prot · G90948 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag efterlyser fortfarande ensjälvständig uppfattning från riksdagsledamoten , som tillikaföreträder utskottsmajoriteten. AnL 135LARS-OVE (vpk) replik; Jag framställer problemen förenklat när detgäller frågor om utjämning, säger . Men finns det något enklaresätt att lösa detta problem än genom att säga att den privata marknaden fårbestämma? 8 protokoll 1985/86:48 Jag hadehoppats att liksom jag skulle tycka att denna inte skall fåbestämma. Jag har inte sett något förslag från på bekämpning av problemet med höga chefslöner. Problemet är att destatliga cheferna har halkat efter, medan de privata chefernas löneroch förmåner har ökat. En marknadsanpassning är då den enklaste vägen. Om några åtgärder vidtas uppstår en grå marknad och ensvart marknad, säger . Men vad är det för sumhälle som vi leveri? Om vi under de maktförhållanden som råder inte kan genomföra några åtgärderför att åstadkomma jämlikhet, måste vi ändra på dessa förhållanden. Slutsatsen blir att det enligt socialdemokratin bara finnstvå val: antingen en grå eller en svart marknad för chefers förmåner och löner,eller mycket höga löner. I så fall har arbetarrörelsen inget som helst val,. Vi föreslår en skärpt beskattning enligt den gamla Wigforsskamodellen. Om någon beviljas en ulltför hög lön, fåren utjämning ske skattevägen.Men även den modellen har urholkats avsocialdemokraterna. Jag tycker vidare att det varit bra att lönerna harutjämnats i det svenska samhället, både på det statliga området och på detoffentliga området i övrigt, liksom till viss del också ute på den privatamarknaden. Men vi kan se en rakt motsatt utveckling, där en lönespridninggör sig gällande. Å ena sidan blir allt fler lägre avlönade, ä andra sidan blirockså allt fler högre avlönade. Jag skulle vilja bevara och utveckla den jämnastrukturen i samhället i stället för tvärtom, men ochsocialdemokraterna i övrigt går marknadskrafterna till mötes. Detta är den sanna bilden. Det är enkelt att anpassa sigtill marknaden i stället för att försöka bryta mot den. Jag inser att detsenare skupur problem, och jug har bara pekat på ett sätt att lösa dem,nämligen skattevägen. Man kan säkerligen finna flera sätt, , omman fördjupar sig i frågan, men man kan inte enbart anpassa sig till denverklighet som råder utanför det statliga området. AnL 136 () replik: Vi skall naturligtvisha möjlighet att diskutera medbestäm-mandefrågorna i riksdag. Det varinte det som jag vände mig mot, . Men min erfarenhet från 20 årsfacklig verksamhet säger mig att man inte för sådana diskussioner medan manbedriver förhandlingar. Sådana diskussioner gör det inte lättare att komma framtill ett hyggligt resultat. Det är bara det som jag har sagt, ingenting annat. AnL 137CHARLOTTE (); som riksdagsledamotkan jag redan nu konstatera att det inte är särskilt ofta som motionertillstyrks av ett utskott. Det förtjänar därför att uppmärksammas när nu såsker. Regeringen har i den proposition som vi nu behandlarbegärt fullmakt att utan hörande kunna ändra villkoren föranvändning av anslaget vid viss omskolning och omplacering för att underlättaför myndigheterna att anställa och behålla arbetshundikuppade i tjänst. Folkpartiethar definitivt inget emot att anslaget får en bredare användning Vi menar dock att det skall ske först när regeringen fåttriksdagens godkännande och efter det att ändamål och villkor för användningenav anslag har klargjorts. Det är mycket allvarligt att regeringen så härförsöker kringgå urgamla rätt att hålla i finansmakten, allra helstsom man så sent som fick ett påpekande från arbetsmarknadsutskottet ochen enig riksdag i ett liknande fall. Det är emellertid glädjande att GustavPersson, och ett enigt utskott, går emot den nonchalans som regeringen visatoch tillstyrker motionsyrkande. biträder regeringens förslag att skicklighetskall tillmätas större betydelse än förtjänst. Praxis har redan utvecklats iden riktningen. Detta får naturligtvis inte gå ut över kravet på objektivitet.Vi har i vår fp-motion krävt att regeringen skall återkomma till medförslag som innebär att oklarheter i frågan skall undanröjas. Utskottet harbiträtt detta förslag genom att kräva att regeringen skall lägga fram förslagom ändringar i . Det är vi nöjda med. Tillsammans med har också ettsärskilt yttrande. Det gäller ett gammalt krav från oss på att de förhandlingarsom förs vad gäller medbestämmandets utformning vid regeringsärenden både avprincipiella skäl och av effektivitetsskäl snabbt skall komma till resultat.Det är ytterst angeläget att vi får en förenklad handläggningsordning, tyckervi i . Det finns, fru talman, ett par saker till iutskottsbetänkandet som jag skulle vilja kommentera. Vad gäller jämställdhetsarbetet inom statsförvaltningenställer vi oss helt bakom uppfattningen att huvudinriktningen måste vara attförsöka bryta uppdelningar av kvinnliga och manliga arbeten och att ökakvinnornas andel i de beslutande organen. Den föreslagna partsgemensammaledningsgruppen kan förhoppningsvis lämna förslag till särskilda åtgärder förstabsmyndigheter och regering, men också på lägre plan. Jag ser ingenanledning att, som föreslår, begränsa det arbetet . Dess värrebefarar jag att det är ett arbete på lång sikt. 1 betänkandet har också frågan om den svagakvinnorepresentationen i statliga organ tagits upp. Andelen kvinnor i t. ex.statliga utredningar har inte ökat nämnvärt . Andelen kvinnligaordförande minskade t. o. m. från till 7,1 %.Förutom att se till att kravet på att nominera en företrädare för vardera könetverkligen efterlevs bör regeringens utredare redovisa ytterligareåtgärder i syfte att markant öka kvinnorepresentationen. Det är då sannerligeninte en för högt ställd ambition, utan snarare en för lågt ställd ambition, närarbetsmarknadsministern i propositionen talar om att ingen styrelse ellermotsvarande skall vara enkönad efter 1988. , fru talman, vill jag deklarera att jag kännerstark sympati för motion, där hon tar upp problemen med att fåtjänstledighet för u-landsarbete och att fåtillgodoräkna tjänsteår efter tjänstgöringen. Frågan tas upp i propositionen.Man framhåller att anställning numera får tillgodoräknas som förtjänst och attutlandsvistelse och språkkunskaper bör vägas in i skicklighetsbedömningar, omdet är relevant för tjänsten. Det är ju bra. Problemet är dock att det finnsett antal personersorn kommer i kläm - de som återvänt till före , då denya bestämmelserna trädde i kraft. från mitt hemlän ar ett sådantexempel. Han förlorar ca 2 OtIO kr. på grund av ett nioårigtu-landsenguge-mangi missionens tjänst i . Statens arbetsgivarverksskälighetsgrupp borde här se generöst på situationen. Jag tycker det är oerhörtviktigt att en rättvis bedömning görs även här. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 (chefslönerna) Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 16 förreservation 1 av . Mom. 2 (MBL vid tillsättning av chefer inom offentligsektor) Utskottets hemställan bifölls med 206 röster mot 105 förreservation 2 av m.fl. Mom. 4 (inriktningen av sysselsättningsstöd förhandikappade) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avBengt Wittbom m.fl, - bifölls med acklamation. Mom. 5 (inriktningen av statens lönepolitik) Utskottets hemställan bifölls med 296 röster mot 16 förreservation 4 av . Mom. 8 (doktorsexamen som behörighetskrav för vissatjänster) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avBengt Wittbom m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 och 13 (den partsammansatta gruppen förjämställdhetsfrågor m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avBengt Wittbom m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 14 (medbestämmande i regeringsärenden) Utskottets hemställan bifölls med 240 röster mot 72 förreservation 7 av m.fl. Utskottets hemställan bifölls. 10 § Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättasvid morgondagens sammanträde. 11 §Upplästes följande inkomna skrivelse: PrOt. Härrned hemställer jag om befrielse frän uppdraget attvara suppleant i riksgäldsfullmäktige. Denna hemställan bifölls av kammaren. 12 § Anmäldes och bordlades 1985/86:70Vissa lagstiftningsåtgärder inom ramen för frikommunförsöket 13 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1985/86:240av ,anstedt m.fl. 1985/86:241 av 1985/86:242 av YlvaAnnerstedt m.fl. 1985/86:243 av Per m.fl. 1985/86:244 av . 1985/86:245 av /86:246 av m.fl.1985/86:247 av m.fl. 1985/86:248 av 1985/86:249av och bestämmelser omsvenskundervisning för vuxna invandrare (prop. 1985/86:67) 14 § Anmäldes och bordlades Konstitutionsutskottetsbetänkande 1985/86:12 Granskning av förvaltningskontors verksamhet (redog. 1985/86:5) 1985/86:8Ändring i (mutbrott) m.m. (prop. delvis) 1985/86:12 Brott mot borgenärer (prop. 1985/86:30) 1985/86:13 Verksamheten inomEuroparådet m.m. (skr. 1985/86:66 och redog. 1985/86:12) 1985/86; 14 Godkännande avändringar i och det nordiska avtalet om kulturellt samarbete (prop. 1985/86:64) samt verksamheten inom (redog. 1985/86:4) 109 Prot.1985/86:48 betänkande 10december 1985 1985/86:4 Beställningsbemyndiganden till det militära försvaret (prop. ,, , 1985/86:25 delvis) 1985/86:6 Samlad tillsyn av arbetsmiljön (prop.1985/86:40) 1985/86:6 Ändring i luftfartslagen, m. m. (prop.1984/85:212) 15 § AnL 138 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Efter samråd med justitie-, utrikes- ochförsvarsutskottens ordförande och vice ordförande har talmannen beslutatföreslå att justitieutskottets betänkande 12, utrikesutskottets betänkande 13och försvarsutskottets betänkande 4 får företas till avgörande efter endast enbordläggning. Vid morgondagens sammanträde kommer försvarsutskottetsbetänkande 4, som bordlagts , att behandlas föist. 16 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationer framställts den10 december 1985/86:83 av i (m) tillfinansministern om reglerna för beskattning av förmåner från släktingar: Det har i pressen uppgivits att enmor, som inneboende hos sin son, beskattats för denna "förmån". Motvilka släktingar anser finansministern att en person bör ha rätt att utanskattekonsekvenser för mottagaren ge praktiskt uttryck för sin omtanke ochtillgivenhet? Avser finansministern att medanledning av nämnda skatteärende vidta någon åtgärd? 1985/86:84 av () till statsrådet om åtgärder för att förbättra vattenkvaliteten i norra : Vattenföroreningarna är ett stortproblem i norra . En betydande del av de skadliga utsläppen kommer frånnorsk industri. Det har presenterats oroande rapporter om att vattenkvaliteteni har försämrats . Man avråder människor fränatt äta fisk som har fångats i . a. påpekat att döda bottnarbreder ut sig, att fisken försvinfier, att musslorna blir oätliga och attbadvattnet blir stadigt sämre. Det har gått så långt att man befarar enekologisk kollaps. Det är uppenbart att det krävs snara åtgärder för attkomma till rätta med Prot. 1985/86:48 dessa problem. Under valrörelsen uppmärksammades dessa miljöproblem avstatsminister vid besök bl. a. i . Jag vill mot denna bakgrund frågavice statsministern vilka åtgärder regeringen har vidtagit och avser att vidtaför att uppnå en bättre vattenkvalitet i norra ? 17 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1985/86:277av () till bostadsministern om regeringsprövningen av vissaindustrianläggningar: I förslaget till- naturresurslagfinns under 4 kap. bestämmeLser om regeringsprövning av vissaindustrianläggningar. Kapitlet ersätter 136 a § i byggnadslagen om regeringsprövning av industrianläggningar vad avser hushållningen med mark- ochvattentillgångar, men ej hushållning med energi och träfiberråvara. Enligtpropositionen övervägs särskild hantering. Jag villdärför fråga bostadsministern; Avser regeringen även ifortsättningen behålla prövning av utökade koncessioner vad avser skogsråvara? 1985/86:278 av () till socialministernom socialbidrag för fackföreningsavgifter; En kommun antar nya anvisningar förhandläggning av socialbidrag och beslutar därvid att bidrag tillfackföreningsavgifter inte skall utgå - däremot avgifter till enskildarbetslöshetskassa. Eftersom ett sådant förfarande intesynes förenligt med socialtjänstlagens intentioner vill jag frågasocialministern om hon avser att vidta någon åtgärd? 1985/86:279 av () till statsrådetAnita om invandrarpolitiken: Svensk invandrarpolitik får igrunden anses präglad av mänsklighet och generositet. Emellertid framförs alltoftare och allt allvarligare kritik på detta område. Denna kritik inriktas mindre på lagensinnehåll och mera på olika myndigheters tillämpning av lagen. Det senaste exemplet hänför sig till statensinvandrarverks beslut om att vägra uppehållstillstånd för en polsk kvinna medettårigt barn boende i . Detta beslut motiverades främst av attseparation skett i kvinnanssamboförhållande med en svensk man. Därför blev resultatet beslut om utvisningmed förbud att återvända till , detta trots att mannen är barnets faroch därför är angelägen om fortsatt god kontakt med barnet. Enligtuppgift påstås detta beslut vara helt förenligt med praxis i dylika fall. Eftersom invandrarverkets praxis idessu ärenden inte syns överensstämma med beslut, vill jag fråga ominvundrarrninistern uvser att vidta någon åtgärd i saken. 1985/86:280 av () tillutbildningsministern om förbud mot arbete med asbest vid gymnasieskolansfordonstekniska linjer; Enligt uppgift förekommer det attelever vid gymnasiernas fordonstekniska linjer måste utföra uppgifter därarbete med asbest ingår. Med tanke på de hälsorisker det innebär anser jag attsådant arbete skall upphöra. Jag vill därför fråga; Vad avser utbildningsministern göraför att förhindra att elever måste arbeta med asbest? 1985/86:281av () till jordbruksministern om torskfisket i ; I utrikesutskottets betänkande1985/86:10 uttalar utskottet bl. a. att avtal träffats med de övrigaÖstersjöstaterna och om högsta uttag av sill och skarpsill iÖstersjön. Däremot har ingen reglering uppnåtts för lax och torsk.Utskottet säger också att det främst är laxbeståndet som hotas av utfiskning. Detta torde numera vara en felbedömning. Enligtsamstämmiga uppgifter från bl. a. Blekingefiskare är det torskbeståndet som nuär mest hotat. Torskfiskets stora betydelse för folkhushållet kräver attåtgärder vidtas. Enomfattande fredning i "vita zonen" torde vara en bra åtgärd. Vad avser regeringen vidta för åtgärder? 1985/86:282 av () till finansministernom villkoren för att få disponera vissa exportdepositioner: Jag vill härmed ställa följande fråga tillfinansministern; Vilka möjligheter har svensksågverksindustri att få disponera de exportdepositioner som för närvarandefinns innestående på ? 1985/86:283 av () till industriministernom sysselsättningen i , och kommuner; I mellersta län - ,och kommuner - har omfattande industrinedläggningar ägt rum.Träindustri, varv, annan mekaniskindustri, teleteknisk industri, pappersindustri och textilindustri har heltlagts ned eller har kraftigt nedbantad verksamhet. Allt detta har skett stegför steg utan att skapa dramatiska rubriker eller snabbutryckningarmed samhälleliga motåtgärder. Sysselsättningsläget för ungdomar, män och kvinnor ärbesvärande och oroande. Oron för framtiden växer. Därförvill jag fråga industriministern; Är industriministern bereddmedverka till kraftfulla industripolitiska insatser som kan förbättrasysselsättningsläget i Oskarshamns-, Mönsterås-och Högsbyregionerna? 1985/86:284 av () till justitieministernom ökad rättssäkerhet för häktade; sänds alla häktadenorrlänningar som skall genomgå rättspsykiatrisk prövning till södra medför att de tvingas att vistas ännu längre hemifrån , som de ofta psykiskt befinner sig i dålig kondition. Jag villdärför fråga justitieministern; Är justitieministern beredd attverka för att rättssäkerheten garanterus även dem som häktas i Norrlandslänen? 1985/86:285 av () tillkommunikationsministern om godstrafiken pä järnvägssträckan ; beslutadesom nedläggning av persontrafiken på järnvägssträckan . I samband med den diskussion som då fördes framkom attgodstrafiken på sträckan inte skulle bli föremål för någon nedläggning. informerades enligt uppgiftkommunerna i om att godstrafiken skulle bli föremål för nedläggningpå denna sträcka. Med anledning av vad jag ovan framfört frågar jagkommunikationsministern; Kommer statsrådet att vidta sådana åtgärderatt SJ på ovannämnda järnvägssträcka blir mer attraktiv och därigenom kan klaraen fortsatt verksamhet i konkurrens med andra godsfraktföretag, så att ennedläggning inte blir nödvändig? 1985/86:286av () till statsrådet om ersättning till konstnärerför utställningsverksamhet: Under vårens riksdagsbehandling avkulturfrågor redovisades att det i pågick överläggningar medberörda parter om ersättning till konstnärer för utställningsverksarnhet. Kommer förslag att föreläggas i dessa frågor? Prot.1985/86:48 1985/86:287 av () till finansministern ompreliminärskatte-10 december 1985 uttaget för lantbrukare; Meddelande omfrågor Enligt uppgifthar hos regeringen gjort framställan om att preliminärskatteuttagetinte skall räknas upp efter nu gällande regler, dvs. Anledningen är att förbundet betraktar det som heltorealistiskt att inkomsterna av jordbruksfastighet kommer att stiga i dennatakt . Vilka åtgärder tänker regeringenvidta för att anpassa preliminärskatteuttaget för lantbrukare till den troligainkomstutvecklingen? 1985/86:288 av () till statsrådet om inresetillstånden för släktingar till i bosatta utlänningar; Svenska medborgare som är bosatta iSverige tycker att det är trevligt att kunna få besök avsläktingar, även om de bor utomlands. Inte minst vid större känns dettaangeläget. Vissa svenskar utestängs dock från denna möjlighet attträffa släktingar. I ett fall som jag blivit uppmärksammad på vägradessystern till en man som är bosatt i att komma till som turistöver julen. Denne man har bott i . Orsaken till att hans systerinte får komma hit över julen har inte motiverats i invandrarverkets beslut mensägs vid muntliga kontakter vara att det finns en risk för att hon inte kommerhit som turist utan att hon försöker få stanna i . 1 dettafall kommer mannen ursprungligen från . Det förefaller vara betydligt svårare att få ta emotsläktingar på besök om dessa t. ex. kommer från jämfört med om deexempelvis kommer från . Mot dennabakgrund är min fråga: Avser statsrådet att vidta någraåtgärder som gör det lättare för personer bosatta i att ta emot besökav släktingar även om dessa skulle bo i ? 1985/86:289 av () till statsrådet om förbättrade arbetsförhållanden för arkivmyndigheter; Situationen för våra olika arkiv ärför närvarande mycket besvärlig. Efterfrågan på service från myndigheter ochallmänhet växer. i har exempelvis nödgats begränsaöppethållandet, vilket minskar möjligheterna att ge service till allmänhet ochforskare. Vilka åtgärder avser regeringen attvidta för att förbättra arkivens arbetsförhållanden? 1985/86:290av () till utbildningsministern om åtgärder för att ökatillgängen på sjuksköterskor; Antalet sökande tillsjuksköterskeutbildningminskar så snabbt att landstingen befarar att enallvarlig brist på denna personalkategori kommer att uppstå inom en snarframtid. Det minskade intresset för utbildningen beror säkerligenpå de dåliga ekonomiska villkoren i förening med det stora ansvar som vilar påsjuksköterskorna. Landstingen startar nu en kampanj för att locka flerelever till denna utbildning. Sjukvårdens utformning och kvalitet är ju heltberoende av tillgången på sjuksköterskor och därför undrar jag; Har regeringen uppmärksammatproblemet och vilka åtgärder ämnar man vidta? 1985/86:291 av (vpk) till försvarsministernom förenligheten av vissa uppdrag; har varitgeneraldirektör i och är chef för försvarets materielverk.Samme person är också ordförande för den s. k. styrgruppen för ScandinavianLink. Scan-Link-debatten aktualiserar följande fråga: Anser försvarsministern att C.-O.Ternryds chefskap över är förenligt med uppdraget somordförande i ? 1985/86:292 av (vpk) tillarbetsmarknadsministern om den fackliga vetorätten vid entreprenad: Domnarvet anlitar somstädentreprenör. har krävt en 20-procentig sänkning av städkostnaderna.ASAB har i sin tur ökat arbetsbelastningen på sin städpersonal. Strejk utbryterbland städerskorna, vilket leder till att 15 städerskor avskedas. Metalls har krävt av att städningenskall ske i egen regi, och entreprenadavtalet med sägs upp. SSAB-ledningenförhalar frågan, och klubben har inga lagliga medel till sitt förfogande attsäga upp som städentreprenör, trots att bedriver en hänsynslöspersonalpolitik. Medhänvisning till ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Är regeringen beredd att förstärkaden fackliga vetorätten vid entreprenad? 1985/86:293av () till kommunikationsministern om SJ:s godsfrakter tilloch från : Av SJ helägda skall,enligt uppgift, överta godsfrakterna till och från . Frakterna hartidigare handlagts av det enskilt ägda bolaget . I samband medövertagandet av frakterna avser Svelast att Prot.1985/86:48 lägga ned godsmagasinet i . Därigenom kommerservicen att väsentligt försämras för Hagforsområdet. Meddelande omfrågor Mot dennabakgrund vill jag fråga kommunikationsministern om han avser att vidta åtgärderför att förhindra att servicen väsentligen försämras av att godstransporternahar övertagits av ett statligt ägt bolag från ett privat bolag. 1985/86:294 av () till jordbruksministernorn arbetsförhållandena vid havsfiskelaboratoriet i : beslutade atthavsfiskelabratoriet skall vara kvar i . Beslutet måste innebära att manvar beredd att anskaffa lokaler som möjliggör ett effektivt arbete och drägligaarbetsförhållanden. Hur har jordbruksministern tänkt lösa denna viktiga fråga? 1985/86:295 av (vpk) till socialministernorn redovisningen av förekomsten av cancer hos skogsarbetare: Enligt tidningsuppgifter döljs oftauppgifter om cancer hos skogsarbetare som bekämpat lövsly med fenoxisyror idomänverkets sjukskrivningsregister. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följandefråga till statsrådet ; Avser statsrådet vidta någraåtgärder i anledning av vad som framkommit om domänverketssjukskrivningsregister? 18 § Kammaren åtskildes . TOM T;SON THYBLAD Förteckningöver talare Prot. (Siffrornu iivser sida i protokoller) 1985/86 Talmannen5, 27. vicetalmannen 51, 57, 68 ,(vpk) 72, 76, 78 ,Murgareta (fp) 51, 56 Annerstedt.Ylva (fp) 8, 16, 19, 22. Berndtson.Nils (vpk) 90, 91 Branting.Charlotte (fp) 106 ,Hädar (fp) 86, 88, 90, 94 ,() 28, 30, 31, 32, 33 EIrn,() 54, 57 Ernestam.Lars (fp) 69, 76. Fiskesjö.Bertil (c) 34. ,(rn) 27, .30, 31. 32, 33. ,() 31. ,() 44, 48, 49, 51 ,() 46, 49, 51 ,, statsråd 20, 24. ,() 14, 18, 19 ,(vpk) 99, 104, 105 Hagård,(rn) 67 , Bo(vpk) 13, 17, 23. ,() 50 Högmark,(rn) 95, 104. ,() 52, 56, 57, 60, 65 ,() 81. ,() 9, 16. 18, 22, 25, 26 ,() 38, 40, 41 Karlsson.Ingvar, i (c) 98 ,() 57, 64, 66 Nilsson.Börje (s) 62, 65. Norberg.Gudrun (fp) 83, 85. 90, 91. ,() 101, 105. ,(vpk) 62, 65, 66 Rydle,() 5. 16, 21. ,() 50 ,() 37 Svensson.Jörn (vpk) 80, 82, 83, 84. 87, 89, 92 ,(vpk) 86. ,() 39, 41. ,() 73, 77, 78