prot · G909103 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:103 1 § Kompletteringsval till utskott kommunisternas partigrupp har som suppleanti konstifu-tionsufskoffef under ledighet anmält hans ersättareBirgit , Talmannen förklarade vald till suppleant i (vpk) 2 § Justerades protokollen för den 14, 17, 18, 19, 20 och21 mars. 3 § Talmannen meddelade atf () den 26 marsåtertagit sin plats i , varigenom uppdrag somersättare upphört. 4 § Föredrogs och hänvisades Proposifionerna 1985/86:90 t 1985/86:109 t 1985/86:123 f; 1985/86:139 t 1985/86:141 t 1985/86:145 t 1985/86:146 ti 1985/86:147 t 1985/86:148 t 5 §Föredrogs och hänvisades 1985/86:335och 336 fill socialförsäkringsutskottet Prot.1985/86:103 6 § Föredrogs men bordlades åter 1 april1986 betänkande198:5/86:16 ~ ~ '. ~ betänkanden1985/86:17, 20, 21 och 23 Socialförsäkringsufskoffetsbetänkande 1985/86:13 . Kulturutskottetsbetänkanden /86:14 och 15 Utbildningsutskottetsbetänkanden /86:13 och 15 7 § Svar på interpellation 1985/86:115 omindustripolitiken , Åsling har frågat mig dels om jagar beredd afflämna en allsidig redovisning för den uppgörelse med AB som regeringengjort med anledning av företagets avsikt atf uppföra en ny bilfabrik i ,dels om jag är beredd att närmare redovisa regeringens principiella syn påindustripolitiken nu och . Bakgrunden fill den första frågan är aff Svenska Varv idecember 1984 fattade beslut om atf upphöra med fartygsprodukfionen vid Uddevallavarvet,Vid beslutstidpunkten var ca 2 300 personer sysselsatta vid varvet, och tilldenna siffra skall läggas ett infe obetydligt antal personer sysselsatta hosunderleverantörer till varvet. De kommuner som främst skulle komma aft drabbasav nedläggningen var , och , men även i angränsandekommuner kunde effekterna av nedläggningen bli kännbara. Regeringen gjorde bedömningen aft en nedläggning avUddevallavarvet skulle komma aft få stora negafiva effekter i hela regionen ominfe kraftfulla motåtgärder vidtogs. Regeringen utarbetade därför eff förslagtill ätgärder med i huvudsak två huvudinriktningar. Det handlade för det förstaom aff säkra riskkapital för nya industriprojekt i regionen.och för det andraom ett brett program för utveckling av företag och den industriella miljön iregionen. Dessa åtgärder syftade till att långsiktigt utveckla regionensnäringsliv. Eftersom man inte kunde räkna med atf dessa åtgärder ensamma skullekunna lösa def snabbt uppkommande sysselsättningsproblemet, kompletterades demed ansträngningar för aff fä till stånd en nyetablering av en stor industri. Syftet med en stor nyetablering var aff så snabbt sommöjligt skapa nya arbetstillfällen som den skulle ha positivaspridningseffekter på underleverantörer m,m, i regionen. För atf uppnå såsnabba och posifiva effekter som möjligt var def angeläget atf nyetableringenpassade in i def befintliga industriella mönstret i regionen. Regeringen fog eff stort antal kontakter medindustriföretag för aff utröna intresset för en etablering i , Dessakontakter utmynnade i en överenskommelse med om etableringav en bilfabrik i , Def är denna överenskommelse med som ,Åsling har bett mig kommentera. Följandedelar ingick i uppgörelsen: Iregeringens åfgärdsförslag ingick bl, a, att , och Munkedalskommuner inplacerades temporärt i stödområdet, och 58 beviljades, i enlighet med reglerna för lokaliseringsstöd, stöd för en etableringi med , i lokaliseringsbidrag för varje nyttsysselsäftningsfillfälle som tillskapas t, o, m, är 1989, Sysselsättningenberäknades preliminärt fill 1 200 "personer och lokaliseringsbidragetuppgick följaktligen till 240 milj, kr. Stödet begränsades också av villkoretaff det ej fick överstiga av de totala investeringskostnaderna föruppförandet av bilfabriken. De medel som används för lokaliseringssfödsinsatser iUddevallaregionen belastar eff särskilt anslag (prop, 1984/85:125. NU 38. rskr.367) och påverkar säledes inte möjligheterna fill insatser i andra regioner ilandet. Vidare fick tillstånd atf utnyttja sinainvesteringsfonder fill ett belopp pä högst ca förinvesteringar i och eff antal orter i , bl, a. ochLindesberg, , Ett villkor för defta beslut var atf enbilfabrik uppfördes i , Regeringen medgav vidare förfida återbetalning av de medelsom AB och vissa av dess dotterbolag betalat in på likviditefskonfoenligt lagen (1984:501) om inbetalning på likviditetskonto. Regeringen meddelade också aff om skulle finna attvarvsområdet var det mest lämpade för uppförandet av den nya bilfabriken skulleregeringen verka för aff företaget skulle få förfur fill området. Utöver löftetom aff verka för förfur gjorde regeringen inga utfästelser beträffandeöverlåtelsen av varvsområdet. Hur och när en överlåtelse skulle ske var helt ensak för Svenska Varv och aft komma överens om, I förslaget fill åtgärder för ingickäven åtgärder av mera generell karaktär. Regeringen bedömde aff nedläggningenav Uddevallavarvet, som direkt och indirekt skulle komma atf drabba fleratusen personer, skulle kräva omfattande arbetsmarknadspolifiska insatser föratt övergängen till ny sysselsättning skulle kunna ske sä smidigt som möjligt.En vikfig utgångspunkt för dessa insatser var aft de allmänt skulle medverka tillatt bygga upp en väl differentierad arbetsmarknad i regionen. Genomarbetsmarknadsutbildning skulle var och en av dem som berördes av nedläggningenkunna skaffa sig förutsättningar för atf få eff nytt arbete utanförvarvsindustrin. De resurser som skapades för att utbilda den friställdavarvspersonalen är således av generell karaktär och är avsedda att gevarvsarbetarna sä goda förutsättningar som möjligt att erhålla nya arbeten inomandra områden. Goda kommunikationer är en viktig förutsättning för en positivutveckling av näringslivet och samhället. En effekfiv infrastruktur leder intebara till lägre drifts- och underhållskostnader för samhället utan skapar ocksägoda förutsättningar för framtida expansion av näringslivet. Näringslivet i har en markantinriktning mot handel, transport och verkstadsindustri. Förhållandena iUddevalla är likartade. är liksom expansiv. Deninomnordiska handeln har ökat kraftigt. Mellan och Norgetransporteras gods på landsväg, varav 2 miljoner tontransporteras pä väg E 6, har ett centralt läge mellan Osloregionenoch , Förufsäffningarna föreff allsidigt och omfaffan- Prot.1985/86:103 de näringsliv i bör vara goda omkommunikationerna fungerar väl, I regeringens förslag för ingick sålundaväsentliga åtgärder för atf förbättra vägnätet, som Uddevnllnregionen för sinutveckling är beroende nv, Dessn åtgärder vidtogs infe bnrn för ntf Volvoskulle etablera en bilfabrik, utan åtgärderna har eff betydligt vidare syfte. skall jag beröra den sista frågan i ,Åslings interpellation, om regeringens principiella syn på industripolifikenoch om överenskommelsen med innebär en nyorientering av industripolifikenfrän regeringens sida. Regeringens indusfripolitiska inriktning presenterades iproposifion 1983/ 84:135 om industriell tillväxt och förnyelse, som riksdagenfattade beslut om vären 1984 (NU 1983/84:42, rskr, 379), Industripolitikenskall inriktas pä: o ntf ge de offensivn insatsernninom industripolifiken större utrymme än . o ntf tntill vnrn utvecklingsmöjligheterna inom råvarubrnnscherna. o att effektivare utnyttja denoffentliga verksamheten och samhällsbyggandet över huvud taget som en akfivdrivkraft i den industriella utvecklingen, o atf utveckla samhällets insatserför atf stimulera verksamheten inom de smä och medelstora företagen, o att sknpn öppenhet och snniverkanmellan samhället, företagen och de anställda, o ntf intensifiern strävanden tillsamordning mellan industrin och regionalpolifiken, o ntt undanröja och motverkaadministrativa hinder och byråkratiskt krångel för företagen, samt o atf stärka det nordiskaindusfripolitiska samarbetet genom inriktning pä praktiska resultat. Regeringens förslag i fråga omUddevaliaregionen tog sikte på aft genom åtgärder inom de industri-, regional-och arbetsmarknadspolifiska områdena medverka fill aff resurser kunde överförasfrån olönsam farfygsproduktion till annan, lönsam verksamhet. Det var alltså avstort värde för den svenska ekonomin och industrin atf varvskapacifeten kundereduceras och atf den skickliga arbetskraften kund? överföras till branschermed utvecklingsmöjligheter. Den industriella expansionen kunde genomregeringens åtgärder förläggas till en region som pä grund av en storindustrinedläggning var i starkt behov av nya arbetstillfällen. Åtgärderna för har naturligtvisfokuserats kring Volvoetableringen, men jag vill påminna om att förslagetinnehöll ett flertal åtgärder för aft stimulera etablering av nya företag ochexpansion av befintliga smä och medelstora företag i regionen. Regeringens åtgärder för aft skapa ny framtid iUddevallaregionen ligger väl i linje med den industri-, regional- ocharbetsmarknadspolifiska inriktning som regeringen arbetar för och innebär infenågon principiell nyorientering, 60 Anf.3 , ÅSLING (c); Jag ber atf få tacka industriministern fördet utförliga svaret pä mina frågor. Jag värdesätter mycket den stora och bredaredovisning som vi här fått för Volvoaffären, Bakgrunden till min interpellafion är dock den kluvenhet iprincipiellt avseende som kommit aft prägla regeringens industripolitik. Vidupprepade tillfällen har indusfriministern och nndra företrädare för regeringenframhållit aff strukturfrågor och därmed ofta förbundna regionalautvecklingsfrågor skall lösas av företagen på marknadsekonomins villkor ochutan statlig inblandning. Populärt uttryckt skulle alltsåindustridepartementets akutmottagning vara stängd. Denna oreserveradeförtroendeyftring från regeringens sida för marknadsekonomin har kommit attuppfattas som en radikal nyorientering frän socialdemokrafisk sida. Uppgörelsen med om den nya bilfabriken i dock markant förändrat den bilden. Det ärnvden nnledningen som jngnnhällitntf indusfriministern skulle redovisa uppgörelsens innebörd, Indusfriminisfernsredovisning bekräftar ocksä intrycket av att de villkor som erbjuds ärutomordentligt gynnsamma och atf de villkor som erbjuds inte har mofsvnrig-hettidignre i svensk industri- eller regionnlpolitik. Om jag dristar mig fill att göra en kalkyl beträffande vaddet statliga stödet innebär per anställd och dä diskonterar den uppgift somförekommit i pressen om atf antalet anställda infe blir I 200 utan i förstahand I 000, kommer stödet sannolikt att uppgå fill 3 ä 4 milj, kr, per anställdi fabriken. Stödet fördelas på lokaliseringsstöd ,, frisläppav investeringsfonder och förtida återbetalning av likviditefskonton 2.5-3milj, kr,, utnyttjande av varvets förlustavdrag- vilket inte bekräftas i svaretmen som antyds indirekt-500 000 kr,, utbildningsbidrag enligt tidigarepressuppgiffer ,, allt beräknat per anställd och summerat till istorleksordningen 3-4 milj, kr, per anställd, Def är naturligtvis oerhört svårt - jag skall erkänna det- atf beräkna värdet av t, ex, frisläppet av investeringsfonderna. Mensannolikt är den beräkning som jag här gjort tilltagen i underkant, om man sertill företagets skattekonsekvenser. Inför ett stöd till ett enda företag i storleksordningen3-4 milj, kr, totalt anmäler sig naturligtvis frågnn om dettn är rimligt ochprincipiellt acceptabelt. Till bilden hör-vilket också indirekt bekräftas iindustriministerns svnr - att de utlovnde invesferingnrna i vägar ochkommunikationer i regionen ses som en del av detta paket. Sedan jag ställde min interpellation har en liknandeuppgörelse träffats även med def andra svenska bilföretaget, ,beträffande ett liknande arrangemang i , Det aktualiserar ytterligare deprincipiella aspekterna pä uppgörelsen. Jag vill dock framhålla att jag infe invänder mot beslutetatt lägga ned Uddevallavarvet och den civila fartygsproduktionen vid ,Till skillnad från vad som präglnde den dävnrnnde oppositionens beteende vidnedläggningen nv Öresundsvarvet i Lnndskrona vill jng inte för min del medverkntill att exploatera människors oro. Industripolitiken måste ju präglas avrealism och hänsyn fill marknadsförutsättningar. Def finns även anledning affuttrycka stolthet över atf vårt land har två sä framgångsrika och expansivabilföretag. Den fråga man måste ställa sig är dock om stöd i den omfattning somdet blir fråga om i de åberopade fallen är rimliga med hänsyn fill företagensegen förmåga att klara investeringarna. Bl, a, fär det betraktas somtillämpning av en helt ny princip att kombinera regionalpolifiskt stöd medfrisläpp av investeringsfonder såsom har skett i detta fall. Tilltron tillregeringens regionalpolifik får genom uppgörelserna med bilföretagen enligt minuppfattning katastrofala följder. Vilka regionalpolitiska stödformer kan ifortsättningen locka indusfri till avfolkningsregionerna? , som juinte får möjlighet att som och förhandla direkt med regeringen,kommer heller aldrig att mobilisera detta omfattande totala stöd. Vilka vägaranvisar regeringen för dessa företag? frågans principiella aspekt: Dessa åberopadeuppgörelser med bilföretagen är i sitt slag de kraftigaste ingreppen imarknadsekonomin som någonsin förekommit i vårt land och gär stick i stäv motfidigare uttalanden frän regeringens sida, nämligen att den stora devalveringenoch den tredje vägens ekonomiska polifik skulle innebära en avveckling av alltindustristöd. Tyvärr har alltså regeringens agerande skapat förvirringoch oklarhet beträffande industripolitikens inriktning. Från den synpunkten ärsvaret infe heller särskilt upplysande, Def märkliga är nämligen aft inga avdessa remarkabla uppgörelser med bilföretagen står i samklang, herr falman, medde åtta industripolitiska grundsatser som industriministern åberopar i siftsvar. Villkoren för Volvoetableringen i och villkorenför Saabetableringen i har jag och regeringen ocksä erbjudit andrasvenska storföretag. De utgör infe nägot speciellt för eller förMalmö, Områden som vi har utpekat och där vi har fört diskussioner ärBergslagen och det inre stödområdet. Jag skulle kunna nämna fler platser. Jag vet att , Åsling somindustriminister också arbetade med storföretagen i motsvarande förhandlingaroch dä även använde de möjligheter som man har vid ett sådant här fillfälle,Def här är infe subventioner till bilföretagen - det är mycket viktigt affdefta släs fast, infe minst för bilföretagen själva, vilka nog noterade är framgångsrika - utan detfa är en fråga om aff inomlokaliseringspolitikens ram göra insatser för att få fill stånd etablei'ingar iområden där vi vill ha def. Det är i dessa båda fall fråga om atf täcka demerkostnader som hade för etableringen i och som kommeraft fä vid etableringen i i jämförelse med betydligt billigarealternativ, Def är i det närmaste omöjligt att uppskatta vadexempelvis investeringsfondsfrisläppet innebär ekonomiskt för , Beslutetatt låta få utnyttja befintliga och framtida avsättningar tillinvesteringsfonder-nn är ju inte heller något unikt beslut, Snmmn typ nv besluthar ju fatfats vid ett flertal tillfällen under den senaste 20-äisperioden,Detta har exempelvis skett vid investeringar som större företag gjorde inomstödområdet och uppe iNorrlandslänen, Denna typ av beslut förutsätter att investeringen är betydandesamt att den har stor samhällsekonomiskoch arbetsmarknadspolifisk betydelse. Regeringen fann att Volvos etablering i och nuSaabs etablering i motsvarar dessa kriterier. Därför menar jag att det äri det närmaste omöjligt aff beräkna vilka ekonomiska effekter regeringensbeslut får för , Svaret på den frågan kan ges först , Det vet ,Åsling mycket väl, och därför tycker jag aft det möjligen är lifef djärvt avhonom att göra sädana beräkningar som han redovisat. Den ekonomiskaeffektens storlek blir beroende av Volvos vinstutveckling, av om fonderna ärstängda eller frisläppta och av hur Volvos skattesituation är i övrigt. Omfondema skulle vara frisläppta minskar naturligtvis ocksä Volvos fördel - någonannan slutsats kan ingen dra av detfa. När det gäller lokaliseringsstödet vill jag dessutom pekapä atf det där finns en 15-procenfsregel, Såsom etableringen ser ut iUddevalla kommer det därför att för Volvos del bli ett ordentligt minskatlokaliseringsstöd i förhållande fill det som ingick i själva Uddevallapaketef,Detta beror på eff antal förhållanden, men l5-procentsregeln är fill just föraff reglera atf det inte skall kunna bli fråga om oskäliga subventioner utansubventioner som gör aft man klarar merkostnaderna vid en etablering. Jag vill vidare säga atf de ätgärder som vidtogs för atfskapa ny sysselsättning i i stor utsträckning har fokuserats kringVolvos etablering av en ny bilfabrik. Men våra insatser för och förden här delen av landet innehöll ju ett stort antal åtgärder som tar sikte päatt stimulera fillväxt och etablering av små och medelstora företag, Effregionnlpolitiskf stöd innebär infe ett stöd enbnrt, som i def här fnilef, förVolvoetableringen, utan ett stort antal lokaliseringsstöd har redan beviljatssmå företag i , Ett stort antal nya arbefstillfällen har på såsätt tillkommit. Över 500 arbetstillfällen har skapats eller kommer atf skapasi smä företag i till följd av insatserna och genom att Uddevallatillfälligt placerades i stödområdet. Ett investmentbolag har vidare inrättatsmed uppgift atf skapa nya industrier och fa fill vara expansionskraft hosbefintliga företag. Dessutom har beslut fattats om ett program för industriellutveckling, där STU tillsammans med har fått iuppdrag att utarbeta ett program för teknikutveckling och teknikspridning fillsmä företng. Även och utvecklingsfonden har fått särskilda medelför att arbeta med smä företag, Uddevallasafsningen är alltså ett uttryck för regeringensoffensiva industripolitik och ett uttryck för viljan att satsa pä små företagför atf ge regionen en på annat säff utformad framtid, sedan den varit bundenfill eff enda företag inom en mycket osäker bransch. Jag noterar aft ,Åsling och jag är överens om nödvändigheten av en strukturrationalisering iUddevalla och om ntt snmhället dä ocksä hnr ett ansvar för att kommunerna ochde anställda inte lämnas att själva lösa problemen. 5NILS G, ASLlNG (c): Jag vill vitsorda aff och jagär överens om behovet av fortlöpande strukturförändring, industriellnframtid är ju beroende nv hur vi lyckns klnrn de nödvändiga förändringarna ivår produktionsapparat. Så till vida är vi nlltså överens. Prot.1985/86:103 lapril 1986 säger atf de villkor som erbjudits Volvooch inte är unika och aft även andra storföretag som etableratverksamhet i ett område har erbjudits motsvarande favörer. Jag noterade attindustriministern betonade att def var storföretag det gällde, intesmåföretag. Men def anmärkningsvärda i vad som hänt i den indusfripolitiskautvecklingen under senare är är ju faktiskt den enorma favoiisering somstorföretagen, framför allt exportföretagen, varit föremål för och dendiskriminering som småföretagen, trots vissa administrativa insatser, varitutsatta för. Sedan säger industriministern aft def här inte är fråga omsubventioner utan om regionalpolifiskt stöd för merkostnader på grund avforcerade investeringar eller speciella insatser i dessa orter. Problemet ärbara om man talar om regionalpolitik i förbindelse med på gränsen fillden europeiska gemenskapen och de stora europeiska marknaderna och Uddevallasom en del av den expansiva västkustregionen, då förefaller ju allt tal omregionalpolitiska insatser för avfolkningsregionerna, för inland t,ex,, som ganska meningslöst. Om man vill ha en styreffekt från samhällets sida- och def trodde jag och jag var överens om -måste man rimligenta hänsyn till de allmänna förufsäffningarna i landet och de balansproblem somfinns. Investeringarna i och innebär de facto aff den regionalasnedbelastningen i värt land ytterligare har förstärkts, Def ärstorstadsregionerna som expanderar, medan landet i övrigt stannar av, Def ärden nu aktuella diskussionen om periferi och centrum som vi här kan notera. Industriministern säger också aft investeringsfondsfrisläpphar förekommit förut även i förbindelse med regionalpolitiskt stöd. Ja, defhar def gjort i något sammanhang men aldrig i expansiva regioner. Min kalkyl ärmycket försiktig, när jag säger att stödet från samhällets sida till Uddevallatorde röra sig om 3 ä , vilket är exceptionellt. Jag kan på goda grunder tillbakavisa , Åslings falom aft småföretagen är utsatta för diskriminering i , Def är tvärtom såatf småföretagen inte på länge har mätt sä bra i en ekonomi som de gör iSverige, Genom den ekonomiska politiken har en stabil grund Ingts förindustrins utveckling. Genom omläggning av industripolitiken har utveckling ochförnyelse safts i förgrunden. Genom direkt riktade insatser, ökade resurser förutvecklingsfonderna, stöd fill uppfinnare, en aktiv regionalpolifik, en mycketkraftig satsning pä teknikcentra och pä samverkan mellan högskolor och småföretag,inrättandet av den särskilda småföretagsfonden och mycket mer har småföretagensmöjligheter förstärkts. Vi kan nu konsfaferaaff detgär bra för småföretagen,Def kan helt säkert ocksä , ,4sling läsa i sin banks stafisfik. Jag harfått banksfafisfik från Föreningsbankerna, och denna statistik, som ,Åsling själv står för i eff annat sammanhang, visar sida upp och sida ner attsmåföretagen i gär mycket bra, Vikfigaste tecknet på detfa är atf lönsamheten kraffigthar förbättrats, 1983 och 1984 torde vara de bästa åren för småföretagen sedanmitten av 1970-falef, Exporten för denna företagsgrupp, dvs, företag med mellan50 och 200anställda, har ökat mycket kraftigt. Jag kan pä område efter område peka på aftsmåföretagen trivs bra i svensk ekonomi. Framtidstron är fast.Investeringarna, som föll 1979-1982 har ökat , har det startats så många nya företag,1983-1984 fick vi enligt SCB:s uppgifter netto 30 000 nya småföretag, Def varfio gånger så mänga som . Jag kan alltså mycket kraftigt fillbakavisa def som NilsG, Åsling sade från talarstolen här, att småföretagen diskrimineras i densocialdemokrafiska industripolitiken. Det förhåller sig tvärtom! Dessutom vill jag lämna en annan uppgift, och jag kommerhelt säkert atf i eftermiddagens debatt flitigt använda den, nämligen aftlokaliseringspolitiken har varit framgångsrik, f,o,m, mycket framgångsrik,, Inte mindre än 13 000 jobb har skapats till följd av beslutav den socialdemokratiska regeringen för stödområdet och för skogslänen. Jagkommer aft tala om för hur många jobb som i län för länhar tillkommit, 13 000 jobb har, som sagt, skapats i stödområdet och iskogslänen genom olika regionalpolitiska insatser. Inte under någon periodsedan lokaliserings- och regionalpolitiken infördes i vårt land har resultatenvarit sä goda och insatserna visat sig vara så framgångsrika. Jag upprepar attdetta inte hänt tidigare. Vi leds läff av mytbildning och tidningsrubriker. Mentittar vi pä resultaten - def är resultaten som mäste räknas - upptäcker vi affinsatserna är en framgång för regionalpolifiken, Def kan icke bortresoneras.Dessutom gäller merparten av insatserna smä och nystartade företag. Sedan vill jag säga aft def ligger till så här - och dettycker jag atf även , Åsling skall erkänna: När det gäller satsningarna iUddevalla och .Malmö fas inga pengar från regionalpolifiken i övrigt, Inga jobbtas från skogslän eller från stödområdet, ulan båda satsningarna ärengångsinsatser för att man skall klara sig undan desvära kriser som skulle ha uppkommit som en följd av storastrukturrationaliseringar. Dessa pengar tas alltsä frän särskilda anslag somriksdagen har beviljat, eller kommer att bevilja, för satsningarna i Uddevallaoch , Inte en enda krona tas frän det regionalpolitiska anslaget i övrigt.Hela satsningen finansieras med nya pengar pä särskilda anslag. Därför innebärinte de här åtgärderna, som syftar fill aft förnya näringslivet och atf gemänniskorna i och en bättre framtid i nya branscher och i nyajobb, atf man far något någon annanstans, utan just detta åstadkoms i de tväaktuella regionerna. Satsningarna i skogslänen och i stödområdet pågår juredan, och det handlar dessutom om ökade regionalpolitiska satsningar,