prot · G909126 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag vill fråga statsrådet: det att varamöjligt att så att säga lämna offerter till företag som vill etablera sig där?Kommer företag att få etablera sig i Skrubba utan att råka ut för en massahinder, avgifter och skatter? De frågorna är viktiga att få svar på just i dethär läget. Som jag har sagt , ser regeringen medoro på den ökade inflyttningen till , där expansionen inomden privata tjänstesektorn är en viktig faktor. Det är nödvändigt att finnavägar till en bättre balans mellan och övriga delar avlandet. En balanserad regional utveckling och ett tillvaratagandeav resurserna i alla delar av landet är någonting positivt för den ekonomiskautvecklingen i landet totalt sett. Det är positivt också för ochde människor som bor här. Jag har därför svart att förstå vad gäller en dämpning av expansionen i ochspridning av expansionen till andra delar av landet, 75 (): Jag noterar att statsrådet inte svarar på minfråga. Han slätar över och säger att det är viktigt att lätta på trycket ochsprida gracerna över hela landet. Vår åsikt från moderata samlingspartiets sida - jag hoppasatt den också är regeringens - är att vi skall försöka ge ungdomarnasysselsättning och jobb. Storstadsområdena kan vara motorn för övriga landet.Storstadsområdena kan dra till sig företagsamhet. Företag kan genom sinexpansion i storstadsområdena också ge jobb på andra håll i landet. Detta är inte någon form av nollsummespel, där det barafinns ett visst antal bitar att spela med. Vi kan, bl. a. genom att föra envettig skattepolitik gentemot företagen, också se fill att det blir enexpansion. Jag menar att det vore olyckligt för vårt land omskogslänen och glesbygden utarmades. Men det vore också olyckligt förStockholms län med en ny inflyttningsvåg, som åter skulle ge detta län1960-talets krav på snabb utbyggnad av service och bostäder, vilket åter skullege stora växtproblem med åtföljande sociala och kulturellastörningar. Men jagvill upprepa att det också finns anledning att säga följande: måste få möjligheter att ta itu med sinaproblem, att ge sina ungdomar arbete, bostad och utbildning, värnaindustrijobben, så det inte bara blir en region med administratörer, förbättraboendemiljö och bygga ut infrastrukturen och få möjlighet att ta itu med deinomregionala problemen. Jag har, herr talman, en god förhoppning om att dennafråga skall kunna lösas så att totalt sett tjänar pä en utveckling. Det är inte fråga om, som vill göragällande, att man skall lägga expansion i helt omöjliga områden, sä attSveriges ekonomi och industri skadas. Det finns starka stödjepunkter runt om ilänen, och dem skall vi ta till vara. Jag tror, herr talman, att vi kan lösadessa problem i fullt samförstånd när man väl får se de förslag vi skalldiskutera, 77 (): Industriministern skrämmer företag meduttalanden om avgifter och hinder. Vi behöver ingen inflyttning i , Vikan klara en expansion i med den ungdom och med de arbetslösa vii dag har. Det finns kapacitet. Prot.1985/86:126 Jag menar - och jag tror att industriministern och jag äröverens - att en rimlig kapacitetsökning, som trotsallt pågår, kan förse också omgivningen Om åtgärder mot minskad sysselsättning vid i ochskogslänen med produktion. De företag som är här kan sprida sina gracer ut överlandet om de går bra. Men då skall det inte finnas hinder eller straffskatterlagda på dem. Överläggningenvar härmed avslutad. 14 § Svar på fråga 1985/86:464 om åtgärder mot minskadsysselsättning vid i har frågat industriministernvilka åtgärder regeringen avser att vidta för att förhindra planer påavskedande och införande av korttidsvecka. Frågan haröverlämnats till mig för besvarande. meddelade antalet anställda skulle minska med ca 2 000 personer vid svenska och utländskaanläggningar. Regeringen tog tidigt kontakt med Ericssonkoncernen föratt bilda sig en uppfattning om hur de aviserade personalminskningarna skullekunna undvikas, träffades en överenskommelse mellanregeringen och Ericssonkoncernen som ledde till att tog beslut ominvesteringar utanför det ordinarie investeringsprogrammet. Investeringarnaberäknas leda till sysselsättning motsvarande 300 arbetstillfällen, varav 225 iBlekinge. Av dessa beräknas 150 tillfalla /Vedeby och 75 ,Genom överenskommelsen har alltså tillförsäkrats 225 flerarbetstillfällen än vad som annars skulle ha blivit fallet. Uppsägningsvarsletskulle, om överenskommelsen inte träffats, omfatta betydligt fler än de nuvarslade 270 anställda. Eftersom MBL-förhandlingarna om uppsägningarna inteavslutats är det för tidigt att exakt säga hur många personer som måstelämna sina anställningar. Jag vill i det här sammanhanget nämna attlänsarbetsnämnden erbjudit omfattande utbildningsinsatser om företagetåtertar varslet om uppsägning. Jag utgår från att ett företag som visar ettstort socialt ansvar för sina anställda i länet, 79 (vpk): Jag tackar arbetsmarknadsministern försvaret. Vi vet ju hur prekär situationen på arbetsmarknaden är i , Detfinns en stor kö av arbetslösa och det görs industrinedläggningar både på denprivata sidan och när det gäller statlig verksamhet, som minskar. Man behöver ju inte gå på händer och fötter för attEricsson gjort detta investeringsprogram som gav 225 jobb i , Den överenskommelse 56 härom som nuåberopar träffades . Faktum är dock att det är 270 personer som är varslade vidEricssons industrier i . Dessutom är 600 arbetare varslade omkorttidsvecka. Det är det faktiska förhållandet. Visserligen pågårMBL-förhandlingar, men vi vet hur litet MBL-förhandlingar egentligen är värdaoch hur litet facket har att sätta emot företaget. Vad som behövs i är för det första självfalletatt återtar sina varsel. Det har företaget råd till. Det mäste ocksåta ett samhälleligt ansvar och inte bara se till ständigt ökade vinstersamtidigt som man ställer allt fler människor i arbetslöshetsköer. För det andra måste det till statliga insatser, och vi harföreslagit en rad sådana. Man kan gå vidare med förädlingen inomfiskeindustrin, elektrifiera järnvägen , fortsättatillverkningen av vindkraftverk i och satsa på utbildning genom attförlägga en högskolefilial till , Det är mycket viktiga åtgärder somsamhället måste ta ansvaret för. Jag vill till slut fråga om honverkligen tror att över huvud taget tar något socialt ansvar. Harföretaget någonsin gjort det? Prot, 1985/86:126 Om omhändertagandet av utlänningars returbiljetter Överläggningenvar härmed avslutad. 15 § Svar på fråga 1985/86:493 om omhändertagandet avutlänningars returbiljetter har frågat om erfarenheterna avpolisens rätt att omhänderta utlänningars returbiljetter, fråga är ställd mot bakgrund av den ändringi utlänningslagen som beslutade om förra året och som bl, a, innebäratt polisen i vissa fall får omhänderta en utlännings biljett för resa frånSverige, Polisens nya befogenhet har gällt , Ett liknandesystem finns också i och , Syftet med de nya reglerna är att i viss utsträckningsäkerställa den gällande skyldigheten för en utlänning att självstå för kostnaden för sin resa från om han eller hon avvisas ellerutvisas. Om detta syfte uppnåtts och om vilka eventuellt andra effekter de nyareglerna fört med sig är det ännu för tidigt att bilda sig någon säkeruppfattning. Från har jag fått upplysning om attpolisen i , , , och omhändertagitreturbiljetter i omkring 100 fall. har ca 10 000 asylsökandeutlänningar anlänt till , Det har ännu såvitt jag fått veta inteförekommit att beslut om omhändertagande av biljett överklagats. De erfarenhter som man får av de nya reglernas tillämpningkommer jag att fortlöpande hålla mig noga underrättad om. Om ifrågasatt avgiftsbeläggning av musikaliska verk somframförs under gudstjänst 81KENTH SKÅRVIK (fp): Jag tackar invandrarministern för svaret. Jagförstår att det är svårt att ge ett klart besked efter så som det härgäller, men jag hoppas att invandrarministern kommer tillbaka senare medytterligare besked i denna fråga. Jag vill också begagna tillfället att beinvandrarministern om ursäkt för att jag uteblev vid besvarandet aven tidigare fråga. Detta berodde på ett missförstånd, som vi redan har klaratut. När frågan om omhändertagande av asylsökandes returbiljettbehandlades här i var det enda parti som tog avstånd frånförslaget härom. Vi reserverade oss mot beslutet av två speciella skäl. Viansåg för det första att det var fråga om ett ingrepp i den asylsökandespersonliga rättigheter, vilket vi fortfarande anser. För det andra fanns detinga beräkningar av vilka administrativa kostnader beslutet skulle komma attmedföra. Det finns också en annan orsak att uppmärksamma frågan. Idessa dagar bereds en proposition där det framförs förslag om omhändertagandeav flyktingars pass samt om registrering av deras fingeravtryck. Vad blir nästasteg? Jag känner oro för framtiden. Eftersom det nu har förlöpt sedan beslutet angåendereturbiljetterna fattades, ansåg vi det berättigat att efterhöra hur det helahar utfallit, speciellt vad gäller kostnadssidan. Jag är glad över uppgiften isvaret att så få fall som 100 varit aktuella. Kan invandrarministernmöjligtvis ge mig ett svar på frågan om detta beror på att returbiljetter intefunnits eller om det förelegat andra skäl till att man inte omhändertagitflyktingars returbiljetter? Överläggningenvar härmed avslutad. 16 § Svar på fråga 1985/86:456 om ifrågasattavgiftsbeläggning av musikaliska verk som framförs under gudstjänst har frågat statsrådet om hanär beredd att verka för att hittillsvarande möjligheter att framföramusikaliska verk i samband med gudstjänster inte inskränks genomavgiftsbeläggning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Enligt upphovsrättslagen har bl. a. författare och kompositöreren rätt att bestämma över sina verk, t. ex. när det gäller offentligtframförande. Bestämmanderätten kan tillämpas så att de kräver ersättning föratt verken skall få framföras offentligt. Men det finns också vissa i lagenangivna inskränkningar i denna rätt. Just när det gäller offentligaframföranden av utgivna verk vid gudstjänster finns det en sådan inskränkning.Den innebär att verken får framföras fritt, dvs. utan tillstånd och utanersättning. Denna bestämmelse har funnits med i upphovsrättslagensedan dess tillkomst . Det finns inte några planer på attändra den. Anf.83 (): Jag tackarjustitieministern för svaret. I min frågas motivtext har jag framhållit att församlingarofta spelar in sina gudstjänster pä band. Dessa band, som tar upp en helgudstjänst med predikan, sång och musik, förmedlas till framför allt gamla ochsjuka som inte har möjlighet att närvara vid gudstjänsten. redogjordejustitieministern för de regler som gäller vid framförande av utgivna verk vidgudstjänster. Min fråga avsåg bandinspelningar i samband med gudstjänster. Denfrågan har jag inte fått svar på. Justitieministern hänvisade i svaret till upphovsrättslagen.Att nu begär ersättning för inspelning av gudstjänster kommer att fåorimliga konsekvenser. Jagar inte jurist, herr talman, men jag undrar om inteSTIM här gör ett fel genom att företa en uttaxering pä församlingarsinspelningar vid gudstjänster. Upphovsrättslagen har ju en undantagsregel, somgår ut pä att det är tillätet att framställa exemplar, som det heter, "förenskilt bruk". Kan man inte säga, herr justitieminister, att gudstjänstersom spelas in pä band och som sedan delas ut till avsidestagna människor fallerunder undantagsregeln? Vi kan kanske lösa den här frågan, som följs med väldigtstort intresse av framför allt frikyrkofolk, genom attjustitieministern deklarerar att upphovsrättslagens undantagsregel just gällerför dessa inspelningar. Tänk vad justitieministern skulle bli populär blandSveriges frikyrkofolk, om de fick ett klart besked att undantagsregeln gällerpä det här området! Om ifrågasatt avgiftsbeläggning av musikaliska verk somframförs under gudstjänst Jag svarade på det jag uppfattade att frågan gällde,nämligen framförande utan föregående inspelning. Ärdet fråga om inspelning, dåär verket inte fritt. Dä har man möjlighet enligt upphovsrättslagen att ta uten avgift, förutsatt att det är inspelning som spelas upp offentligt. Vargränsen där går kan vara tveksamt i olika fall. Det skall jag inte utveckla närmarehär. Däremot kan jag säga att upphovsrättsutredningen arbetar med dennalagstiftning. Det kan bli aktuellt för den utredningen att överväga ominspelningar i varje fall för vissa grupper skall kunna spelas upp fritt, 85 (): Jag beklagar att frågan missuppfattades i departementet.Jag är ointresserad av rätten att framföra utgivna verk vid gudstjänst. Detintressanta, och det massmedia och tidningarna har skrivit om, det är att STIMvill få betalt för den bandinspelning som sker vid dessa gudstjänster. Jag förstår att justitieministern inte här - pä rak arm -kan ge besked om undantagsregeln, men jag kan väl precisera frågan så här:Skulle justitieministern kunna tänka sig att ändra upphovsrättslagen så attdet klart framgår att undantag görs på det speciella område som vi här hardiskuterat? Överläggningen var härmed avslutad. Prot.1985/86:126 17 § Svar på fråga 1985/86:457 om markägares ansvar för brunnar Om markägares ansvar för brunnar har frågat mig om regeringen kommer attlägga fram förslag till ändring av lagstiftningen så att markägare får ansvarför att brunnar förses med säkerhetsanordningar. I 5 § andra stycket allmänna ordningsstadgan (1956:617)föreskrivs att det vid brunnar skall vidtas sådana skyddsanordningar som medhänsyn till platsens belägenhet och övriga omständigheter kan anses påkallade.Det finns även föreskrifter i byggnadsstadgan (1959:612) och regier utfärdadeav statens planverk, har i sitt slutbetänkande (SOU1985:24) Ordningslag behandlat frågan om skyddsåtgärder vid brunnar. En utgångspunktför utredningens överväganden har varit att en reglering i lag omsäkerhetsanordningar vid brunnar bör tydligare än den nuvarande regleringenange att sådana åtgärder skall vidtas som behövs för att hindra att barn kommertill skada. Utredningens förslag innebär bl, a, att ägaren till en brunn ellerden som trätt i ägarens ställe ansvarar för att säkerhetsåtgärder vidtas. Den omfattande remissbehandlingen av utredningensbetänkande, som tar upp en lång rad olika frågor, har avslutats.Arbetet med ett regeringsförslag påbörjas . Jag kan försäkra MargaretaPersson att vi i det arbetet kommer att göra allt vad vi kan för att minskariskerna för sådana tragiska olyckor som hon berör. 87 (): Jag tackar för svaret. Jag har ställt min fråga mot den allvarliga bakgrunden attför en månad sedan en fullständigt onödig dödsolycka återigen inträffade. Enpojke ramlade ner i en brunn i närheten av ett tättbebyggt område. Denna brunnsaknade lock. dör barn på det här sättet - fullständigti onödan, Pä vissa håll är det en sport bland barnen att klättra ner igatubrunnar för att se om man kan hålla i sig och se hur långt ner man vågarsig, I mitt eget bostadsområde har jag t, ex, på vägen från mitt hem tilltunnelbanan av mina barn blivit uppmärksammad på tre sådana brunnar som barnbrukar leka i. Existerande lag verkar uppenbarligen inte fungera. , som är en statlig myndighet som skalltillse barns säkerhet, har krävt att en bättre lagstiftning kommertill stånd. Senast krävdes detta när ordningsstadgeutredningens betänkande varpå remiss. Inte heller i det utredningsförslaget fanns det absoluta krav påfastighetsägarna att tillse att brunnarna skall ha ordentliga lock. harbarnmiljörådet gått ut till alla kommuner och bett dem att se överförhållandena, eftersom man upplever att lagen är otillräcklig. Det är inga nya produkter som behöver skapas. Allt sombehövs finns redan på marknaden. Kostnaderna är försumbara. Men barns liv är inte försumbara, 60 Det har gått år , och istort sett har olyckor hänt. Jag tolkar statsrådets svar som atten förbättring av lagstiftningen är på Prot. 1985/86:126 väg, Överläggningen var härmed avslutad. Ominsamling av vapenför vilka licens saknas 18 § Svar på fråga 1985/86:494 om insamling av vapen förvilka licens saknas har frågat mig om regeringen avser attvidta åtgärder så att vapen m. m. för vilka licens saknas kan samlas in t. ex.genom någon form av "vapenamnesti". I sin fråga hänvisar till en aktion somgenomfördes i . Personer som utantillstånd innehade vapen eller ammunition kunde då utan att riskera strafflämna in sina vapen till bl. a. polismyndigheterna. Ett syfte med den danska aktionen var att samla in vapenfrån ockupationstiden och motståndsrörelsens verksamhet. Jag har från detdanska justitiemi-nisteriet inhämtat att det nästan uteslutande var sådanavapen som lämnades in under aktionen, I är förhållandena annorlunda. En allmän amnestiter sig också i viss mån främmande för svenska rättstraditioner. Jag vill emellertid framhålla attjag ser mycket allvarligt på den ökade våldsbrottsligheten och på illegalainnehav av vapen. Jag är också beredd att vidta alla lämpliga åtgärder för attbegränsa antalet sådana vapen. Ändringar i vapenlagstiftningen förbereds iregeringskansliet, med sikte på en proposition och en i höst.Även om jag preliminärt hyser viss tvekan, kommer jag i det senare sammanhangetatt överväga den av väckta frågan närmare. 89 OSKARLINDKVIST (s): Jag tackar för svaret. Det är justhändelserna i som föranlett att jag ställt denna fråga tilljustitieministern, har det förekommit attinnehavare av illegala vapen fått lämna in dessa till polisen utan atträttsliga åtgärder vidtagits. Den senaste inlämningen genomfördes . Under sex veckorfick innehavare av illegala vapen amnesti, i den bemärkelsen att de utanefterräkningar fick lämna in dessa vapen till polisen. Resultatet blev enormt.Omkring 10 000 vapen samt sprängämnen och ammunition lämnades in. Dedanska myndigheterna startade helt enkelt en kampanj. Man anade Och t. o. m.visste att det fanns olagliga skjutvapen i omlopp. Den danske justitieministerntalade också om en kampanjsuccé. Framgången verkade vara total. Några exakta uppgifter om det totala vapeninnehavet iSverige lär inte finnas. Jag har sett en uppgift från därman uppskattar antalet vapen med licens till ungefär tvä miljoner, med ungefären miljon Svenskar som licenshavare. Hur många vapen kan det då finnas som inteär Om åtgärder fär att hävda den nya sexualbrottslagensintentioner licensierade?Den frågan har stort intresse. Jag tror att det finns många likheter med deförhållanden som råder i , dvs. att det finns ett antal vapen i omloppsom det är av stort värde för statsmakterna att få dra in. Jag noterar nu attjustitieministern trots tveksamhet är beredd att senare pröva den väcktafrågan. Då får jag avvakta och hoppas att den svenske justitieministern kommertill samma kloka resultat som den danske justitieministern. Överläggningen var härmed avslutad. 19§ Svar på fråga 1985/86:499 om åtgärder för att hävda den nyasexualbrottslagens intentioner har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd attvidta för att hävda den nya sexualbrottslagstiftningens intentioner. Frågan harföranletts av ett uppmärksammat fall i ; två män frikändes frånanklagelsen att ha våldtagit en ung flicka. anser att domen stridermot uttalanden som gjordes i samband med att lagstiftningen 1984, Sexuella övergrepp väcker alltid berättigad harm ochavsky. Ett syfte med de ändringar som gjordes var attkomma bort från den förlegade kvinnosyn som avspeglat sig i de tidigarebestämmelserna om sexualbrotten och att anpassa lagstiftningen till modernavärderingar. I lagstiftningsärendet uttalades klart hur lagstiftaren såg påolika frågor. a. sades att kvinnans nej till sexuellt umgänge i varjesituation ovillkorligen skulle respekteras. Ett nej är alltid ett nej. Såvitt jag förstår är och jag helt ense om dengrundsyn som präglar lagstiftningen om sexualbrott. Den har också klartkommit till uttryck i lagstiftningen. Vi har emellertid självständiga domstolar här i landet.Enligt grundlagen skall varken justitieministern, regeringen eller riksdagenbestämma hur en domstol skall döma i ett enskilt fall och inte heller uttalasig om domen. Detta är en viktig princip som vi skall slå vakt om. Denna principinnebär också att jag'inte skall göra några uttalanden i lagtillämpningsfrågorutöver dem som gjorts i förarbetena i det aktuella lagstiftningsärendet. 91 INGA (vpk): Jag skall be att få tacka för svaret. friade alltså två män som hadeåtalats för våldtäkt på en sextonårig flicka. Anledningen till frikännandet var att männen ansågs saknauppsåt. Enligt domskälen hade de låtit sig bedras av att flickan hade varitutmanande klädd och ute sent om natten. Hennes motstånd hade männen uppfattatsom "klädsamt". beslutade om en nysexualbrottslag. En av de bärande tankarna bakom denna lag var, och är, attkvinnans beteende före övergreppetinte skall få spela någon roll för den juridiska bedömningen. Lagen har ocksåskärpts genom att det numera är kvinnans egen uppfattning om huruvida hon harblivit tvingad eller frivilligt gått med på ett samlag som skall varaavgörande. Den frikännande domen innebär att samhället anser att enkvinnas nej eller motstånd inte räcker för att hon skall ha lagens stöd när honvill freda sin integritet. Den friande domen strider mot våldtäktslagens intentioneroch visar prov pä ett nytt sätt att kringgå lagen. Ett annat exempel påkringgående var Piteåfallet. Domen är ett rättsövergrepp och ett exempel på enålderdomlig och patriarkalisk kvinnosyn. Kvinnor har inte lagens och därmed samhällets stödmot sexuella övergrepp. Justitieministern säger nu att han ingenting kan göra.Läser man domen, ser man att lagen inte har följts. Något måste därför göras.Skulle man inte kunna ge klarare tillämpningsföreskrifter eller information omvad lagen faktiskt säger? Lagen kanske inte behöver ändras, men tillämpningenav den måste alldeles uppenbart ändras. Kan man inte skriva in förarbetena ilagen, om nu nämndemännen inte kan läsa ut lagens intentioner i den nuvarandelagstiftningen? Något måste göras! Så här kan det inte fortsätta. Det harvarit flera övergrepp i samband med tillämpningen av denna lagstiftning, sominte skyddar kvinnor så som den borde göra och som vi hade för avsikt att denskulle göra när vi beslutade om den. Överläggningen var härmed avslutad. 20§ Svar på fråga 1985/86:502 om sjukpenningberäkningen har frågat mig om jag ärberedd att ta initiativ till sädan ändring av sjukpenningberäkningen, att allaförsäkrade får en tillfredsställande sjukpenningförsäkring. Som så riktigt påpekar har en arbetsgrupptillsatts som skall göra en översyn av reglerna för ersättning från sjukförsäkringenvid korttidssjukdom och vid föräldraledighet för vård av sjukt barn. Arbetsgruppen skall redovisa ett förslag som ger enrättvis ersättning, av den sjukpenninggrundande inkomsten, även vid kortasjukfall och vid frånvaro från arbetet med tillfällig föräldrapenning. Förslaget bör bygga på en modell där sjukpenningen utgesför de timmar den försäkrade avstått frän förvärvsarbete på grund av sjukdom.Det nya systemet bör omfatta av en sjukperiod för att deteftersträvade syftet skall uppnås. För tid bör det nuvarandesystemet för ersättning från sjukförsäkringen gälla. Arbetsgruppens förslag skall remissbehandlas inför detvidare beredningsarbetet inom . Målsättningen är att det nyaersättningssystemet skall börja gälla fr. o. m. . 93GULLAN (): Jag ber att få tacka socialministern försvaret, men jag hade nog hoppats på ett något utförligare svar. Frågan om sjukpenningen vid korttidsfränvaro, särskilt närdet gäller deltidsarbetande och skiftarbetare, har varit en segdragen historiai riksdag. Jag har läst gamla betänkanden och dä konstaterat att denhar varit aktuell åtminstone , I en offentlig utredning, SOU 1981:22,behandlades frågan ingående. är det att något händer. Jag hälsarnaturligtvis med mycket stor glädje att den nämnda arbetsgruppen har tillsatts. Det är intressant att notera attsocialförsäkringsutskottet justerade ett betänkande, som ännu intehar behandlats av , om bidrag till sjukförsäkringen m. m. Ibetänkandet finns det reservationer från moderata samlingspartiet, ochvänsterpartiet kommunisterna.