prot · G909135 · 1985-12-31 00:00:00 — Densom har mött en medmänniska som fått förmånen att genomgå en livsavgörandeoperation tvekar inte som utskottsmajoriteten gör . Fördelningen avthoraxkirurgiska vårdresurser är mycket ojämn över hela landet. Sämst ärtillgången i de norra delarna. Detta sägs i den reservation som , fl, har.avgett, och det är så sant som det är sagt. Jag yrkar bifall tillreservation 2, Överläggningenvar härmed avslutad, (Beslutetredovisas efter debatten om socialutskottets betänkande 17,) Kammarenövergår nu till att debattera socialutskottets betänkande 17 om anslag tillsocialt behandlingsarbete, alkohol- och narkotikapolitik. Alkohol- och narkotikapolitiken, m. m. Alkohol- och narkotikapolitiken, m. m. 99 (); Det betänkande som vi nu skall behandla -socialutskottets betänkande 1985/86:17 - grundar sig pä budgetpropositionen,1985/86:100, bil, 7.1 betänkandet tar man upp förslag omanslag för /87 under avsnitt H, Det gäller socialt behandlingsarbete,alkohol- och narkofikapolitik samt avsnitt I, Internationell samverkan, Ianslutning härtill har utskottet också behandlat ett antal motioner. Utskottethar tillstyrkt regeringsförslagen och, tyvärr, avstyrkt samtliga motionsyrkanden. Av den anledningen framhåller vi moderater ireservation nr 1 angående medelsanvisning för bidrag till missbrukarvård; "Med ett mycket stort budgetunderskott och en alltförstor offentlig sektor är det enligt utskottets mening oacceptabelt med fortsattexpansion av den kommunala sektorn. Härtill kommer att kommunerna efter kontinuerlig ökning nuhar mycket god likviditet, ca 5 miljarder i finansieringskapital." I detta läge kan det inte vara rimligt att staten med sittmycket stora budgetunderskott skall tillskjuta så stora belopp i statsbidragtill den kommunala sektorn. Därför menar vi moderater att statsbidragen tillkommunerna kan minska. Eftersom statsbidragen är specialdestinerade, kan enminskning komma att uppfattas som riktad mot berörda verksamheter. Jag vill,herr talman, understryka att det ingalunda är avsikten. Kommuner och landstingskall själva göra den omfördelning mellan olika verksamhetsområden som deanser vara nödvändig. Ett betydande anslag bör dock finnas kvar även -detta som en garanti för ideell och annan enskilt bedriven vårdverksamhet. /87 förordar vi ett förslagsanslag om 425 milj, kr, tillmissbrukarvärden, I reservation 2 framhåller vi moderater tillsammans medcenterledamöterna i utskottet angående bidrag till arbetsmarknadensorganisationer att stödet pä arbetsplatserna, bl, a, genom insatser via defackliga organisationerna, är mycket viktigt och värdefullt. Dessa åtgärdermäste ses som en naturlig följd inom ramen för de övergripande målsättningarnaatt bekämpa missbruket på bredaste möjliga bas. Vi anser dock att de fackligaorganisationerna har ekonomiska resurser att utan statligt stöd bedriva dennaverksamhet. Ambitionen pä detta område skall inte behöva vara beroende avstatliga stödinsatser utan av omsorgen om arbetskamraterna. De ekonomiskastödåtgärder som utgår via statsbudgeten bör ges till mera resurssvagaorganisationer och sammanslutningar som bedriver rehabiliteringsarbete inommissbrukarvärden. Vi hoppas att ger regeringen detta till känna. I reservation 3 framhåller vi moderater attden ideellt drivna verksamheten utgör en viktig del i den totala kampen motmissbruk. Därför bör alternativa vårdformer och det engagemang som där kommer tilluttryck stimuleras och uppvärderas. En ökad och mera målmedveten satsningskulle kunna ge ytterligare goda resultat. Här behövs en mera öppen och positivattityd när det gäller att ta till vara dessa alternativ. De har visat sig geen mycket godrehabiliteringseffekt, ofta bättre än den som erhålls då liknande verksamheterdrivs i offentlig regi, I kampen mot missbruket och i rehabiliteringsarbetet måstede alternativa vårdformerna ges större utrymme. Utskottet har bl, a, på Islandi samband med studiebesök erfarit vad som kan åstadkommas om man vågar tänkaoch handla i nya banor. Där uppnåddes mycket positiva rehabiliteringstal ijämförelse med vad vi i uppnår. Vi moderater har den bestämda uppfattningen att mycketmera av positiv vård - till samma kostnad - skulle kunna åstadkommas om manutnyttjade de erfarenheter som har gjorts i , pä och pä en del håll iSverige, t, ex. den vård som ges på och inom en del andraalternativa värdformer. Många människor skulle härigenom kunna räddas fränundergång, till ett bättre liv och en lycklig framtid tillsammans med familjoch andra. Vi föreslår också att anslaget H3, Bidrag tillorganisationer räknas upp med ytterligare 10 milj, kr. att tillförasfördelningsposten Bidrag till organisationer som bedriverrehabiliteringsarbete. I den gemensamma borgerliga reservationen 4 anser vi attdet är angeläget att familjevården utvecklas genom utbildningsinsatser.Organisationer som bedriver genom sitt engagemangoch stöd till medlemmarna en värdefull verksamhet. Vi anser därför attregeringen bör överväga möjligheterna till stöd för verksamhet av detta slag.Detta bör ge regeringen till känna. Vi moderater har i reservation 7 följt upp motion So201 avSten och . Vi anser att det behövs en bättre samordningför bekämpande av narkotikamissbruket. En snabb och effektiv organisation medgod överblick över hela fältet krävs om ingripanden skall kunna ske. Viförordar därför att man tillskapar samordnande organ, lokalt, regionaltoch centralt, för ledning av förebyggande och bekämpande av narkotikabruk ochnarkotikabrottslighet. bör, herr talman, med anledning av det anfördai reservation 7 ge regeringen detta till känna. De utslagnas bostadssituation tas av oss moderater upp ireservation 9. Rätten till bistånd enligt socialtjänstlagen innefattar rätttill tak över huvudet. Erfarenheter från en del håll visar att det faktiskt gåratt på ett tillfredsställande sätt lösa de utslagnas bostadsproblem. Det krävermycket arbete och starkt engagemang men inte nödvändigtvis mycket pengar.Regeringen bör ta initiativ till en inventering av de utslagnasbostadssituation och till de kompletteringar av lagen som kan behövas för atttillförsäkra alla den elementära rätten att ha någonstans att bo. I den moderata reservationen 10 följer vi moderater upppartimotionen So208 angående åtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruk. Detsaknas inom nyanserade åtgärder för att stoppa missbruket i tid.Detta gäller främst missbruk av narkotika. Men även alkoholmissbruk måstemotverkas effektivare. tidiga ingripande måste vara kopplat tillupptäckten. Därför är samverkan mellan polis och socialtjänst viktig. Vi anser, herr talman, att en adekvat vård för missbrukaremåste skapas. LVU och LVM ger inte de nödvändiga möjligheterna till insatser itid och inte heller under tillräckligt läng tid. Regeringen måste nu övervägalämpliga Alkohol- och narkotikapolitiken, m. m. Alkohol- och narkotikapolitiken, m. m. åtgärderför att effektivisera lagstiftningen och lägga fram erforderii-gaförslag för . Detta bör kunna ge regeringen till känna. Jag yrkar bifall till samtliga reservationer undertecknade avmoderater. 100 PER (): betänkande 17 behandlar, somtidigare har sagts, anslag till socialt behandlingsarbete inom främst alkohol-och narkotikapolitiken. Ett mindre avsnitt tar upp internationell samverkaninom det socialpolitiska området. Sammanlagt för dessa poster föreslär regeringen ett anslagpå . i sex olika anslagsposter. Den större delen av dessa pengar,889 milj. kr,, går till behandlingsarbete och 30 milj, kr, till internationellsamverkan. Till regeringens proposition i detta ärende har under denallmänna motionstiden lämnats 20 motioner med sammanlagt 28 yrkanden. I betänkandethar detta utmynnat i elva reservationer. Tre av dessa är signerade av vpk ochövriga åtta har icke-socialistiska undertecknare. Endast pä en reservation ärfolkpartiet med, nämligen reservation 4. Jag tillstyrker den, men vill ocksåsäga att jag pä sätt och vis också har sympatier för det som stär i reservation2 om bidrag till arbetsmarknadens organisationer. Det handlar om kamratstöd. Ombara pengar hjälper och viljan finns till kamratstöd för alkohol- ochnarkotikadrabbade inom arbetslivet, så finns det stora ekonomiska resurserinom LO, TCO, och , Egentligen borde man klara ett sådant stöd bådeideellt och ekonomiskt utan anslag från en skuldsatt statskassa. Men är faktiskt också staten, inbegripet kommuner ochlandsting, en mycket stor arbetsgivare. Därför anser jag att vi också bör tavår del av ansvaret för att ekonomisera denna nya innovation i alkohol- ochnarkotikaarbetet, som vi anser vara mycket nödvändig och som ger mänga finamöjligheter för framtiden. Den lilla summa det rör sig om i jämförelse med destora anslagen blir det allmännas bidrag. Vi hoppas att det skall leda tillattpengar tas fram också av övriga medverkande parter. Reservation 4 om stöd till fårinte stöd av den socialistiska majoriteten i utskottet. Det är mycketförvånande. Utskottet och behandlade samma fråga 1983/84 ibetänkande 20. Även dä avslogs anslagsframställningen, närmast av formellaskäl. Bestämmelserna skulle lägga hinder i vägen, sades det. Inte desto mindreanslog regeringen senare , till förutbildningsprojekt just ur anslaget H 4, Det som var rätt av regeringen i fjolkan ju inte vara fel av utskottet och . Utskottsmajoritetenhänvisar till kommunerna för anslag. Men när såg vi en kommun anslå medel riksorganisations centrala eller regionala verksamhet? bordeverkligen besluta enligt reservation 4, Den föreslår ju bara att gerregeringen till känna vad vi har anfört. Även om alla icke-socialistiskapartier i utskottet står bakom detta har vi naturligtvis begränsadeförhoppningar om att regeringen eller skall godkänna reservationen.Vad vi kan hoppas på är att regeringen även /87 bortser litetgrand från något oklara bestämmelser och ger ettanslag ur H 4 och att pengarnaäven får användas till central och regional utbildning. Att vi pläderar så starkt för Familjehemmensutbildningsverksamhet beror på den vikt både de och lägger påutbildning av dem som i hemmiljö skall ta över barn- och ungdomsfostran i ettofta kritiskt skede av ungas utveckling. Särskilt.nya familjehem kan lätt blifrustrerade av att inte känna till eller klara av oväntade problem hos barn somde får sig anförtrodda. Därför är utbildning och utbyte av erfarenheter mederfarna kolleger så grundläggande viktigt. Samhället har inte råd att förloraett enda bra familjehem för fosterbarnsplacering. Det behövs i varje kommun. Jag yrkar således än en gång bifall till reservation 4 ochi övrigt till utskottets förslag. Det blygsamma antalet reservationer, inte minst fränfolkpartiet, antyder en betydande samstämmighet inom utskottet vid fördelningenav nära för sociala åtgärder mot bruk och missbruk av alkoholoch narkotika. Den nära framtiden kommer förmodligen att uppenbara hur storsamstämmigheten verkligen är i kampen för att fä ned alkoholkonsumtionen medytterligare , minska alkoholismen drastiskt och få bort knarket ur landet. är det folknykterhetens dag. Då blir dettillfälle för alla som vill, även för de folkvalda representanterna, att visavar vi står och vad vi är beredda att göra med alkoholen och narkotikan iSverige, Under några är har vi "invaggat oss" i glädjenöver att alkoholkonsumtionen pressats ned. bilaga 7 tillbudgetpropositionen andas tillförsikt och förhoppningar. Utskottets betänkandeavviker inte särskilt mycket från detta. Man är överens om att vi är på rättväg. Låt oss bara gå lugnt vidare. Låt oss inte oroa med förslag om radikalareåtgärder mot alkoholen och narkotikan. Det kan skrämma folk. Regeringen överväger inte ens att höja priset pä vin ochsprit. Man är rädd om låg inflation, mer än man är rädd för höjdalkoholkonsumtion. Är det möjligen så att regeringen anser att människornaspengar är mer värda än människorna själva? Eller är det kanske varkenmänniskorna eller deras pengar det är fråga om utan de pengar regeringen äransvarig för? Det borde snabbt komma förslag om att låta priserna på vin ochsprit följa den allmänna prisutvecklingen. Mitt under den tämligen idylliska beskrivning som vieljest har av situationen når oss chockbudet att allt inte är sä bra som vitrodde. Ungdomens alkoholdrickande steg , 12-24-äringarkommer att dricka 12 ä mer 1986, om första kvartalets prognoser om 3,5 %slår in. Den proposition och det betänkande vi nu diskuterar hade förmodligensett radikalare ut och innehållit bättre förslag om vi hade haft denna insiktnär de skrevs. Det skulle ha behövts åtgärder mot langning till ungdom ochandra åtgärder som förebygger ungdomens alkoholtillvänjning, kan ingenanklaga eller anklagas, men vi borde kanske ha anat vad som skulle komma ochvidtagit mer effektiva åtgärder, som pågår nu - den 5 till den 7 maj- behandlar alkohol och sjukvårdsresurserna. Ett digert förhandsmaterialredovisas-det finns i sammandrag i det senaste numret av , somalla ledamöter har fått. Också detta borde bli en väckarklocka, Förhandsmateri- Alkohol- och narkotikapolitiken, m. m. Alkohol- och narkotikapolitiken, m. m. alet ger istort sett rätt i hans utredning , "50 miljarderkostar supen". har man gått igenom materialet och säger: Minst 14,3miljarder kostar hälso- och sjukvården för sjukdomar som har alkohol sombakgrundsfaktor. Sjukdomsfränvaro, utslagning, för tidig död, m.m. svarar för25,2 miljarder, och vissa andra saker för resten. En fjärdedel av institutionssjukvårdens kostnader avseralkoholrelaterade sjukdomar, I förhandsmaterialet förespeglar läkarna enmålsättning; skall en fjärdedel av landets sjukdomsbörda varaeliminerad, om sjukvården får göra ett mer komplett omhändertagande. Det låternästan för bra för att vara sant. Klart synes det mig emellertid att vi pä nytt bör räknamed sjukvården för mer effektiva insatser på det här området för att nå det viinternationellt har kommit överens om; att pressa ned alkoholkonsumtionenytterligare fram , Det betyder sänkning . Desenaste tre åren har det knappast skett någon minskning över huvud taget, I betänkandet refereras på s, 17 proposition 1984/85:19, Därtalas enbart om övergripande samordningsansvar på det lokalaplanet. Det finns en hel sida med rekommendationer av vad skallgöra - jag skall bara göra ett axplock ur den. Man skall ha samverkan medföreningslivet, med föräldrar och enskilda. Man skall göra kommunaladrogpolitiska program, man skall göra en fortlöpande kartläggning, man skall haen samordning med fritidsaktiviteter, med , skolan,fritidsverksamheten, man skall engagera föräldrarna mot skolket och motmissbruket osv. Men ingen gång nämns sjukvården och läkarna som en resurs ochsamverkanspartner för att lösa tvä av våra största sociala problem: ungdomensproblem med alkohol och narkotika, I sträcker läkarna ut handen, möter de representanterfrån regeringen och alla partier i socialutskott. Jag hoppas att detskall bli en omskakande handskakning, som ger oss en aggressivare proposition,bättre motioner och ett mer visionärt betänkande åtminstone . Fördet är vår ungdom och värt folk verkligen värda. 101RUNE (); Jag skall försöka hålla den anmälda tiden. Jag har förut lyssnat till debatten. Vi har diskuteratvårdköer, läkarbrist och behovet av ökade insatser för missbrukare. Samtidigthar konklusionen av allt detta blivit att vi måste stoppa volymökningen ikommuner och landsting. Den ekvationen får jag inte attgå ihop, när vi vet vilka problem vi har. I socialutskottets betänkande 17 behandlas tre avyrkandena i centermotion So254. I ett av dessa yrkanden tar vi upp frågan ombehovet av fortsatta insatser inom opinionsbildningen för att minska alkohol-och narkotikamissbruket. Vi har i motionen utgått ärs alkoholpolitiskabeslut och dess målsättning att komma till rätta med alkoholmissbruket ochminska alkoholkonsumtionen totalt i landet. Det här var ett positivtställningstagande för ett planerat långsiktigt arbete. Vi betonade i det beslutet värdet av de förebyggande insatserna,inte minst informationsinsatserna riktade fill ungdom. Deriktade informationsinsatserna som vi då var eniga om i tilltonårsföräldrar, gravida kvinnor, ungdomar m.fl, grupper har medfört en ökadmedvetenhet om alkoholens och narkotikans skadeverkningar och behovet avinsatser. Vi kan konstatera att om vi inte har en medvetenhet bland allmänhetenom narkofikans och alkoholens skadeverkningar, då kommer man heller ingenstans.Men vi har haft attitydundersökningar som klart visar att vi har fått enförbättrad attityd till alkoholen så att människor förstår dessskadeverkningar. När vi på detta sätt har sett att vi har fått goda resultat,då får inte denna utveckling på något sätt brytas. Det är därför vikfigt, ochdet har vi sagt i motionen, att upplysnings- och informationsarbetet inteavmattas eller avbryts. Enligtcenterns uppfattning är de forflöpande insatserna nödvändiga för att vidmakthållaoch ytterligare förstärka människornas medvetande om riskerna med alkohol ochnarkotika. Regeringensinställning fill utvecklingen inom drogomrädet framgår av budgetpropositionen.Både justitieministern och socialministern understryker den positiva tendenssom redovisats. Totalkonsumtionen av alkohol har minskat. Antalet anmäldanarkotikabrott har sjunkit. Vihar i vår motion velat varna litet grand för att sådana tendenser tillåtsmedföra en bristande uppmärksamhet. En högt uppsatt tjänsteman gick t, o, m, utoch sade, att nu när narkotikabrotten har minskat kan vi sänka straffen. Sådanapåståenden är mycket allvarliga, Skolläkarorganisationeni har varnat för att drogmissbruket bland ungdomar åter ökar. Dettahade vi klart för oss när vi skrev motionen. redovisar isitt anslagsäskande en kraftig ökning av antalet anmälda narkotikabrott förförsta kvartalet 1985, Vimenar att dessa signaler måste tas på allvar. De påvisar en posifivattitydförändring hos flertalet svenskar, men det innebär inte att det sker enförbättring för alla. Vi har påpekat skolans stora möjligheter attinformera ungdomar pä ett riktigt sätt. Nuhar det emellertid, som föregående talare nämnde och som vi alla känner till,pä tio. år redovisats en ökning av alkoholkon-sumfionen.Därmed ökar också antalet alkoholskador. Jagbetecknar detta på ett sådant sätt att den aktiva informationsverksamhet somvi bedrev under grundad pä propositionerna 1977 och 1978 har gettresultat. Men jag har från denna talarstol sagt att jag tycker att dethar varit alldeles för tyst från regeringens sida när det gälleropinionsbildningen. Jag vädjar till socialministern att mer aktivt gå in i denopinionsbildande verksamheten. Utskottethar vid behandlingen av vår motion, efter att ha hänvisat till tidigare beslut,uttalat att man vill slå fast nödvändigheten av en fortsatt opinionsbildandeverksamhet. Jag är mycket tacksam för utskottets ställningstagande. Det gällerbara att föra ut detta fill allmänheten, fill organisationer, till skolor, tillmyndigheter av olika slag och till kommuner och landsting. Vård i familjehem är ettannat område som behandlas i centermotionen. Alkohol-och narkotikapolitiken, m. m. 7 protokoll 1985/86:133 -135 Alkohol- och narkotikapolitiken, m. m. Hem förfamiljevård är enligt vår mening en vårdform som är undervärderad. Vi menar attdessa hem är en viktig del i en fungerande vårdkedja. De bör jämställas medbehandlingshem och öppenvård, I familjehemmen används den egna familjen som enterapeutisk resurs. Avståndet mellan familjehemmet och det övriga samhället ärkort. Missbrukare som vårdas i denna vårdform får på ett naturligt sättkontakter och en ökad social gemenskap. Vi har ett stort behov av dessa hem,men antalet platser är inte tillräckligt stort. Vi hoppas att det skallfinnas människor som ställer upp för detta. Därför har vi anslutit oss tillreservation 4, i vilken sägs att regeringen bör överväga möjligheterna tillstatligt stöd till . Utskottet instämmer i det som motionärerna har anfört imotionen, nämligen att familjehernsvård i många fall är ett bra alternativ tillinstitutionsvård. Utskottet säger att det nya bidragssystemet ger kommunernafull frihet att välja vårdform. Utvecklings- och försöksverksamhet bör i höggrad bidra till utveckling av familjehemsvård. Det är viktigt att detta förs uttill de organ, landsting och kommuner, som har ansvar för denna värd. Vi haremellertid inte nöjt oss med detta besked från utskottet, och därför har vifogat en reservation till betänkandet. Vi har också anslutit oss till reservation 2, som tar uppde fackliga organisationerna. Jag har uppfattningen att det ingår i enfolkrörelses arbete att bekämpa alkohol och narkotika. Därför tar vi avståndfrän det anslag som utgår till de fackliga organisationerna. Det behövs påandra områden. Jag yrkar bifall till de reservationer där centernsrepresentanter finns med, I övrigt yrkar jag bifall till hemställan iutskottets betänkande. 102INGA (vpk): Den juridiska och den administrativakontrollen av narkotika omfattar bara de medel som finns upptagna isocialstyrelsens narkotikaförteckningar. Vad som håller på att hända inarkotikavärlden är att nya, kemiskt framställda droger mixas fram.Uppmärksamheten mäste därför riktas mot detta nya, som inte ställs under någonform av narkotikakontroll. Internationella erfarenheter vittnar om att enskildanarkotikabrottslingar, främst händiga kemister, har börjat framställa ämnen,som har narkotikalik-nande egenskaper som rusmedel, men som på någon punktavviker i fråga om kemisk design. Ämnet är därmed inte underkastatnarkofikakontroll. Dessa s, k, designer drugs, dvs. formgivna droger, harskräddarsytts för att just undgå denna kontroll. De är dock lika beroendeframkallandeoch farliga som många klassiska narkotikasorter, I har problemen med dessa"designer drugs" uppmärksammats alltmer. Det gäller t. ex. drogen"", som medför samma effekter som heroin och som vidöverdoser kan ge andningsförlamning, ofta med dödlig utgång. Medlet är ca 20gånger starkare än heroin, vilket betyder att det är verksamt även i mycket smådoser. Eftersom "" avviker i den kemiska strukturen frånjuridiskt definierade narkotikapreparat, kan narkotikalagstiftningen intetillämpas pä medlet. Ett sätt att åtgärda detta är att uppföra även "ChinaWhite" i narkotikaförteckningarna. Eftersomkombinationsmöjligheterna är närmast oräkneliga i modern synteskemi, visar dettasvagheten i att bibehålla en strikt uppräknings- Prot. 1985/86:135 definition beträffande narkotika. Förfarandetmed en uppräkningsdefinition av narkotika är administrativt och juridisktexakt, men har betydande narkotikapolitiska brister. Med alkohol-ochnarko-tanke på de allvariiga riskerna för framställning av en radberoendeframkal- "'<«Polittken, m. m. lande och hälsofarliga varorbör, menar vpk, det svenska narkotikabegreppet ses över. Denlinje som brottsförebyggande rådets arbetsgrupp har pekat på bör bh föremål förfortsatta studier i avsikt att finna en teknisk lösning på problemen mednarkotikadefinitionen. Eftersom frågan fordrar anlitande av både juridisk ochkemisk-farmakologisk sakkunskap bör en särskild utredning filisättas. Utskottettycker inte att det behövs utan litar på att regeringen med korta varsel kan fåkontroll över problemet. Man kan fråga sig hur allvarligt detta hot skallbehöva bli för att riksdag och regering skall göra någonfing åt det. Motbakgrund av den allvarliga utvecklingen i på detta område och devälgrundade farhågorna för att en liknande utveckling kan äga rum även i vårtland tycker jag att utskottets avslagsyrkande förefaller vara likt denobotfärdiges förhinder. Kravet i motionen är mycket hovsamt: en begäran omutredning för att se vilka juridiska, tekniska och medicinska aspekter sommåste beaktas innan lagstiftningen revideras. Detframgår klart av betänkandet att utskottet inte självt har för avsikt attstudera frågan, och det framgår också av frågans behandling- det förekom ingenhearing och ingen remissomgång i ärendet. Utskottet begär inte heller attregeringen skall göra något. Vem skall då samla kunskap om dessa nya typer avdroger?