prot · G909106 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:106 16§ Fortsattes behandlingen av kulturutskottets betänkanden /86:14 och 15samt utbildningsutskottets betänkanden /86:13 och 15 (forts, från prot.105). Kammarenövergår nu till att debattera utbildningsutskottets betänkande 13 om anslagfill forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m. m. I frågaom detta betänkande hålls gemensam överläggning för samtliga punkter. Anslag tillforskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m.m. 116 PER (): I frånvaro skall jag dels be att få yrka bifall till enreservation, dels kommentera två frågor i det utskottsbetänkande som vi nudiskuterar, nämligen det s. k. SÅS-anslaget och lärarnas fortbildning. Motionsledeshar vi moderater framfört krav på en renodling av den s. k. SÅS-resursen, enrenodling till att först och främst bli en penningsumma, avsedd att stödjaelever med handikapp. föreslår vi också en besparing på övrigaSÅS-medel med 100 milj. kr. Våraargument, herr talman, för denna förändring är uppenbara. Det är vår strävanatt avveckla så många specialdestinerade statsbidrag som det över huvud tagetär möjligt att avveckla och i gengäld ge kommunerna chansen att efter egettycke bedöma hur man bäst stöder och hjälper eleverna till ett gottstudieresultat. I konsekvens härmed är det andra argumentet att man böranförtro åt kommunerna att bestämma hur man bäst stöder de elever som av etteller annat skäl har svårigheter i skolan. Vi hyser inget tvivel om attkommunerna har förmågan att bedöma på vilket sätt detta bäst kan ske. Jag ber att få yrka bifall till reservation nr 2 i utskottetsbetänkande. Ifråga om tiden för lärarnas fortbildning gäller frågeställningen detta. Det är,herr talman, omvittnat att i och för sig välmotiverad fortbildning för lärarnaofta skapar bekymmer för eleverna, bekymmer först och främst genom upprepadestudiestörningar till följd av att lärare är borta . Det finns åtminstone tvåorsaker till att eleverna drabbas på det sätt som Anslagtill forskning och centraU utvecklingsarbete inomskolväsendet, m. m. En av orsakerna ärden att fortbildning numera ofta sker i små portioner, i s. k. snuttkurser, somfrån kvalitativa utgångspunkter och ur lärarnas synvinkel är tvivelaktiga sätill vida att de inte ger tillräckligt utrymme för den angelägnaämnesfördjupningen. Men för eleverna är, som sagt, den betydande nackdelen denatt kurserna är korta, varför de orsakar upprepade studiestörningar. Detandra skälet till att eleverna ;störs onödigtvis är den bristandeberedvillighet som flera av parterna visar i defta sammanhang när det gälleratt organisera lärarfortbildningen, så atf den sker attelevernas undervisning inte störs i onödan. Utskottethar här pekat framåt på ett just nu inom pågåendeberedningsarbete med hur lärarfortbildningen skall vara organiserad iframtiden. För vår del är vi angelägna att redan nu ge besked om att denframfida organisationen av lärarfortbildningen måste vara sådan att den klararlärarnas krav på fortbildning utan att elevernas undervisning störs. 117 MARGARETAHEMMINGSSON (s): Inom pågår en översyn avorganisafionen av lärarfortbildningen. Denna översyn syftar fill att se hurfortbildningen kan bli ett led i skolans utveckling. Man räknar med att kunnaredovisa resultatet av denna översyn budgetproposition. Beslutetom en ny grundskollärarutbildning ställer också krav på fortbildning av delärare som fått en utbildning enligt def gamla systemet. harfått i uppdrag att redovisa detta behov. Iavvaktan på resultatet av dessa båda uppdrag har föredragande statsrådetföreslagit att inriktningen av fortbildningen och vidareutbildningen avskolväsendets personal i huvudsak bör vara densamma som under tidigare år.Detta förslag har utskottet ställt sig bakom. Härfinns emellertid en reservation. har "inte tid" attavvakta vare sig översynen eller resultatet av SÖ;s uppdrag. I reservafion nr 1kräver man i stället regeringsåtgärder med det snaraste. Vi kan naturligtvisdiskutera vad som är , men utskottet tror inte att man kan vidta"erforderliga åtgärder" förrän man vet vad som är "erforderligaätgärder". Något underlag för kompletteringsutbildning för nu verksammalärare finns heller inte . Centerpartietanför att de resurser som frigörs genom det minskade antalet elever böranvändas för sådana utbildningsinsatser. Däremot har man inte några förslag omatt särskilda medel för ändamålet skall föras upp under förevarande anslag förnästa budgetår. Låt mig emellertid litet stillsamt undra hur många gångercenterpartiet skall använda dessa pengar. Imofionen Ub813, som företrädare i utskottet yrkar bifall fill ireservation 1, skriver motionärerna: "Vi menar att en del av de resursersom nu friställs genom de sjunkande elevtalen bör användas för sådana utbildningsinsatser." skrivercenterparfiet i partimotionen Ub803: "Vårt förslag innebär att de resursersom enligt anslagsframställan frigörs på grund avelevminskningen får stanna kvar i skolväsendet och atf ges iuppdrag att fördela dessa resurser på länsskolnämnderna för att bibehålla småskolenheter och för att minska antalet elever iklasser/undervisningsgrupper." I motionen står det också: "En mindredel av de resurser som frigörs detta och kommande år bör även kunna användas iden fortsatta avvecklingen av systemet med timreduktioner i gymnasieskolan." Mendet står inte ett ord om fortbildning av lärare. Jag undrar alltså: Användercenterpartiet pengarna , eller är det något av de andra förslagentill användningsområden som inte längre gäller? Oavsettdet faktum att det finns delade meningar om hur dessa medel skall användas, ärdet ändå nödvändigt med en översyn först för att veta hur mycket pengar sombehövs för att nä vissa mål. Låtmig i detta sammanhang kort beröra fortbildningen av lärare vid vårariksinternatskolor. I motion Ub293 av och pekas påatt statliga medel inte beräknas för dessa lärares fortbildning. Dennafråga har behandlats tidigare, men utskottet har övervägt frågan ytterligareoch finner att det finns skäl att vidta åtgärder som i huvudsak stämmer överensmed vad som föresläs i motionen. Utskottet anser def motiverat att regeringen ianslutning till beredningen av ärendet angående fortbildningen närmare övervägermöjligheterna att med stafliga medel bereda lärare vid riksinternatskolornamöjlighet till fortbildning. Def ankommer på regeringen att föreslå hur medelför ändamålet skall beräknas. Efter förslag budgetproposition infördes det s. k.SÅS-anslaget, ett anslag för särskilda åtgärder i och gymnasieskolan.Detta anslag skulle fill viss del kompensera den borgeriiga regeringenstvåprocentiga minskning av driftbidragen till och gymnasieskolan.Anslaget skulle gå till kommuner med särskilda behov. Anslaget har därefter,, filiförts nya komponenter som sedan skall beaktas vidfördelningen av medel. Isitt betänkande Översyn av gällande regler för statsbidrag fill kommuner förkostnader för driften av grundskolor m.m. föreslog SÖ en förändring avSÅS-anslaget. Förslaget innebär bl. a. atf merparten av def nuvarandeSÅS-anslaget överförs till förstärkningsresurs. pekar i årets budgetproposition på att detta skulle innebäraminskade möjligheter till utjämning mellan olika kommuner när det gäller attbedriva skolverksamhet. I propositionen föreslås i stället en ny uppdelning avSÅS-anslaget. Utöver de närmare 246 milj. kr. som fördelas på särskildaåtgärder i och i gymnasieskolan föresläs 3,6 milj. kr. för extrabidrag till syo i glesbygd och för bidrag till kommuner som anordnar prao påhögstadiet under kortare fid än . Dessadelar av det tidigare s, k, SÅS-anslaget behandlas infe i detta betänkande.Däremot behandlas eft nyinrättat anslag om 16,15 milj, kr,, som genom dentidigare nämnda omfördelningen tillskapats för elever med handikapp. gå fill en utvärdering av den regionala stödorganisationenför handikappade elever och planeringsrådens verksamhet. Anslagtill forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m. m. Anslag till forskning och centralt utvecklingsarbete inomskolväsendet, m.m. Mot detfa har emellertid moderata samlingspartietreserverat sig, som vi hört, I reservation 2 hänvisar man till SÖ:s förslag omuppdelning av det nuvarande SÅS-anslaget. De 223,75 milj. kr. frän anslaget försärskilda ätgärder i lägger man däremot inte päförstärkningsresursen, som SÖ föreslår. Nej, det är bara 39,9 milj. kr. Så går 83,85 milj. kr. fill det anslag vi debatterar i dag.Moderaterna föreslår alltså en höjning till 100 milj. kr. Men summan avkardemumman blir ändå en besparing på skolans område av 100 milj, kr,, vilketvi inte kan acceptera. Jag ber att med det sagda få yrka avslag påreservationerna 1 och 2 samt bifall till hemställan i utbildningsutskottetsbetänkande /86:13, 118BÖRJE (): Jag vill säga några ord i anslutning tillmotion Ub238 till detta , vilken jag väckt tillsammans med någrakamrater ur riksdagsgrupp. Religionen har sedan urminnes tider utgjort en markantyttring av mänskligt liv. En västerländsk kultur som den svenska har undersekler utvecklats i nära samspel med de efiska och rehgiösa värderingar somkristendomen förmedlat. Undervisningen i kristendomskunskap har under 1900-taletundergått vissa förändringar. Denna undervisning är inrymd i det meraomfattande ämnet religionskunskap. Det har medfört en försvagning av ämnetkristendomskunskap till förmän för en i och för sig berättigad undervisning omandra religioner. Integrering av religionsämnet med andra orienteringsämnen igrundskolan har också visat sig vara negafiv för ämnet i fråga. Trots viss prioritering av religionskunskapen i lärarfortbildningentorde inget annat ämne ha så få behöriga lärare i den pågåendeskolverksamheten. I motion Ub238 har jag tillsammans medt några andrafolkpartister yrkat på att borde begära åtgärder av regeringen föratt stärka religionsämnet i såväl grundskola som gymnasium. Just är detpunkt 3 i denna motion som behandlas. har avstyrkt vår motion, hksom andramotioner i samma anda. Motiveringarna är bl. a. att fortbildningen ireligionskunskap redan är prioriterad, att intresset för utbildningen ärrelativt gott, åtminstone vad gäller lärare på högstadiet, och att viss översynpågår av lärarutbildningen och fortbildningen av lärare i tjänst. Samtidigtsäger utskottet att intresset för utbildningen i religionskunskap minskat blandlärare på låg- och mellanstadiet. Ett sådant konstaterande är alarmerande. Det borde i sigha gjort att utbildningsutskottet i anledning av motionen från mig och någraandra fp-ledamöter föreslagit ett tillkännagivande fill regeringenatt regeringen skall beakta läget för just religionskunskapsämnet. Tidningen och livsfrågor, som utges avreligionskunskapslärarna - det första nummret kom i m.in hand just - noterar att vid tidigare behandling under detta avmotioner om religion och undervisningyttrat sig posifivt om religionskunskapsämnets värde. Detriksdagsbeslutet tycker jag visar på öppenhet och förståelse förreligionskunskapsämnet. Det kunde gärna ha fått följas upp med ett uttalande omatf förutsätter att regeringen vid den fortsatta handläggningen avutbildningsfrågor - ny grundskolelärarutbildning och fortbildning av lärare -prioriterar just religionskunskapen. som jag refererade fill tidigare läser jag om en kontraktsdag iLinköping, mitt hemstift, kring skolan och religionsundervisningen.Frågeställningarna där koncentrerades helt naturiigt till krisfen-domsämnet.Skolungdomar i panelen ansåg sig infe i ha fått tillräckligundervisning i tro. Samfundskunskapenär ett område där läraren på ett naturligt och konkret sätt kan få med centralakristna trosfrågor. Det kan röra sig om vad dopet betyder och innebär i skildakyrkor och samfund, varför man ber på olika sätt osv. Inom andra områden avreligionskunskapen kan det vara svårare, säger en lärare i en artikel ifidningen i fråga. Ändra områden kan gälla begrepp som skuld och förlåtelse,frälsning och nåd, tro och bön - allt detfa ingår i läroplanen. Pä den härstudiedagen efterlystes också mer av bibelkunskap. Frånreligionslärarnas håll utförs ett mycket ambifiöst arbete för att på skildasätt förnya och aktualisera undervisningen i religionskunskap. Def är en vikfigresurs aft ta till vara i det fortsatta arbetet för att stärkareligionskunskapsämnet i den svenska skolverksamheten. Jag finner det inte meningsfuUt att mot ett enigt utbildningsutskottyrka bifall till vår mofion. Men de yrkanden som jag och andra har framförtstår kvar fill kommande riksmöten. Anslagtill forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m. tn. 119 (): Ett av de vikfigaste medlen för att utveckla skolan och stärka desskvalitet är att tillhandahålla fortbildning med högt ställda krav, Def är ifortbildningen som lärarna kan fördjupa sina ämneskunskaper, ta del av nyaströmningar och fä den stimulans som kunskapsinhämtande och utbyte averfarenheter ger. Störstadelen av denna fortbildning meddelas i form av personalutbildning eller det somkallas lokalt utvecklingsarbete. I båda dessa fall äger verksamheten rum påschemabunden tid. När lärare på detta sett genomgår fortbildning får vikariesättas in. Undantagsvis löser man situationen genom aft klasser samläser elleratt självstudier för klassen ordnas. Naturligtvis innebär detta ett avbräck iundervisningen för eleverna och ett ganska störande moment i skolarbetet. Mycketav fortbildningen erbjuds i form av kortkurser på en eller tvä veckor. En annanmöjlighet är att fortbildningen läggs uf i etapper med några veckors mellanrum.Detta skapar naturligtvis oro och bristande kontinuitet för eleverna. I någrafall rapporteras det aft lärare t. o. m. avstår från fortbildning för atfklassen skall få sin arbetsro. Sä får def naturligtvis inte vara. Iett särskilt yttrande framhåller vi från atf man inom den översynav lärarfortbildningens organisation som pågår i departementet Anslagtillforskning och centraU utvecklingsarbete inom skolväsendet, m. m. bör uppmärksamma dettaproblem och söka vägar aft förlägga fortbildningen till sådan fid att elevernasundervisning störs i minsta möjliga utsträckning. Jag yrkar, herr talman,bifall till utskottets hemställan. Anf.120 (): Allt emellanåt får man underliga svar på motioner och ibland en någotunderlig argumentation från utskottsmajorifeten. Men frågan är om inte det svarsom vi har fått när det gäller behovet av kompletteringsutbildning av lärarehör till de mer remarkabla i detta stycke. har också åberopat det som utskottsmajoriteten skriver: Man harbeslutat om en ny lärarutbildning. Regeringen har gett iuppdrag att göra en översyn och att redovisa en plan för hur dennakompletteringsutbildning skall se ut. skall man lägga fram ettförsta förslag, vilket ju rimligen innebär att man inte ens i nästabudgetproposition kan komma med något konkret beträffande denna fråga. Dethär lyfter man fram som ett svar och en upplysning fill oss. Vi visste detta.Vi har varit med om att besluta om den nya lärarutbildningen. Kravet på attkompletteringsutbildningen skulle noga förberedas och redovisas i en särskildplan var ett krav i den centermotion som utskottsmajoriteten biträdde. Dettavar således inte särskilt mycket att komma med. Denreservafion som vi nu har fogat till ufskottsbetänkandet tar upp frågan om attge kompletterande utbildning redan nu till yrkesverksamma lärare för attbl. a. komma till rätta med den s. k. kvackningen, dvs. att lärare tvingas attundervisa i ämnen för vilka de inte har någon som helst utbildning. Denna frågatog vi även upp då den avvisades. Vi föreslog då att man skulleanvisa 10 milj. kr. i form av särskilda medel. För detta förslag fanns detemellertid inte någon majoritet i utskottet. menar vi att det , dåresurser friställs på grund av elevminskningen, finns utrymme för att satsa påfortbildning. undrade litet förvånad hur dessa pengar skall kunna räcka till såmycket. hade, enligt det förslag som man redovisade i sinpetita, för avsikt att använda av denna friställda resurs för attbibehålla små skolor, för att minska elevantalet i klasserna och för att görasärskilda fortbildningsinsatser. Vi för vår del säger att vi är beredda attbehålla av den resurs som friställs genom elevminskningen. Då finns detutrymme för att vidta alla dessa ätgärder, om det finns några som helstambitioner. Dåmåste min fråga fill bli: Tycker inte MargaretaHemmingsson och utskottsmajoriteten att det är angeläget att -oavsett den kompletteringsutbildning som skall komma för att geredan yrkesverksamma lärare den behörighet som lärare med den nyalärarutbildningen har - ge de redan yrkesverksamma lärarna utbildning i etteller annat ämne fill, så att de slipper undervisa i ämnen som de inte ärbehöriga i, den s. k. kvackningen? 121 (): Det var intressant att höra hur talade om för mig vadjag sade och vad jag inte sade. Jag tyckte att jag ganska bra läste vad jaghade skrivit. I den nämnda reservationenskriver centerparfiet: "Närdet gäller finansieringen av en snabb utökning av ifrågavarande fortbildningbör det enligt utskottet vara möjligt att föra över resurser från driften avgrundskolan, vilka frigörs i samband med ett minskande elevantal, fillfortbildningen." Detvore ju bra om det var på det sättet. Men var kommer dessa pengar frän, som mansamfidigt, i en annan mofion, föreslär skall användas till andra saker? Sedanspelar det ingen roll vad SÖ säger om att använda . Jag frågarvad skall göra med de pengar som vill använda. Mankan ju inte gä och handla för sina pengar om! Har man förbrukatpengarna, så är de ju slut. Om de pengar som talar om i dettabetänkande skall anslås till viss del, vore det intressant att höra vilkasummor som skall användas för fortbildning av lärare. Samma pengar kan inteanvändas för att bibehålla små skolor eller för att ta bort fimreduktionen pågymnasieskolan. Det går inte. Anslagtill forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m. tn. Anf.122 (): Om skall få av den friställda resursen, somberäknas uppgå till 168 milj, kr,, och om de kan räcka sä väl tillatt bibehålla små skolor och minska elevantalet i stora klasser som fill atfanordna fortbildning av lärare, då måste naturligtvis av 168 milj, kr.räcka till så mycket mer. Det borde räcka både fill att bibehålla fler smäskolor och i större utsträckning minska elevantalet i de stora klasserna ochtill att anordna mer fortbildning av lärare. Det kan t. o. m. bli några kronoröver till att påbörja avvecklingen av fimreduktionen i gymnasieskolan. För detändamålet använder vi ju dessutom drygt 40 milj. kr., som vi fillgodoräknar ossgenom att vi avskaffar den samlade skoldagen. Jag tror därför inte att vara orolig för aff pengarna infe skall räcka fill för de olikaåtgärderna. Däremot finns det anledning atf vara orolig för den ovillighet sommajoriteten redovisat atf över huvud taget försöka fa sig an det här problemet.Man skjuter det bara framför sig i avvaktan på utbildning som kan komma fillstånd med anledning av den nya läroplanen. Def är mycket klart redovisat attdef redan nu finns eft stort behov av kompletterande utbildning runt om ilandet. För vår del har vi i följd varit beredda att lägga fram förslagsom innebär att vi skulle kunna starta en sådan utbildning, men vi har intefått gehör för detta från något annat håll i utbildningsutskottet. 123 MARGARETAHEMMINGSSON (s): Jag har mitt manuskript här och kan upprepa vad jag sade. Dels nämndejag översynen av lärarfortbildningens organisafion, som syftar till att visahur man skall kunna lösa problemen och vilka insatser som krävs, delsbehandlade jag grundskollärarufbildningen, fastnar i Anslag till sameskolor, tn. Så tillbaka till resonemanget om pengarna! : Om SÖ kan få av 168 miljoner aft räcka till både den ena och denandra åtgärden, dä borde vi få av beloppet aft räcka till så mycket mer.Ja, visst borde ni det! Men dä måste ni bestämma er för vad ni skall använda de168 miljonerna fill. Då kan ni inte i en reservation till defta betänkandekräva att alla dessa pengar skall användas till små skolor, mindre klasser ochtimredukfion och säga att det dessutom blir litet över tilllärarfortbildningen, eftersom SÖ klarar det med mycket mindre pengar, I så fallmåste ni tala om aft ni vill anslå si eller så mycket pengar till de olika sakerna.Litet matematik måste det vara i en budgetbehandling. 124 (): Det krävs infe särskilt mycket funderande föratt fa reda på hur man skall gå till väga för atf ge en lärare den kompetenshan saknar i eff ämne. Om en lärare pä har utbildning för ochbehörighet aff undervisa i ett eller tvä ämnen men av oliika skäl tvingasundervisa i något ämne därutöver, är det naturligtvis bara att se till aft denläraren får den utbildning som krävs för aft han skall bli behörig aftundervisa ocksä i det nya ämnet. Det kan exempelvis gälla en utbildning somomfattar 40 poäng, vilket är ganska normalt, Def är inte märkvärdigare än så,, Vi har högskolor som meddelar sädan undervisning. Detär bara att se till att det finns pengar så aft lärarna kan fä genomgå denutbildning som krävs. Då blir de behöriga, och då kan de undervisa iytterligare ett ämne med gott resultat, Def är alltså inte märkvärdigare än så,och def krävs infe mycket av utredningar för att konstatera det. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter debatten omutbildningsutskottets betänkande Kammaren övergår nu fill aft debattera utbildningsutskottetsbetänkande 15 om anslag fill svensk undervisning i utlandet, m, m, I fråga omdetta betänkande hälls gemensam överläggning för samtliga punkter. Anslagtill sameskolor, m. m. 126BJÖRN (vpk): Vi vef aft en människas rörelseförmåga -eller motorik, som det kallas - har sfor betydelse för individens språkligautveckling. Ett annat förhållande som ocksä är känt är aft svårighetsgraden aven människas handikapp fill största delen beror pä den omkringliggande miljönstillgänglighet. Det är mof bakgrund av dessa två kända förhållanden som vifrån vpk:s sida föreslagit aft Östergärd i skall vara ettresurscentrum för elever med rörelsehinder. Det skulle kunna vara ett centrumdär man kan samlakunskap om rörelsehindrade elevers villkor i skolan och där lärare med Prot.1985/86:106 rörelsehindrade elever kunde få viss fortbildning och handledningför sin undervisning. Utskottetavstyrker detta förslag, bl, a, med motiveringen att det i * ' inte finnsnågon tradition när det gäller specialskolor för rörelsehindrade elever. Mendet är ingen specialskola vi föreslår, utan det är ett resurscentrum vidBräcke Östergård. Vi hindras för den delen infe heller av att det inte skullefinnas någon tradifion inom något område när vi lägger fram förslag här iriksdagen. Vi lägger fram våra förslag utifrån fakfiska behov, och ett centrumför rörelsehindrade elever är eft sådant behov. Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 3 och 4, 127 (): Med tanke på korta inläggtänker jag i mitt anförande inte gå in på de övriga reservafioner som haravgivits, också av vpk. Lät mig bara kort något kommentera vad reservationernaberör, I reservafion 1 handlar def om rätten till svensk undervisning för barni uflandsskolor, I reservafion 3 behandlas frågan om , somBjörn här tog upp. Reservation 4, avslutningsvis, behandlarpedagogiskt stöd fill utvecklingsstörda med tilläggshandikapp. Jag är mycket imponerad - jag har svårt atf kanske finnaräft uttryck - både av kunnande och av hans engagemang när defgäller de handikappade elevernas situation i skolan. När man behandlar dessa frågor är det svårt atf skaffa sigen rikfig överblick över hur medlen tillförs barnen. Vi har tidigare här i dagtalat om renodling av olika bidrag, I detfa fall får man en känsla av attanslagen för handikappade barn i skolan ibland kanske tas upp under flera olikapunkter, I det förra betänkandet behandlade vi också åtgärder för barn medhandikapp. Lät mig därmed i stället gå över till reservation 2, Detär en socialdemokratisk reservation som gäller sameskolan i , Idenna fråga vill jag anföra följande. Efter det att sameutredningens förslag Samerna i Sverigebehandlades tillsatte den dåvarande borgerliga regeringen enarbetsgrupp inom .