prot · G90994 · 1985-12-31 00:00:00 — Utskottet har ocksä under senareär vid sin ärligen återkommande prövning av denna fråga vidhållit att nuvaranderegler är fillräckliga för aft den inkomstutjämning som reglerna syftar fillskall uppnås. I en motion yrkas att uttag frän skogskonto för ett visstbeskattningsår bör medges fram fill den sista dag då självdeklaration skallavlämnas. I betänkande 1984/85:41 uttalade utskottet att en utsträckning avtiden för uttag från skogskonto till för avlämnande avsjälvdeklaration var olämplig ur bl. a. konfrollsynpunkt. Utskottet har inteändrat uppfattning i denna fråga och avstyrker således motionen. I en mofion yrkas aft ett belopp som innestår päskogskonto skall kunna överföras frän en bank till en annan utan aft någraskattekonsekvenser uppstår. Nuvarande regler tillkom i samband med skogskontolagen1954 och utformades efter den kontrollfeknik som fanns vid defta fillfälle. Ioch för sig borde man kunna lösa defta med dagens moderna datateknik, menutskottet vill avvakta med ställningstagande i denna fråga med hänvisning fillförefagsskatteberedningen och dess förslag om den s.k. staketmodellen.Utskottet anser därför att den här frågan bör anstå i avvaktan på ställningstagandetill beskattningens allmänna utformning. Det tredje området gäller skogsvärdsavgiften. I tvämotioner yrkas att skogsvårdsavgiften slopas fr. o.m. , och i enmotion yrkas att avgiften sänks samt aff en arbetsgrupp skallförbereda en fullständig nvveckling av avgiften. har avstyrkt liknandemotionsyrkanden. Utskottets uppfattning är aff skogsbruket i princip bör varasjälvfinansierat och aft skogsvärdsavgiften skall ses som skogsägarnas bidragtill de allmänna insatserna i vid mening för skogsbruket. Mot denna bakgrund ärdet nuvarande avgiftsuttaget väl avvägt. Avgiften är också avdragsgill vidinkomsttaxeringen och torde i många fall ha begränsad ekonomisk betydelse. Med det anförda yrkar jag bifall fillskntfeutskotfets hemsfällnn i betänknnde 27 och avslag på samtliga motioner. 111KARL BJÖRZÉN (m) replik: sade beträffandemotionsyrkandet om att möjliggöra flyttning av skogskontomedel från en banktill en annan aft def nog borde gå aft genomföra ganska enkelt. Dä behöver mankanske inte ta så hårt på den delen av ufskottsmajoritetens motivering. Den andra mofiveringen berörde jag i mitt inledningsanförande.Där kryper man bakom stakefmodellen. .Men def är uppenbart aff detta är enolägenhet som mycket lätt skulle kunna ändras. Då är def ocksä angeläget nttgörn def. I debatterna har ocksä talats om önskvärdheten av aft ökaskogsuftaget. En ändring som möjliggör flyttning av medel från skogskonto fillen annan bank skulle vara ett sätt att öka skogsuttag på mindreskogsfastigheter. I dng är större skogsuftng det mest rationellaavverkningssätfet. Därför blir insättning på skogskonto en åtgärd pä lång sikti skogsägarnas ekonomiska planering. Idagsläget ges det extra i vissa banker för första året som skogsägarenplacerar pengarna på skogskonto. Däremot blir det fråga om rena gissningen närdet gäller för kontoinnehavaren att försöka bilda sig en uppfattning omförmånerna under andra, tredje och fjärde året eller ännu längre fram i tiden.Ofta sfär dessa pengar inne på kontot 7, 8, 9 är. Dessa förhållanden utgör enhämmande faktor dä mindre skogsbrukare beslutar om avverkning. Jag tycker affutskottet borde tänka även pä att en ändring av dessa bestämmelser skullemedverka till ett bättre skogsuttag. Skogsbeskattningsfrågor m. m. 112 () replik: Jag hade infe några större förhoppningar omatt jag skulle kunna övertyga om det orättvisa i den nuvarandeskogsvärdsavgiften. Men den argumentering som åstadkom tycktejag var i svagaste laget. Han säger bara att skogsbruket skall bära sinakostnader i vid mening. Då kan man fråga sig hur vid mening det rör sig om. Fördef finns naturligtvis inga gränser för den vida mening enligt vilken KjellNordström tycker att man kan lägga pålagor på skogsbruket. Def får vara någonrimlig proporfion mellan de avgifter man lägger pä vederbörande näringsidkareoch de fördelar som dessa kan vänta sig. Jag påtalade i mitt förra inlägg hurman fidigare kunde räkna med vissa förmånliga serviceätgär-der, t. ex. fränskogsvärdsstyrelserna, men att man i dagsom skogsägare får betala sädann tillfullo. Def föreligger således en mycket svag argumentering frän KjellNordströms sida. 113 (vpk) replik: Vi anser att def finns en mängd skäl för affförändra skogsbeskattningen och införa ett system, där man beskattar skogenstillväxt i stället för avverkningsinkomsterna. Det finns mycket som talar föraft defta är ett bättre sysfem, bl. a. kravet på en bra virkesförsörjning. Ettsådant system inför man infe över eller den dag då man konstaterar attvirkesförsörjningen krånglar. Vad som kommer att hända är aft man i ren panikförsöker få till stånd ett åtgärdspaket, där bl. a. olika avgifter, stöd ellerstraffavgifter kommer att införas. Vi vef sedan fidigare när eff sådantavgiftssystem planerades aff olika felberäkningar och uppskattningar hade gjortatt detta system om def hade införts skulle ha kunnat medföra mycket stor skadaför skogsbruket. Vad jag vill anmärka på är aft utskoftsmajoriteten infealls är villig aft diskutera ett annat beskattningssystem utan vill avvakta och- om virkesförsörjningen eventuellt fär problem - ta fill sädana åtgärder somolika ekonomiska styrmedel i form av ett avgifts- eller stödsystem. ochdödsboufredningens förslag får vi tillfälle att återkomma till och diskuteranär den dagen kommer. Men jag vill redan nu säga att man mot de förslagen kanresa ganska stora betänkligheter. 114KJELL () replik: Angående skogskontoreglerna, som om, kan jag säga att de nog egentligen inte är ett så stort problem.Sedan vi behandlade dettn ärende i utskottet hnr jag varit i kontakt medföreträdare för , banker och skogsägare, och hör och häpna - de kände intetill de Skogsbeskattningsfrågor m. m. nuvarandereglerna som försvårar möjligheterna aft flytta pengar insatta på skogskontofrån en bank fill en annan. Och det var ändå personer som sysslar med dessafrågor räft ofta. Det vittnar om aft frågan kanske ändå infe är av den dignitetsom sägs här. De flesta skogsägare har som regel, liksom alla andra, sinaaffärer i en och samma bank och flyttar inte sä ofta mellan bankerna. tog upp skogsvårdsavgiften ochfrågade i hur vid mening man kunde tänka sig aft skogsbruket skulle bidra fillsina egna kostnader. Skogsvärdsavgiften beräknas inbringa runt 420 miljoner. Ibudgetpropositionen för redovisas att skogsbruket kostarstatskassan 588 miljoner. Om man räknar in alla kostnader för skogsbruket är vialltså ändå med och betalar en del via andra skatter. Jag måste säga att dethedrar att man inte har ställt upp pä def här förslaget. tog återigen upp frågan om en översyn avskogsbeskatfningen för att motverka för låg avverkning. Om man skall kommatill rätta med def problemet krävs det, som jag har redovisat fidigare, säkertflera olika åtgärder. Jag tänker bl. a. pä de frågor som utredningen om bättrestruktur i jord- och skogsbruk behandlar; även de frågor som behandlas avdödsboutredningen kan ha betydelse. Det är alltså säkert inte sä enkelt aft manmed ett enda grepp kan lösa det här problemet - det får säkert angripas påolika sätt. 115 () replik: sade att han hade talat mednågon pä LRF och med bankfolk, och de hade inte känt till def förhällandet inte fick flytta medel på skogskonto frän en bank till en annan. Men det ärväl sä att när man under mycket läng fid haft bestämmelser som omöjliggjortsädan flyttning har heller ingen flyttning kommit fill stånd. Och def är kanskeinte heller rätt personer han har tillfrågat. Jag vill rekommendera honom attinnan ärendet nästa gång kommer fill utskottet vända sig till mindre skogsägareute i landet och höra vad de har för synpunkter och erfarenheter. 116 () replik: taladeom aft man använder 588 miljoner för skogsbrukefs vidkommande, men dä är jufrågan vad man räknar in i skogsbrukefs kostnader. har tidigarei ett betänkande slagit fast aff insatser för skogsbruket med regionalpolitiskainslag fär betalas av dessa avgifter. Dä är frågan som jag tidigare ställdeberättigad: Hur vida sknll dessa ramar vara? En sådan formulering gör def naturligtvismöjligt aff i sammanhanget tillämpa" mycket vida ramar. Skall vi räkna instörre delar av de regionalpolifiska insatserna kan vi naturligtvis kommn nttfä lägga ännu större avgifter - punktskatter och sfraffskaffer - päskogsägarna. 117KJELL () replik: vnr orolig för ntf jag hadetalat med fel personer. Jag frågade infe skogsägarna hurmånga hektar de hade, men vad jag kunde förstå hade en del av dem inte så värst mångahektar, sä de var nog rätt representativa. frågade hur vid skogsvårdsavgiften skall bli. den skall,som redovisas i förslaget, vara 0,8 %c. Nägot annat förslag ~7 7 7 Där går alltså gränsen; 0,8 %o. . . 118 (): I motion 243 har vi hemställt aft riksdagenhos regeringen begär förslag om förändrad beskattning av skog i syfte att ökaskogsavverkningen. Bakgrunden fill motionen är aft det avverkas alltförlitet skog samfidigt som virkesimporfen har ökat. Det är så att denna alltförlåga avverkning dels är negativ för bytesbalans, dels ökararbetslösheten, inte minst i glesbygd, alldeles i onödan. Dessutom riskeras denframtida utvecklingen inom skogs- och träindustrin. Med tanke på den stora betydelse som skogsnäringen har förSverige är det rimligt aff skogs- och träindustrin fär en fastare grund aft stäpå. Den nuvarande situationen innebär aft industrin ibland infe vef om det gäraft få fram tillräckligt med råvara eller inte. Det kan minskainvesteringsbenägenheten. Ökade skogspriser är ingen lösning för aft höjaavverkningen, därför aft det försämrar vär konkurrenskraft och skulle pä siktdriva upp markpriserna. Som jag ser det innebär dagens utformning avskogsbeskatfningen att avverkningen till en del styrs ufifrån enskildaskogsägares dagsaktuella privatekonomi. I områden där andelen sterbhusägdaskogar är omfattande, som i exempelvis , talar mycket för attavverkningen är lägre än i andra områden. Det talas mycket om vårt gemensamma ansvar förlandefs ekonomi. Då finns det anledning aff fråga sig vilket ansvar de tar sominfe avverkar den skog som borde avverkas, utan är med om aft tvinga fram enkraftig ökning av virkesimporten. Jag tror det borde gä att finna tekniska lösningar för enskogsbeskaffning som stimulerar fill mer avverkning. Jag menar att def finnsanledning aff noga pröva de förslag som fräfacken presenterat innebärandebeskattning av tillväxten. avstyrker utskottet motionen med hänvisning tillöverväganden som pågår inom regeringen. Men utskottet vill inte uteslutaåtgärder om skogsindustrin infe fär rävarubehovet tillgodosett. Jag anser attsituationen redan nu är sädan aff både snabbt verkande och mera långsiktigtinriktade ätgärder är aktuella. Jag hoppas därför att regeringen noga följerutvecklingen och lägger fram förslag. 119 (): Def ligger mycket i vad härredovisade. Utskottet har också framhållit att det kan finnas behov av aff seöver beskattningen på just defta område. Utskottet förutsätter att regeringenföljer den här frågan nogsamt och vidtar de ätgärder som def kan finnas behovav. Skogsbeskattningsfrågor m. m. 120ARNE i (): Jag begärde ordet med anledning av IngvarJohnssons inlägg, och jag vill gärna instämma med föregående talare att detligger mycket i vad han säger. Problemet är bara det att talartill förmån för någonting annat än marknadsekonomin på skogens område. Han nägot primitiva uppfattningen aft vi kan reglera oss fram fill ett uttagoch att defta löser både skogsägarnas och landets problem, , somsäkert åren minnesgod herre, vet att jordbruksministern ådrog sig påfallandestora problem när han är 1982 skulle visa att nya kvastar sopade bäst. Det varregleringsåtgärder, , som höll på att fälla jordbruksministern.Hade vi inte fått bättre fart på ekonomin och hade vi infe fått en starkdollarkurs, som gjorde att affärerna korn i gäng, då skulle jordbruksministernha gått pä en mina. löste sig det hela tack vare att vi avmarknadsekonomiska skäl fick litet fart i det svenska skogsbruket. Det snurraderunt, och skogsbönderna fick litet ersättning för sina uttag, Förädlarna fickpengar, och fick pengar. Den väg förordar ger ingapengar till någon. Jag tar fasta pä en enda sak, nämligen aft avverkningarnapåverkas av skogsbrukarens ekonomi. Ja, vad annars? Den svenske jordbrukarenoch skogsbrukaren fär i sin hushällsporfmonnä ersättningen för sitt arbete. Medden typ av skogspolitik som nu ger uttryck för fär vi en annantyp av ekonomi, Samfidigt fär skogsägarna sämre möjligheter att klara just denhushållsekonomi som kritiserade för dess samband meduttagen ur skogen. Det är alldeles riktigt aff ett sådant samband finns. 121INGVAR (): Jag anser att i underskattarproblemen och speciellt de problem som jag hänvisade fill i vär gemensammavalkrets, där situationen är allvarlig när det gäller virkesförsörjningen. Jagtycker aff def finns anledning aff se såväl fill skogsägarnas som fillindustrins, till de anställdas och till landefs intressen i en fråga som denna. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med 196 röster mot 104 förutskottets hemställan med den ändring' däri som föreslagits i reservationen avKjell m. fl. Mom. I(generalklausulens avskaffande) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 142 förreservation 1 av m. fl. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 3 (enomvänd generalklausul) PrOt. Utskottets hemställan bifölls med 196 röster mot 104 förreservafion 2 av m, fl. Mom. 4 och 5 (tolkningsföreträde m. m,) Utskottefs hemställan bifölls med 236 röster mot 65 förreservation 3 av m,fl. Mom. 6 (bevissäkringslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avKnut m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 7 (betalningssäkringslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avKnut m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. I och 2 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 3 (folkpensionärer med skattefri livränta) Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot 141 förreservafionen av m,fl. Mom. I(översyn av skogsbeskattningen) Hemställan Utskottets hemsfällan bifölls med 284 röster mot 17 förhemställan i reservafion I av , Utskottets motivering - som ställdes mot utskottetsmotivering med den ändring däri som föreslagits i reservation 2 av KnutWachtmeister m, fl, -godkändes med acklamation, 2 och 3 a Utskottets hemställan bifölls. Mom. 3 b (detaljutformningen av skogskontoreglerna) Utskottets hemsfällan bifölls med 191 röster mot 110 förreservation 3 av m, fl. Mom. 4 (skogsvärdsavgiften) Först biträddes reservation 4 av m, fl,med 71 röster mot 38 för reservafion 5 av och Karl-AndersPetersson, 192 ledamöter avstod från att rösta, Lagstiftning beträffande ideella föreningar Härefter bifölls utskottets hemställan med 199 röster mot68 för reservation 4 av m, fl, 34 ledamöter avstod från attrösta. 13 § Lagstiftning beträffande ideella föreningar Föredrogs lagutskottets betänkande 1985/86:15 omlagstiftning beträffande ideella föreningar, 122 (): Senaste gången behandlade frågan omlag beträffande ideella föreningar- def var -inledde jag mitt anförande med aft påstå aff en lämplig rubrik föröverläggningsämnet, som återkommer år efter är, kunde vara "denoboffärdiges förhinder". Jag tänkte då på den kända berättelsen i Bibelnom dem som blev inbjudna fill gästabud men som urskuldade sig med allehandaförhinder- "jag haver köpt ett jordagods", "jag haver köpt fempar oxar", "jag haver tagit mig hustru". Först en kort introduktion för dem som tillkommit underresans gäng. Med ideell förening avses en form av juridisk sammanslutning, sominte är att anse som akfiebolag, handelsbolag, stiftelse eller ekonomiskförening. Mänga ideella föreningar är rika och mäktiga, t, ex,arbetsgivarföreningar, fackföreningar och branschsammanslufningar. För ideella föreningar finns def, mirabile dicfu, inga somhelst rättsregler, till skillnad frän vad fallet är beträffande alla de andratyperna av associationer som jag räknade upp. Avsaknaden av regler gäller främst den centrala relationenmellan den enskilde och föreningen beträffande - möjligheten attfå ett beslut frän föreningens sida prövat, - rätten att fåinträda i föreningen, - rätfen aft varakvar i föreningen, - rätten aftutträda ur föreningen samt - rätten attslippa bli ansluten fill en förening mot sin vilja. Denna iögonenfallande brist pä regler, normer, kanobestridligen vara fill klar nackdel för den enskilde, vilket framgår av färskaexempel, I mitt förra anförande i kammaren i detta ämne förefog jag en ingåendeanalys av rättsläget i de olika hänseenden som jag räknade upp. Ensammanfattning återfinns också i den motion från min sida som är en av demotioner som ligger till grund för betänkandet. Jag finner det därför, herrtalman, meningslöst aft ännu en gäng framföra mina argument, Def är nämligeninte, såvitt jag förstår, argumentens styrka i sig som bestämmer minameningsmof-ståndares position, utan def är fråga om andra bevekelsegrunder. Socialdemokraternas vaktslående omintresseorganisationerna i det avseende som def här är fråga om är enligt minmening ett uttryck för en närmast korporativistisk åskådning, I förarbetenafill vår regeringsform uttalas emellertid aft den offenfliga makfen skall utgåfrån folket och inte från organisationerna och att ett korporafivf styrelseskickär främmande för grundlagen. Fackföreningarna åtnjuter en central ställning inomarbetsrätten. Lagen om medbestämmande i arbetslivet är def kanske främstaexemplet härpå, men även lagen om anställningsskydd och sfudieledighetslagenförtjänar att omnämnas i sammanhanget. Det är betecknande nog fackföreningenmen inte den enskilde som tillerkänns en stor del av rättigheterna i de angivnalagarna. privilegier visar sig också däri att ett kollektivavtalkan sätta de arbefsräftsliga lagarna ur spel. tar nämligenöver lagen i vissa hänseenden, något som kan te sig överraskande frän deneljest självklara synpunkten att lagen bör behandla alla lika. Genom kollektivavtal kan arbetsgivaren slufligen förbindasig att ej anställa personer, som inte tillhör en avtalsslutandearbetstagarorganisation (organisationsklausul). maktställning spänner emellerfid övervidare områden än själva arbetsrätten. har sålunda kommit aft fäoffenfliga förvaltningsuppgifter. Det kan f.ex. vara fråga om ledamöter iarbetsdomstolen, i olika myndigheter och i offenfliga utredningar. De organ som sålunda tillagts räft att besluta ioffentliga angelägenheter och som även i övrigt med samhällets stöd blivitutrustade med makt och inflytande saknar, som jag framhållit, själva offentligaregler för sin verksamhet. Utanför fackföreningarnas maktsfär finns detintresseorganisationer där situafionen i vissa hänseenden är densamma, ettpåstående som jag närmare utvecklat i min motion K201, som har rubrikenKorpörativismen och statsskickefs grunder. Sammanfattningsvis är det två olika ideologier som sfäremot varandra, två olika samhällsäskädningar. Inställningen till relationenmellan den enskilde och kollektivet, korporationen, är bara ett av uttryckenhärför. Den borgerliga reservationen för sin del ställer den enskildemedborgaren i centrum. Jag ber, herr talman, aft få yrka bifall fill dennareservafion. som går ut på att det åtminstone skall tillsättas en utredning iärendet. Lagstiftning beträffande ideella föreningar Idetta anförande instämde (). 123MARTIN (): Praktiskt taget alla vi svenskar är medlemmari någon eller några ideella föreningar, Def gäller exempelvisidrottsföreningar, fackliga organisationer, nykterhetsorganisationer,frikyrkliga samfund, politiska partier eller välgörenhetsorganisationer, föraft nämna några exempel. Även om medlemskap är helt frivilligt är det prakfiskttaget nödvändigt i värt moderna samhälle aft tillhöra organisafioner för affman skall kunna hävda sina intressen och rättigheter, Aff tillsammans medkolleger inom sitt yrke vara fackligt organiserad i syfte aft hävda sinagemensamma intressen är självklart såväl för anställda och arbetsgivaresom för egenföretagare. Likaså är medlemskap i någon förening i de flesta fallen förutsättning för aft man skall få tillfälle att delta i ideellt arbeteeller för att tillgodose önskemål aft utöva hobbies och andrafritidsaktiviteter. Lagstiftning beträffande ideella föreningar Ideella föreningar har alltså avgörande betydelse för ossalla som enskilda människor. På motsvarande sätt har föreningar organiseradesom ideella synnerligen stor betydelse för vårt samhälle. Def gäller delsdärför aff föreningar nnförtroffs viktiga samhällsuppgifter, dels på grund avatt föreningarna genom sitt stora medlemsantal och sina resurser i övrigt harett avgörande inflytande på samhället, dess förändringar och utveckling. Trots att ideella föreningar har så stor betydelse bädeför medlemmarna och för samhället saknas lagreglering på området. Frågan om någon form av lagstiftning för ideellaföreningar har behandlats av under mänga är. Fram fill 1983 avvisades dessa krav med hänvisning fillpågående utredningsarbete, gällande arbetsrätt, stiftelser och ekonomiskaföreningar. Vi i ingick dä i den majoritet som ansåg aft nämndautredningsarbete skulle avvaktas innan man fog ställning till eventuelllagstiftning gällande ideella föreningar. Detta utredningsarbete är nu sedanflera är avslutat, och därför bör tn ställning till frågan omlagstiftning i form av ramlag eller motsvarande gällande ideella föreningar. sädan lagsfiffning skulle bl. a. finnas grundläggande regler om medlemmarsoch organisationers rättigheter och skyldigheter, t. ex. räft fill inträde ochkvarstannande i och avgång ur förening samt rätfigheter vid hot om uteslutningeller vid uteslutning. Dessutom borde def finnas regler för t. ex.minoritetsskydd, ekonomi och revision, skadeständsskyldighet, ansvar föringångna förbindelser och upplösning av förening. Att vissa regler är nödvändiga för att stärka medlemmarnasrätfigheter visas av kollektivanslutningen till det socialdemokratiska partiet.Det sker kollektivanslutning av hundratusenfals fackföreningsmedlemmar,varav åtskilliga sympatiserar med andra partier. Frågan om skydd för denenskilde mot kollektivanslutning behandlas ärligen av . Ett annat område inom vilket vi krävt ökat skydd för denenskilde gäller förbud mot blockader av enmansförefagare utan anställda. Vårakrav på detta område behandlas av arbetsmarknadsufskotfef. Flera händelser under senare är har aktualiserat frågan ombehov av lagstiftning i övrigt för att skydda medlemmarnas ställning och föratt fastställa regler och skyldigheter. Som exempel på sådana händelser kanerinras om uppmärksammade fall dels av uteslutning eller hot om uteslutning avmedlemmar, dels av vägran om utträde. Andra exempel är fall där föreningar har avtalatmed visst försäkringsbolag om kollektiva försäkringar för sina medlemmar utanatt ha inhämtat medlemmarnas samtycke. När det gäller den lagstiftning som ligger inom ramen förlagutskottets uppgifter har jag gett några exempel på vad sådan kan innefatta.En sådan lagsfiffning får infe på något sätt utgöra hinder för föreningslivet.Som jag nämnt har föreningslivet en avgörande betydelse för den enskilde ochför samhället och är därigenom en omistlig del av värt svenska folkstyre. Somvi framhåller i vår reservafion måste en viktig utgångspunkt för utredningsarbetetgällande den av oss begärda lagstiftningen vara aft variationsrikedomen inomföreningslivet ej får begränsas och att det är angeläget att verksamheten inomföreningslivet och organisationsväsendet infe hindras eller försvåras. Samfidigtbetonar vi aft tyngdpunkten i en ifrågasatt lagstiftning sknll ligga pä det somur samhällets och de enskildas synpunkt är mest skyddsvärt, nämligen den enskildemedlemmens ställning i förhållnnde till organisafionen. I är, liksom fidigare, motsätter sig socinldemokraternnutredningskravet. Det enda mofiv som anges i utskottsbetänkandet är att def,som det sägs, saknas skäl för en lagstiftning.