagändringarna var att återföra domstolarnas praxis till den nivå som avsågsmed den tidigare gällande lagstiftningen. har genomfört en undersökning avverkningarna av lagändringarna. Enligt den har över en tredjedel av dem som1984 dömts till fängelse stått utan offentlig försvarare. Den andel av samtligadömda som var utan offentlig försvarare har ökat från 1983 till 61,8 %1984. En påtaglig minskning av försvararförordnanden har skett såvitt gällerförmögenhetsbrott. 1983 stod exempelvis vid förskingringsbrott utanoffentlig försvarare, medan siffran är . För misshandelsbrott ärmotsvarande siffra och 1984. Från föreligger vissa andra statistiskauppgifter om antalet offentliga försvarare i tingsrätter . uppgår antalet offentligaförsvarare till 16 170. Detta antal kan jämföras med motsvarande siffror förförsta som var 23 699, resp. 25 629 för år 1982,39 936 för år1983 och 20 898 för . Det har alltså skett en betydande minskning av antaletoffentliga försvarare. Minskningen av antalet offentliga försvarare har blivitstörre än vad som förutsetts. Det finns risk för att nedgången kan fortsätta. Rättstillämpningen har visat sig vara ojämn vid olikadomstolar och i skilda delar av landet. Förändringarna har varit särskilt storai och nedre . Med hänsyn till de prejudikat som förekommit i högstadomstolen kan en viss stabilisering komma att inträda. Men utvecklingenär ändå oroväckande. Det är ett samhälleligt intresse att den enskilde biträdsav offentlig försvarare när behov föreligger. Likheten inför lagen kräver atten betryggande ordning finns. Ianledning härav får jag ställa följande frågor till justitieministern: Hur bedömerjustitieministern utvecklingen efter de genomförda lagändringarna den 1januari 1984? Avserjustitieministern att vidta någon åtgärd för att förbättra möjligheterna fören tilltalad att få offentlig försvarare i brottmål? 1985/86:8 av (vpk) till justitieministern omöversyn av sexualbrottslagstiftningen: En 17-årig flicka våldtogs i Piteåav ett gäng pojkar. Flickan var medvetslös och kunde inte försvara sig.Eftersom flickan inte var "försatt i vanmakt" gjordesbrottsrubriceringen "sexuellt utnyttjande" i stället för"våldtäkt". När lagen stiftades var meningen inte att offretstillstånd skulle ha betydelse för vilken brottsrubricering som skulle användas.Piteåfallet visar att vid ett hjälplöshetstillstånd kan offret i praktikenutsättas för den form av våld som är lika allvarlig som det våld, vilketomtalas i 1 § andra stycket, dvs. den grova våldtäktens form. För rättsmedvetandet är det egenartat att självahjälplöshetstillståndet skall anses vara skäl för en mildare brottsrubricering. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga justitieministern: År statsrådet beredd att tainitiativ till en översyn av 6 kap.? 1985/86:9av (vpk) till statsrådet omkrigsmaterielexporten: De senaste skandalaffärerna medsvensk krigsmateriel väcker på nytt frågan om en ökad kontroll och insyn frånstatsmakternas sida. Det är uppenbart att speciellt , men kanske ocksåandra tillverkare av krigsmateriel, anser att lagen om export är till för attöverträdas. Det är uppseendeväckande att regeringen och desskontrollorgan, krigs-materielinspektionen, inte känt till eller sett mellanfingrarna med de överträdelser av lagen som tydligen pågått systematiskt. Närdet gått så långt att en fredsorganisation som Svenska freds- ochskiljedomsföreningen, med ytterligt begränsade ekonomiska resurser till sitt förfogande,kan ta fram fakta som regeringen inte känt till eller brytt sig om, är det ettallvarligt underkännande av regeringens och det ansvariga statsrådets arbete. Prot.1985/86:3, Närpolis, åklagarmyndigheter och tullkriminal lägger fram bevis om verksamheten,som medför att den ansvarige industriledaren måste avgå från posten somarbetsgivardirektör i avvaktan på en fällande eller friande dom, är det enskandal utan motstycke i den svenska vapenexportens historia. Då finns där ändåett otal skumraskaffärer, som pågått både undersocialdemokratiska och borgerliga handelsministrar. Frågan är vad regeringenhar för förklaring till det inträffade och vad som avses göras . Detnya rådgivande organ som inrättats och som mest kan ses som en utväxt avutrikesnämnden torde inte vara tillräckligt för att komma till rätta medproblemen. Dess betydelse som kontrollorgan har för övrigt redan från börjanavsiktligt begränsats genom att ett av riksdagspartierna, vpk, som mestenergiskt drivit kraven om bättre kontroll och insyn, inte tilldelats någonplats, när den socialdemokratiska regeringen tillsatte detta råd . Det inträffadeger anledning till följande frågor: Hur villutrikeshandelsministern förklara att bulvanaffärerna med svenska vapen viaSingapore kunnat pågå utan att regeringen ingripit? Vilka åtgärder tänkerregeringen vidta med anledning av det inträffade? Vilka länder utanför äri dag de största köparna av svensk krigsmateriel? Pågår det en planeradavveckling/utveckling av den svenska krigsmaterielexporten till dessa länderfrån den statliga och privata vapenindustrins sida? I vilka nya länder utanförEuropa bedriver statlig och privat vapenindustri marknadsundersökningar ellerannan aktiv handelspolitik för att få i gång export av svenska vapen till dem? Vill utrikeshandelsministernmedverka till att vpk tilldelas en plats i den rådgivande nämnden förvapenexportfrågor? 1985/86:10 av AlexanderChrisopoulos (vpk) till statsrådet om flyktingpolitiken: Alldeles för länge har det pågått en mycketonyanserad, helt felaktig, negativ och ensidig information om flyktingpolitikeni massmedia. De som i huvudsak uttalar sig i frågan är olika polisbefäl ochspeciellt polismästaren i , som framträder sominvandringspolitisk expert med den självpåtagna uppgiften att ifrågasätta ochändra den nuvarande flyktingpolitiken. Goddraghjälp för sina strävanden får polismästaren i av chefen förinvandrarverket, som uttalar sig i samma andemening. De uppgifter sompubliceras och upprepas om och om igen har koncentrerats till framför allt tresaker: Fördet första att de flyktingar som kommer i huvudsak är välsituerade människormed god ekonomi. För det andra att de harfalska handlingar, eller inga alls. För det tredje att de äralldeles för många. Syftet med en sådanfelaktig och ensidig framställning är att misstänklig- göra deasylsökande och deras motiv. Och genom att framställa de asylsökande som"inte de rätta" skapar man ett intryck av att en mer restriktivflyktingpolitik är både nödvändig och befogad. Till den debatten har regeringen och dess talesmänhittills förhållit sig pinsamt tysta. Man kan naturligtvis spekulera i varför, men en sak bordei varje fall vara helt uppenbar, att om en sådan ensidig information tillåtsfortsätta kommer det att få mycket svåra och ohanterliga konsekvenser i form avökad invandrarfientlighet och rasism. Svensk flyktingpolitik har baserat sig på vissagrundläggande principer: humanism, omtanke, medmänsklighet och internationellsolidaritet. har de ovanstående principerna inte kostatSverige särskilt mycket. Men kostar det att följa dem därför attarbetsmarknaden är ansträngd. Men just därför är det viktigare än någonsin att hävdaprincipfasthet inom flyktingpolitiken. Om nuvarande förhållanden tillåtsfortsätta riskerar vi att rättssäkerheten för flyktingar åsidosätts ochrespekten för svensk lagstiftning urholkas. Medhänvisning till ovanstående vill jag fråga invandrarministern; Är invandrarministern beredd attmedverka till en förändring av flykting lagstiftningens praktiska tillämpning, så att den sammanfaller med lagens anda och värderingar? Ärinvandrarministern beredd att medverka till att bringa klarhet i vad som ärolika verkställande myndigheters huvudsakliga funktion? Ärinvandrarministern beredd att ta initiativ till en brett upplagdinformationskampanj om flyktingpolitiken och dess grundvärderingar ochprinciper? 1985/86:11av (vpk) till utrikesministern om katastrofbistånd till ,m. Jordbävningen i har skördatmånga offer. Lidandet och fattigdomen i jordbävningens spår är närmastofattbara. Behovet av hjälp i olika former är stort. Våra möjligheter atthjälpa kunde ha varit bättre, om vi tidigare förberett oss för att kunna mötakatastrofsituationer. Detta gäller framför allt frågan om att lösa bostadssituationen. I motion 1984/85:2081 togs detta problem upp. Så härformulerades där vad som borde göras: Vid tidigare naturkatastrofer iutlandet har ofta ett mycket stort antal bostäder förstörts. Svensk träindustrihar som regel inte kunnat sälja efterfrågade byggnader vid sådana tillfällen. Sannolikt har det funnits flera skäl: Någon lämplighusmodell förberedd för omedelbar produktion har inte varit framtagen ochutgjort underlag för offertgivning. Det har inte funnits någon förbereddsamordning inom husproducenternas led som kunnat samordna tillräckliga resurserför att kunna offerera och leverera tillräckliga mängder inom rimlig tid. Detkan bero på exportkrediter etc. Det ter sig mycket otillfredsställande att enså viktig sektor som byggnads- och träindustrin inte har getts möjligheter attpå allvar hävda sig inom denna sektor. De naturkatastrofer som drabbar vår jord understrykervikten av att det finns en beredskap för att hjälpa också på bostadsområdet. Mot dennabakgrund vill jag ställa följande frågor till utrikesministern: Avserutrikesministern att ta något initiativ för att samordna den svenska trähusindustrinsresurser för att ta fram bostäder för katastrofsituationer? Kommerarbete att startas för att ta fram en lämplig husmodell för sådana Kankreditfrågan i så fall lösas inom ramen för katastrofbistånd? Vilkaytterligare svenska initiativ kan förväntas för att mera långsiktigt öka densvenska hjälpberedskapen inom just bostadssektorn? 5 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1985/86:10 av () till finansministern omslopande av sambeskattningen av B-inkomster: ställde jag enfråga till finansministern angående de skatteregler som tillämpades fr. o. , bl. a. beräkning av sambeskattade B-inkomster. Jagkonstaterade att affärsjuridiska experter med mångårig erfarenhet inte längrekunde åta sig att räkna ut skatten för sina kunder, eftersom skatteberäkningenvar så komplicerad att ingen med säkerhet kunde klara av att komma fram tillrätt resultat. Jag påpekade vidare att den skattskyldige riskerarkvarskatteavgifter, om han räknat fel, och att det i ett rättssamhälle äroacceptabelt att enskilda får betala "straffavgifter", därför att detinte är möjligt att förstå lagstiftarnas regler. 1 sitt svar häiivisade finansministernendast till att skattemyndigheterna mot en avgift på . står till tjänstmed en förhandsberäkning av skatten. konstaterade (i enförenklingsgrupp) enligt massmedia att skattemyndigheterna inte kunde räkna utskatten på sambeskattade B-inkomster korrekt. Enda sättet var att förlita sigtill datorberäkningar. I klartext innebär detta att människors skattepålagorinte kan kontrolleras. förenklingsgrupp föreslog därför attsambeskattningen av B-inkomster skulle avskaffas. Avser finansministern att lägga fram ett förslag i enlighet medförslaget från förenklingsgrupp? 1985/86:11av () till finansministern om slopande av sambeskattningen avB-inkomster: har nyligenföreslagit att det bör utredas om nackdelarna med att helt ta bortsambeskattningen av B-inkomster uppvägs av den förenkling det skulle innebäraför de skattskyldiga. Är finansministern beredd att helt avskaffasambeskattningen? 1985/86:12 av (fp) till justifieministern om åtgärder mot vissa terroraktioner: Vid olika tillfällen har en synagoga, enjudisk matvaruaffär och resebyråer som säljer Israelresor utsatts förbombattentat i . En människa har dödats. Liknande attentat riktade motjudar har ägt rum också i andra europeiska städer. Med anledning härav vill jag frågajustitieministern om tillräckliga åtgärder vidtagits för att förhindra liknandeterroraktioner i . 1985/86:13av (fp) till utrikesministern om besök i av utländskaörlogsfartyg: Myndigheterna har avslagit en begäran om ett besöki av två amerikanska örlogsfartyg. Detta skulleha sammanfallit med ett besök av ett engelskt örlogsfartyg. Enligtfidningsuppgifter skulle regeringen ha meddelat försvarsstaben att det inte varlämpligt att bägge nationernas fartyg besökte . tidningskommentar till beslutet säger kabinettssekreterare att"det är en optisk fråga". Kan utrikesministern förklara regeringens syn pådenna form av optik och dess betydelse för svensk neutralitetspolitik? 1985/86:14av () till jordbruksministern om skördesituationen förjordbruket i norra : Jordbruket i norra har hamnat i enkatastrofal skördesituation. I dessa landsdelar är jordbruket hårt pressat ävenvid god skörd. Det uppkomna läget kan leda till katastrof för jordbruket istora områden. Mot bakgrund härav villjag fråga jordbruksministern: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att skapaen rimlig situation för det norrländska jordbruket mot bakgrund av den svåraskördesituationen? 1985/86:15av () till utbildningsministern om religionsundervisningeni skolan: Undervisningen i religionskunskap försummas i mångaskolor. Detta har framkommit vid två undersökningar, benämnda "Järfälla84" och "85". Jag anser detta helt oacceptabelt. Detär av största vikt för eleverna att som en grund för livet få undervisning ireligions-kristendomskunskap. Försummas detta, försummas också de storamänskliga livsfrågorna. Läroplanen måste följas. Medhänvisning till det anförda ber jag få ställa följande fråga tillutbildningsministern: Är utbildningsministern beredd vidta åtgärder föratt vår svenska grundskola skall följa Lgr 80 vad gällerreligionsundervisningen? 6Riksdagens protokoll 1985/86:1-4 Prot.1985/86:3 1985/86:16 av () tillarbetsmarknadsministern om verksamhe- 2oktober 1985 ten vid excerperingscentralen i : Meddelande om frågor IVästerbottens inland, i , bedrivs ett viktigt forskningsarbete vid den s.k. excerperingscentralen. Ett tjugotal kvinnor är sysselsatta iverksamheten som alltsedan starten bedrivits i form av beredskapsarbete. Verksamheten vid excerperingscentralen är ytterstvärdefull för forskfiing-en, men även värdefull ur arbetsmarknadssynpunkt. Ersättningsjobb för de 20 kvinnorna, om verksamhetenskulle läggas om, går inte att uppbringa. Enligt länsarbetsnämndernas prognoser kommerarbetslösheten att öka i , och kvinnorna blir en särskilt utsattgrupp. Kommer arbetsmarknadsministern attsäkra jobben i och därmed inrätta fasta arbetsfillfällen videxcerperingscentralen? 1985/86:17 av () till utrikesministern omövergreppet mot fartyg : Sänkningen av fartygRainbow Warrior innebär att militära företrädare för den franska statengenomfört en terrorakfion på en annan stats territorium. Detta är ett brott somangår hela världssamfundet. På vad sätt har klargjortsitt fördömande av det franska övergreppet mot och mot Nya Zeelandssuveränitet? 1985/86:18 av () till statsrådet om ökade möjligheter att se finländsk TV i : Från den finskspråkiga minoriteteni har ofta framförts önskemål om att få möjligheter att se TV-programfrån den finska televisionen. Det finns också ett stort antal finlandssvenskari som önskar ta del av det finländska TV-utbudet. En relästation påostkusten skulle ge ett stort antal finländska invandrare i östra att se TV-program från . Via Örebrosändaren skulle dessa ocksåkunna nå . Därmed skulle sammanlagt av de finsktalande iSverige kunna nås. Mot dennabakgrund vill jag fråga statsrådet : När kommer åtgärder att vidtas föratt finländska invandrare i skall få goda möjligheter att se finländskTV? 1985/86:19 av () till statsrådet tillvaratagande av barnens rättigheter i flyktingärenden: Bland de många flykfingar somanländer till finns ett stort antal barn. Stora risker föreligger att de tar allvarlig skada, framför alltpsykiskt, under de anhöriga vuxnas långa utredningstider och av de omständigheter de tvingas leva under. Barn blir ej heller föremål för utredning som sker med de vuxna. Många barns situation är så svår att den borde få påverka 62 behandlingen av deras familj somhelhet. Mot dennabakgrund vill jag fråga invandrarministern: Vilka åtgärder planeras för attbarnens rätfigheter bättre skall tillvaratas vid behandling av flyktingärenden? 1985/86:20 av Mc () till finansministern omåtgärder för att förhindra att arbetsgivaravgift uttas på kostnadsersättning: Är finansministern beredd attmedverka till att arbetsgivaravgift inte kan uttagas på kostnadsersättning? 1985/86:21 av () fill statsrådet om planer på ett slutenvårdsregister: avser att bygga uppett omfattande sjukvårdsregister, omfattande samtliga patienter inomlandstingens slutenvård.