prot · G909132 · 1985-12-31 00:00:00 — Om det i en kommun visar sig att man har exempelvis 31 eller32 sökande till en klass, skall man då hindra en eller ett par sökande från attfå en plats enligt sitt val, därför att vi inte är villiga att ta inytterligare någon? Vad skall vi i så fall göra av dessa ungdomar? Vi kan kanskeerbjuda dem annan gymnasieplats, eller föra över dem till någon annan skola. Det är alltså viktigt att vi ser till att utnyttjaresurserna fullt ut. Det visar sig - och det har redan anförts här - att detsker ett visst antal avhopp från gymnasieskolan. Därför bör man, för att geungdomarna en möjlighet fill gymnasieutbildning, kunna tillåta en viss överinskrivning.Jag tror att det är vettigt ekonomiskt och vettigt också ur ungdomarnassynpunkt. Jag har här velat peka på att det, såvitt vi kan se, inteföreligger någon anledning att vidga ramarna. Det som har skett underförra året visar att det fanns platser enligt de ramar som var fastställda, ochdet kommer att Gymnasieskolan och vissa fristående skolor Gymnasieskolan och vissa fristående skolor finnasplatser enligt det förslag som föreligger. Med det bemyndigande som harbegärts kommer det också att visa sig att 19-äringarna kan få chansen att kommain. Vi har alltså förberett för att ta hand om alla ungdomar i gymnasieskolan.Jag tycker att de förslag till utökningar som här har lagts fram är utslag av -höll jag på att säga - en traditionell politik frän opposifionens sida när detgäller att föreslå utökningar. När det gäller lärlingsutbildningen, som har varit föremålför en ständigt återkommande debatt i samband med gymnasieskolan, vill jagförst säga att förslagen om en utökad ram är helt onödiga och meningslösa. Dethar nämligen visat sig att den ram som varit avdelad förlärlingsutbildning icke har utnyttjats. Vi kan notera att så har varit falletår efter är. Trots detta föreslår vi att ramen skall var oförändrad iförhållande till . Vi anser , liksom vi har gjort, attlärlingsutbildningen skall vara ett komplement till gymnasieutbildning och ickeett alternativ. Om ni som för debatten om lärlingsutbildning hade haft litetmera kontakt med samhället utanför detta hus, så hade ni kunnat notera att nisnart är ensamma om att vilja föra fram lärlingsutbildningen som ett alternativ.Samhället i övrigt -och näringslivet - vill ha ungdomar med en bredareutbildning än vad lärlingsutbildningen ger. Vi har sagt att när det gällerspeciella yrken, relativt smala sektorer där vi icke kan erbjuda engymnasieutbildning, bör lärlingsutbildning kunna användas. På försök prövashantverksutbildning, som är något liknande, Men det är ändå så - och det ärparterna överens om - att det viktigaste för ungdomarna är att de har en bredutbildning i botten. Därefter kan de gå vidare ut i näringslivet. Därför är nisnart ensamma om er uppfattning. Det är litet skillnad, , på det ÖGYföreslår i fråga om den framtida yrkesutbildningen och lärlingsutbildningen. Vifär tillfälle att återkomma till detta och diskutera det när vi behandlar ÖGY:sförslag . Där gäller det en hårdare knytning till skolan av deyrkesinriktade utbildningarna, och en kombination med utnyttjande av deresurser och förutsättningar som finns utanför skolan. Men kvar står ändåkravet på en bred utbildning i botten, även för de yrkesinriktadeutbildningarna, och det kravet kommer vi att behålla då vi behandlarÖGY-förslaget. Det är alltså här fråga om en skenfäktning, där ramarnaicke har någon betydelse - och där näringslivet har sprungit ifrån er som härdiskuterar lärlingsutbildning. När det gäller försöksverksamheten i gymnasieskolanförvånar det mig att företrädare är så rädda för att ta vara påden kreativitet och det kunnande som finns i skolorna och här föreslårbegränsningar. Det måste väl vara till gagn för den framtida gymnasieskolan attdetta utvecklingsarbete får fortsätta. Och självfallet skall en utvärderingske. Men begränsa inte lärarnas, skolornas och kommunernas möjligheter atthjälpa till att bedriva en försöksverksamhet som ger oss bättre underlag när viså småningom skall fatta beslut om hur den framtida gymnasieskolan skall se ut! Beträffande timreduktioner vill jag kort och gott yrkabifall till utskottets förslag. Vi får kanske tillfälle att i samband medbehandlingen av statsbidraget till lärarlöner i gymnasieskolan senare i vår taställning till denna fråga. Jag vill inte här från talarstolen säga någontingom den behandling som förekommeri utskottet, eftersom betänkandet inte är justerat. Vi har den principiellauppfattningen - och jag hoppas att den också delas av - att viskall vänta med att offentliggöra beslut till dess vi har kunnat justerabetänkandet. Vi får säkert tillfälle att komma igen. Låt mig när det gäller de fristående skolorna pågymnasieskolans område först säga att dessa får en generös behandling. Manutökar ramarna för de fristående skolorna, vilket betyder att man kan ge enstörre tilldelning till dessa. Jag vill vidare peka på ochSigrid i och på , Vadgäller de två Göteborgsskolorna har det redan framgått av debatten här att demycket väl kan finnas kvar och att statsbidrag skall kunna utgå till dem somkommunala skolor. Det är som har hand om dessa frågor, och viförutsätter efter det uttalande som vi gjorde vid föregående tillfälle att manskall behandla dem positivt. Det är på samma sätt med , Visade att vi såg positivt på skolans verksamhet och att förhandlingarmellan skolan och borde leda till en kommunalisering. Såvittjag vet pågår också överläggningar härom, och detta bör betyda att man iStockholm skall kunna agera på samma sätt som man gör på andra ställen ilandet, dvs, behålla skolan men driva den i kommunens regi, I så fall kommerdet att utgå statsbidrag till den liksom till andra kommunala skolor. Med detta, herr talman, har jag litet grand berörtbetänkandet nr 16, Jag yrkar bifall till utskottets hemställan i samtliga delaroch avslag på alla reservationer. De moderata ledamöterna har i en reservation vidutskottets betänkande nr 17 yrkat att bidraget till kommunerna för utrustningför gymnasieskolan skall avvecklas. Vi vidhåller vår tidigare uppfattning attstaten måste stimulera kommunerna att anordna även utbildningar som kräver rättdyra investeringar. Vi tror att det är viktigt att kommunerna hänger med i dentekniska utvecklingen. Även i fall där det skulle vara möjligt att utnyttjaresurser utanför skolan finns det nog skäl för att hjälpa skolorna att följamed i den tekniska utvecklingen. Jag yrkar avslag på reservationen 1 och bifall tillhemställan i utskottets betänkande nr 17, Gymnasieskolan och vissa fristående skolor Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 43GÖRAN () replik: Vad först gäller möjligheterna att utnyttjaramarna pä ett bättre sätt kan jag dela uppfattning att detfinns en hel del luft i de nuvarande ramarna och att de inte har utnyttjats päett tillfredsställande sätt. Vi tycker att man, innan man ytterligare vidgar ramarnaoch ökar antalet intagningsplatser, i nuvarande läge bör se till att deresurser som redan finns utnyttjas väl. Jag ställer mig dock frågan varför socialdemokraterna ochi det här fallet utskottsmajoriteten inte vill tillmötesgå de förslag från moderathåll som Gymnasieskolan och vissa fristående skolor ytterst syftar till att man skall kunna komma till rättamed det bristande resursutnyttjandet. Hit hör förslag syftande till attförebygga många av de avhopp som förekommer och som skapar en hel delvakanser i gymnasieskolan. Det bör redan från början klargöras för elevernavilka speciella krav som måste uppfyllas av eleverna för att de skall ha enrimlig chans att klara utbildningen på den linje som de väljer. Vi skullealltså önska att ni gick med på att det utformades förkunskapskrav för varjeutbildning inom gymnasieskolans ram. Varför ställer ni er vidare inte bakom ett avskaffande avdet stelbenta systemet med intagningsplatser fördelade på sektorsramar? Varförvill ni inte heller gä med pä att elevernas intresseinriktning skall få slåigenom bättre än vad som är fallet? Ge kommunerna och länsskolnämnderna ännustörre möjligheter att göra omfördelningar inom ramar som skulle kunna ledatill ett bättre resursutnyttjande! När det sedan gäller lärlingsutbildningen undrar jag hur iall sin dar kan säga att näringslivet inte vill ha denna typ avutbildning. Man erbjuder inte lärlingsutbildningen som ett alternativ utan barasom ett komplement. Det är fullt klart att om den vore ett alternativ, skulleefterfrågan bli en helt annan. När jag varit ute i landet och haft kontakt med länsskolnämnderosv. har många erkänt att de kanske inte har skött marknadsföringen på ettsådant sätt som borde ha skett när det gäller just lärlingsutbildningen. Det äralltså i det avseendet som bristerna finns. Företagarna som skulle ha kunnat gelärlingsutbildning har alltså inte varit underkunniga om att den möjlighetenfinns. När det slutligen gäller de fristående skolorna talar LarsSvensson liksom alla de andra majoritetsföreträdarna om den enormagenerositeten. Jag kan inte se att det är någon generositet. Visst kanGöteborgs Högre Samskola och komma att vara kvar somskolor, men det intressanta för elever och föräldrar är ändå att de är kvar somfristående skolor med de möjligheter som just dessa erbjuder. 44YLVA () replik: säger beträffandedimensioneringen att det inte är något problem att bevilja platser iefterskott. Men visst finns det sådana problem. Dessa platser utnyttjas imindre utsträckning för förstahandsval. Vi har 14 000 elever iuppföljningsskedet. Om de hade fått plats enligt sitt förstahandsval, hade deförmodligen fått en mer omfattande utbildning än vad de får , talar vidare om den enorma generositeten motde två fristående skolorna i , Är det generositet att begränsa dessaoch en del andra skolors möjligheter till att ha 15-klasser på gymnasiet? Detär ingen generositet. Det är inte heller sä att verksamheten kan bedrivas påsamma sätt om den övertas av kommunen och inordnas i det allmänna skolväsendet.Förutsättningarna blir annorlunda. Jag noterar dock med intresse att anslutersig till krav att eleverna under sådana förhållanden skall kunnavälja skola inom det allmänna skolväsendet. Detta rnäste ju bli följden av att,som han säger, skolan skall vara kvar och fungera som tidigare när den inordnasi skolväsendet.De elever som har skrivit till oss är , och som bor iAskim och i , och det är fullständigt omöjligt för dem att gä i dennaskola, om den skall följa kommunens upptagningsområde. Kravet attdessa skolor skall vara fristående och att de skall få statsbidrag för sinverksamhet i den kapaciteten kvarstår. Slutligen beträffande lärlingsutbildningen: att vi skulle framhärda i att förorda en gammal modell avlärlingsutbildningen. Det är alldeles felaktigt. Så har aldrig varit fallet.Kvar stär ändå att ÖGY:s förslag i mycket stora delar ansluter sig till våratankar om hur yrkesutbildning skall bedrivas, dvs. att den skall vara treårigoch att den skall bedrivas i mycket nära samarbete med kommande arbetsgivare. I väntan på att detta förslag skall gå igenom, vilketdröjer , tycker vi att det är rimligt att den utbildning som harnått de allra bästa framgångarna när det gäller fullföljande och fastanställning efter utbildningen skall uppmuntras och stödjas, och det ärlärlingsutbildningen. 45 () replik: Jag får först för formens skull yrka bifalltill reservation 2 i betänkande 17. Apropå mina frågor till kan jag konstateraatt svaret på min fråga huruvida man från utskottsmajoritetens och, som jaggissar, också från regeringens sida tror på skolöverstyrelsenslångtidsbedömning eller ej är ett klart och entydigt nej; den bedömningen trorman inte på. Man har uppenbarligen ett annat underlag för sina överväganden ändet som presenterar, eftersom man har kommit fram till enannan uppfattning. drar med det underlaget som grundval denslutsatsen att det bör finnas goda förutsättningar också för 19-åringar att färum i gymnasieskolan. Det låter inte alldeles övertygande. När jag summerardetta resonemang konstaterar jag att man, trots att man hävdat att alla somvill i princip skall rymmas i gymnasieskolan, anser det nödvändigt att förnästa budgetår anvisa plats för minst 14 000 elever i den kommunalaungdomsuppföljningen. ; När det gäller timreduktionen yrkar LarsSvensson avslag på vår reservation och säger att han av principiella skäl intevill kommentera ett ärende som är föremål för behandling i utskottet. Men förbara någon vecka sedan fick vi lära oss i utskottet att det när det gälldeöverenskommelser mellan två partier inte fanns några principiella hinder föratt offentliggöra dem. Såvitt vi förstått har man också mycket tydligtoffentliggjort att socialdemokraterna och vpk här har kommit överens.Överenskommelsen skulle bl, a, bygga på att timreduktionen skall försvinna. Dåkan jag inte se att det skulle föreligga några principiella skäl mot att häravkräva ett besked. Att den ena veckan säga att timreduktionenskall vara kvar och en säga att timreduktionen skall avskaffasblir med förlov sagt litet förvirrande. Gymnasieskolan och vissa fristående skolor Gymnasieskolan och vissa fristående skolor 46LARS () replik; Efter detta inlägg av angåendetimreduktioner och efter hans tidigare inlägg finns det ingen anledning förmig att inte tala om vad som är verklighet. Är det så att anseratt vi skall bryta mot praxis att icke säga någonting om vad som sker iutskottet innan vi har justerat betänkandet, kan jag tala om att vi i sambandmed propositionen om statsbidrag till lärarlöner föreslår att timreduktionernaskall avvecklas fr. o. m, , Eftersom här haroffentliggjort detta, kan det inte göra någonting att också jag säger det. Fördet budgetår som vi nu diskuterar gäller däremot det förslag som har behandlatsi det föreliggande utskottsbetänkandet. När det sedan gäller den diskussion om ramarna m, m, somLarz tar upp är det så att om jag har sagt att det bör finnas plats,var meningen den att det genom det bemyndigande som regeringen föreslår kommeratt finnas plats för samtliga 19-åringar, bedömning om att alla skallkunna erbjudas plats är baserad på hur ansökningarna och utnyttjandet var förraåret och på hur det ser ut . När det sedan gäller ungdomsuppföljningen vetvi båda två att det är fråga om ett förslagsanslag som gäller en skyddsåtgärdför de ungdomar som över huvud taget inte vill söka någon utbildning. Det ärett sätt att garantera dem en möjlighet. Till vill jag säga att jag redan harredovisat att vi kunde ta in av 16-17-åringarna. Det är ett bevispä att vi har sett till att alla i 16-17-årsgruppen har kunnat erbjudas plats igymnasieskolan. Vi kommer att kunna bereda dem plats den här gången också. Är huvudsaken när det gäller de fristående skolorna attdessa får vara fristående? När vi fört den här diskussionen om och omStockholm har vi velat tillvarata det sätt pä vilket man där bedriverundervisning. Det bör kunna finnas möjligheter inom kommunernas ram att klaradetta, och då kommer det att finnas statsbidrag till verksamheten. Det är detvi har sagt gång pä gång. De synpunkter som har tagit upp hinner jaginte gå igenom. Jag konstaterar bara att bäde LO och SAF har sagt att det viktigasteinte är att vi får en lärlingsutbildning av den typ som man har i ,Det viktigaste för oss är att ungdomarna har en bra grundutbildning. Däremotbör man kunna anordna lärlingsutbildning inom smala sektorer, där gymnasieskolaninte kan erbjuda utbildning. 47 () replik: sade isin replik att timreduktioner är bra . Därför skall de vara kvar, ochcenterns förslag avslås. är timreduktioner dåliga. Dä skall deavskaffas. 48YLVA () replik: Det är ju ändå så, , att enfristående skola har alldeles speciella möjligheter och förutsättningar ochockså frihet att verka på ett visst sätt. Den friheten försvinner om maninlemmar den med det allmänna skolväsendet. På det sättet försvinner bl. Vi menar att det är föräldrarnas och elevernas önskemål som skalltillgodoses. Det finns 1 miljon elever i skolan , 7 000 av dem gåri fristående skolor. Det är verkligen ingen större generositetsocialdemokraterna visar genom att skära ned statsbidragen för de fä skolor somfinns kvar och göra det besvärligt för dem, har inte med ett ord berört den andra fråganjag ställde inledningsvis, nämligen varför elever som är elitidrottande skallfå privilegier som inte de andra eleverna får. Varför skall inte de andraeleverna kunna få välja efter intresse? Gymnasieskolan och vissa fristående skolor 49GÖRAN () replik: sade i sitt inledningsanförandeatt vi från moderat håll, och kanske även , hade en bristandeförankring i verkligheten när vi talade för lärlingsutbildning. använderLars som argument att och LO inte är särskilttrakterade av den här typen av utbildning. Jag tvivlar på att SAF och LO är de som har den bästaförbindelsen med verkligheten. Vid de tillfällen jag har varit ute på fältetoch träffat företagare i små och medelstora företag har situationen varit enhelt annan än den som beskriver. Jag tror mer på dem än på decentrala organisationerna. I min förra replik hann jag inte ta upp detsom anförde beträffande bidragen till utrustning igymnasieskolorna. Jag förstår inte riktigt den filosofi som socialdemokraternaoch utskottsmajoriteten använder, i synnerhet inte socialdemokraternasfilosofi. Man vill göra betydande ingrepp i kommunernas ekonomi genom att läggaen generell avgift på skatteunderlaget .som man talar varmt om attkommunerna inte har en chans att klara av utrustningsbehovet i gymnasieskolan.Det här rimmar kolossalt illa. Det är att ge med ena handen och ta med denandra, eller vad vi brukar kalla för rundgång. Jag är övertygad om att behovet av den typ av utrustningsom dessa bidrag framför allt är avsedda för kommer att minska avsevärt med enutökad användning av lärlingssystemet. Kommunerna kommer själva att kunna svaraför de utgifterna. 50 () replik: bör nog läsa igenom de reglersom har fastställt när det gäller bidraget till fristående skolor pägymnasienivå, där det anges vilka krav som ställs. Vad jag har sagt omgenerositet är att regeringen i årets budgetproposition har medgivit ytteriigare400 platser, vilket innebär att det finns möjlighet att öka antalet platser därdet behövs. Kraven gäller alltså en utbildningsform, som dels erbjudermöjligheter för ungdomarna, dels stämmer överens med de planer som harfastställts. Det är huvudsaken. talade om bidraget för utrustning tillgymnasieskolor. Jag tror inte att det någonsin kommer att vara möjligt attbedriva utbildning i 4 Riksdagensprotokoll 1985/86:132 Gymnasieskolan och vissa fristående skolor skolorutan att investera i maskiner och liknande. Oavsett hur den framtidayrkesinriktade utbildningen kommer att utformas måste skolorna hålla sig välframme när det gäller teknisk utrustning, I annat fall kan skolorna inteerbjuda ungdomar samma utbildningsmöjligheter i hela landet, utan utbildningenblir beroende av hur näringslivet ser ut utanför skolan. Det skall inte varaså, utan ungdomar skall ha samma förutsättningar att få likvärdig utbildningvar som helst i landet. Det är ett av skälen till att kommunerna skall ha stöd,dvs. för att de skall kunna erbjuda denna utbildning. Inom smala sektorer finns det behov av lärlingsutbildning.Det skall finnas lärlingsutbildning där gymnasieskolan inte kan erbjudautbildning, alltså där det är relativt smala sektorer. skall man varamedveten om att ungdomar därmed icke får den breda utbildning som de fär igymnasieskolan. vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytteriigarereplik. Efter att ha följt den debatt som harpågått i kammaren vill jag bara knyta några få kommentarer till frågan omintagningen i gymnasieskolan. I går fick vi i en redovisningfrån av resultaten av den preliminära intagningen, som ärfärdig. Den redovisning som då lämnades åtföljdes inte av några förslag fränskolöverstyrelsens sida. Jag inhämtade att antalet vakanta platserungefär överensstämmer med antalet som inte kom in vid den preliminäraintagningen. Jag vill därmed inte säga att problemet är löst och att vi kan gåifrån det, men jag anser att vi i nu behöver åtminstone eneller annan vecka för att gå igenom fackmyndighetens redovisning och sedanförbereda och fatta de beslut som är erforderliga. De ställningstaganden som vi har att göra kompliceras avatt resultaten, vilket också har framhållit, bygger pä de val somungdomar har gjort på grundval av höstterminsbetygen. Eleverna har rätt attändra sitt val av olika anledningar, kanske beroende på deras framgångar undervärteminens studier. Det är också välbekant att eleverna i rätt stor omfattningbestämmer sig för en annan linje än den som de ursprungligen har sökt inträdetill. Hur långt vi kan komma genom en omfördelning och i vilkenmån vi behöver öka antalet intagningsplatser är alltså en fråga, som regeringenkommer att ta ställning till så snart det föreligger en något så när klar bildav hur det faktiska läget är, 52 (): Jag har begärt ordet med anledning avreservationerna 39 och 40 till utbildningsutskottets betänkande nr 16, Detgäller . , socialdemokraternas företrädare, sade i enrephk att den här skolan, liksom övriga - jag talar nu bara för STI - skulleröna en generös behandling.Han ville att skolan som skola skulle leva vidare i samma skepnad. Hansade också att man skulle ta till vara sättet för undervisningen. Om det vore så väl, , Men jag har följtplaneringen av kommunens övertagande och funnit att detta inte stämmer. Man harfem utbildningslinjer . Där stämmer det således inte. Dethögsta antal elever som man får ta in minskas. Det är ännu en punkt där manförändrar skolan. Antalet lärarledda lektioner minskar. Kan man ha enriksrekrytering efter kommunaliseringen, som man har ? är detfaktiskt 170 utländska medborgare som går i den här skolan. De flesta ärpolitiska flyktingar. Var kan vi ge dem den utbildning som de så väl behöverefter den tid de har bakom sig? Jag skrev i en motion tillsammans med ochcentern att vi hyste farhågor för att STI skulle förlora sin profilom det överfördes i regi. Det är bara att konstatera att våra farhågorbesannas . De var absolut inte överdrivna, tvärtom. Det är de svaga eleverna, många av de elever som harmisslyckats i sin grundskola, som här har fått chansen till en finyrkesutbildning. De har ofta gått ut i ett yrke och upptäckt att derasskolutbildning inte har varit adekvat för deras verksamhet. De har fortfarandeterminsavgifter att betala. De har ålagt sig dessa bördor för att för framfidenfå den här utbildningen. Jag förstår inte hur det kan kombinerasmed socialdemokratisk ideologi om solidaritet att låta dessa elever bli utanden utbildning som de så gärna vill ha. ser jag att utbildningsministern har kommit in ikammaren, jag är glad för det. Jag skulle vilja ställa en fråga fill utbildningsministern:Vilka möjligheter har utbildningsministern att hjälpa oss att få behålla dessakvaliteter i ? Det blir nu en fråga, menännu så länge har vi förhandlingsmöjligheter; Jag tycker att det är sorgligtatt se att en kvalitativt fin skola riskerar att försvinna. Det finns ingamöjligheter för att fortsätta med denna skola på de villkorsom har gällt hitintills. Jag tror att det kommer att uppenbaras föralla. Jag beklagar att situationen är sådan den är . Jag yrkar i första hand bifall till reservationen 40, somklarare säger ifrån vad det gäller. Gymnasieskolan och vissa fristående skolor Överläggningenvar härmed avslutad. betänkande 14 Punkt 1 Mom. 1(bibehållande av vissa resurser i skolan) LItskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 54 förreservation 1 av m.fl,' Mom. 2 (basresursmedeltal på mellanstadiet m,m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avPär m,fl, - bifölls med acklamation. Prot.1985/86:132 Mom. 3 (elevbaserat statsbidragssystem) 30 april1986 Utskottets hemställan bifölls med278 röster mot 51 för reservation 3 av Mom. 4 (skoldelegation för utvärdering) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avBjörn - bifölls med acklamation. Mom. 7 (utredning om betygssystemets utformning m, m,)