prot · G909140 · 1985-12-31 00:00:00 — Vad gäller målen, vart vi skall nå, tror jagatt det ärklokt att sätta upp dem litet successivt, att konstatera att vi vill nå längreän , att inte sätta upp alltför fjärran mål men heller icke - och det ärdet som reservation 2 handlar om - rensa ut några mål , vilkas innebördliksom möjligheterna att uppfylla dem eller på andra sidan år2000 vi egentligen inte vet så mvcket om. 10 HÄDAR (): Värdet med den vitbok som EG har sammanställtär att den på ett mycket konkret och komprimerat sätt visar vad som behövergöras för tiden för att få den europeiska gemensamma marknadenatt fungera som en gemensam marknad. Förslaget från sida, stött avmoderaterna, är att man från svensk sida på motsvarande sätt skulle gå igenomde punkter som finns upptagna i vitboken och sammanställa resultatet i ettmotsvarande svenskt dokument. har uppenbarligen blivit såförskräckt över uttrycket vitbok att han bara av det skälet har sagt nej tillett sådant dokument. Det tycker jag är ett mindre starkt argument. Vi kan gärnadöpa om den till en rödbok, blåbok eller något annat, om det bättre skulle ståi överensstämmelse med de traditioner-som vårdar i dettasammanhang. Lät mig också gärna säga, om dettillåts mig att göra det, fru talman, att jag tycker det var värdefullt attCarl Bildt i sin replik mer preciserade vad han avsåg med utveckling avEuropasamarbetet, Jag tycker bara det gjorde att vi i kammaren kom varandranärmare än vad hans första inlägg gav anledning till. 11STIG ALEMYR (s): Jag skall inte göra motsättningarna större änvad de är, men. , jag är inte förskräckt för uttrycket vitbok - detär att ta till i överkant. Vi har gjort denna bedömning, och inte ens denmoderata gruppen är enig om att vilja använda det här uttrycket. Men om vikommer överens om att det som vi egentligen åsyftar är att få fortlöpandeinformation till allmänheten och till politikerna om vad den utvärdering ledertill som man gör i , så har det naturligtvis ingen betydelsevad vi kallar detta för, att neutralitetspolitiken ligger fast. Det är självklart. sade att vi inte kan gå in i "politisktsamarbete". Jag valde att uttrycka mig mycket kortfattat på den punktenoch sade "utökat samarbete inom ramen för vår allmännautrikespolitik". Med det menar jag neutralitetspolitikenoch det politiska samarbetet. Vi är naturligtvis överens om att samarbetet utei har sina begränsningar av den politiska natur som flera talare harerinrat om. 12 (): Låt mig mycket kortfattat säga några ordbeträffande den sistnämnda punkten, eftersom jag tycker det är viktigt att manklarlägger den. Neutraliteten förhindrar inte att gå in iutrikespolitiskt samarbete. Vi strävar efter utrikespolitiskt samarbete. Detkan vara det nordiska samarbetet, det kan vara någonting som kallasfemkontinentinitiativet eller det kan vara ett samarbete med en grupp av staterinom ram. Det neutraliteten förhindrar oss att göra är att delta iett förpliktande utrikespolitiskt samarbete, där en grupp av stater kan åläggaoss ett visst agerande. Det är också så vårt förbehåll formulerades först den18 och därefter i alla de dokument som vi nogsamt har formulerat närdet gäller neutraliteten och inställningen till det europeiska samarbetet -senast när vi formulerade de här grundläggande satserna i densäkerhetspolitiska rapporten från försvarskommittén. Det är det vi skall slåvakt om. Där går gränsen för vad kan vara med om. Men intill dengränsen kan vi vara med. Om detta tror jag egentligen inte att det föreliggernågon som helst oenighet i denna kammare. Men det kan ibland vara bra att redaut hur det förhåller sig. 13 HÄDAR (): Till vill jag säga att det är braom vi får en fortlöpande redovisning. Men syftet med reservationen är att viskulle få en sammanhållen redovisning, en svensk handlingsplan motsvarande EG:sför tiden , Och det är det som den socialdemokratiskamajoriteten, stödd av , går emot. 14 (): När det gäller de neutralitetspolitiskabegränsningarna för vårt EG-samarbete får man nog inte bara titta påneutralitetspolitikens formaliteter utan också på dess realiteter. Ur formell synpunkt är det alldeles riktigt att det enbartär ett förpliktande utrikespolitiskt samarbete som innebär en blockering. Menur reell synvinkel är det naturligtvis också så att om vi. utan att varaförpliktade till det, skulle på ett systematiskt sätt uppträda med enutrikespolitik som är harmoniserad med EG-staterna - varav i stort sett alla ärallierade med - så skulle därmed trovärdigheten i vår neutralitetspolitikallvarligt undergrävas, för att inte säga spolieras. Det är alltså, som jag ser det. mycket viktigt att Sverigehar möjlighet, inte bara formellt, utan också reellt, att uppträda somsjälvständig utrikespolitisk aktör. Därför är det inte bara ett formelltförpliktande samarbete som kan vålla problem för oss utan också en frivilligharmoniseringssträvan inom EG-samarbetets ram. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om utrikesutskottetsbetänkande 25.) Ramavtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete med EG Prot.1985/86:140 Anf. 15 FÖRSTE vicetalmannen; Kammarenövergår nu till att debattera utrikesutskottets betänkande 26 om godkännande av tilläggsprotokoll till frihandelsavtal medde , && p s , Europeiska gemenskaperna. med EG, m.m. Frihandelsavtal med EG, m. m. 16 (); Till det här betänkandet har fogats enreservation som gäller en specifik del av detta avtal. Det handlar om deeftergifter som vi gör på fiskets område. ger särskilda fiskerättigheterför EG-fiskare på svenska vatten. Motprestationen är ökade möjligheter atttullfritt exportera sill och torsk till EG. Vi har ställt oss kritiska till denna uppgörelse.Anledningen är den historiska bakgrunden på detta område. 1 tidsmässigt sambandmed att träffade ett sådant här avtal med EG åtog sigSverige ensidigt att medge tullfri införsel till av beredda fiskprodukterfrån EG. fanns det ett medgivande från EG:s sida att skulle fåexportera i första hand sill tullfritt till EG. Det var alltså ingen uppgörelsemellan och EG. men det var ensidiga åtaganden som skedde i principsamtidigt och naturligtvis hade ett visst inre samband. har EG återinfört tullar på bl. a. sill, ochman har successivt sänkt de tullfria kvantiteterna. Det svenska åtagandet attacceptera tullfri införsel av beredda fiskprodukter stär däremot kvaroförändrat. För att i någon mån komma tillbaka till den tidigaresituationen, sä att vi i rimlig utsträckning skall kunna exportera fisktullfritt till EG. gör vi alltså ytterligare ett svenskt medgivande, nämligenatt låta EG-fiskare fiska torsk på svenska vatten. Detta är inte någonting som går helt smärtfritt förbi försvenskt fiske. Det innebär ett ökat uppträdande av utländska fiskefartyg påsvenska fiskevatten, med de störningar som det för med sig. Torskfisket ärdessutom vikande i , och en ökad konkurrens om torsken i svenskavatten kommer självfallet att leda till sämre fångster för svenska fiskare. Det är alltså ett betydande prissom svenskt fiske får betala för denna uppgörelse. Vi tycker i attSverige redan har betalat det priset, genom det tidigare svenska medgivandetför tullfri import av beredda fiskprodukter från EG, Vi tycker inte om attdenna exportmöjlighet skall betalas till EG två gånger. Därför är detta intenågot bra avtal ur svensk synpunkt, utan just denna del borde omförhandlas.Detta har framförts i en reservation, som jag. fru talman, avslutningsvis villyrka bifall till. 17JENS (): Jag har för avsikt att i mitt anförande ta uppdet som rör handeln med fisk och fiskprodukter i avtalet mellan EG och Sverige.Som bekant ingick den dåvarande socialdemokratiska regeringen ett frihandelsavtalmed EG som innebar ensidiga koncessioner beträffande handeln med fisk ochfiskprodukter. Avtalet innebar ett dråpslag mot svenskt fiske och svenskberedningsindustri, då svenska fiskare vid sin export på tvingadesarbeta mindre lönsamhet än sina kolleger från ochVästtyskland, De svenska konservfabrikerna tvingades att lägga ner, denena efter den andra, då det vid export inte gick att kompensera sig för20-procentiga tullar på den marknad som varit denviktigaste och som nästan stängdes. Men suspenderade EG tullen påoberedd sill till den del som inte var bunden i . suspenderade vidsamma tillfälle införselavgiften på frysta fiskfiléer från EG. beslöt EG avvecklatullsuspensionerna på hel sill, vilket skedde medbörjan . började då ta upp förhandlingar för att ommöjligt få tullättnader vid export av hel sill och lyckades också beträffandevissa kvantiteter. Det skall tilläggas att dessa kvantiteter inte enbartgällde utan all import till EG och var begränsade till sill av mindrestorlekar. Det innebar att EG skyddade sitt Nordsjöfiske, som består av storsill, och kunde endast tillgodogöra sig små kvantiteter av den tullfriadelen, som totalt uppgick till . Förhandlingarna om silltullarna har satt en press påSverige vid de kvotförhandlingar som förekommer, och EG har därigenomskaffat sig förmånliga avtal. Jag kan nämna att innevarande ärs avtalinnehåller en obalans till EG;s fördel på 2,5 milj. kr. vid byte medÖstersjön/. haren obalans på 45 milj. kr., föratt intetala om , där EG har så mycket att fiska som . Men suspensionerna på frysta filéer som beviljadeEG vid samma tillfälle? Ja, det blev inget borttagande - jag vet inte ens om denämnts i förhandlingarna. Den ende som jag vet har nämnt det var jordbruksministern,som på fiskarnas kongress 1983 sade: "kommer inom den allranärmaste tiden att utarbeta en beredskapsplan för agerande pä svensk sida förden händelse svensk sillexport tullbeläggs i EG mot slutet avkvoteringsperioden. Härvid blir det fråga om ett formellt tillbakadragande avde ensidiga koncessionerna, som lämnades EG 1972 avseende frysta fiskfiléeroch fiskkonserver, samt ett system för avgifts- och tullbeläggning som kanflexibelt anpassas till olika situationer. Frågan kommer sedan att beredasgemensamt mellan jordbruks-och utrikesdepartementen." Av dessa stolta ord blev alltså inget, men jag kan inteförneka att de ingav ett visst hopp vid det tillfälle dä de uttalades. och blev medlemmar i iår. Det innebar att svenskt fiske återigen drabbades av tullar på en marknaddär det tidigare rått tullfrihet för fisk och fiskprodukter, och i anledninghärav togs förhandlingar upp. Förhoppningsvis skulle då kunna fä en visskompensation från EG:s sida. Men vad fick vi? Jo, resultatet blev att under dentullbelagda perioden får vi tullfritt exportera sill eller s. k.lappar utöver det som är bundet i . Vi fär tullfrihet för 3 500 tontorskfiskar. Frihandelsavtal med EG, m. m. Frihandelsavtal med EG, m. m. torskfilé,konserver, samt nedsatt tull till pä skalade och kyldaräkor. Men vi fick det inte gratis, och såvitt jag kan bedöma vardet inte kompensation för förlorad tullfri marknad i och , Nej,vi fick betala för tullättnaderna och betala ganska bra - torsk frånsviktande torskbestånd i plus sill. Man kan, som utrikeshandelsministern gjorde i en debatt ivåras, invända att det innan budet togs fördes resonemang med fisketsföreträdare och att avtalet accepterades. Det är helt rätt, och det vill jag inte förneka. Men vigjorde det i en situation där man från regeringen lät påskina att om intefisket godtog detta avtal var det inte möjligt att ytterligare diskutera tullarpå fisk och fiskkonserver med EG, Fast det bjöd emot kunde vi i det läget inte säga nejdärför att den ekonomiska situationen för fisket, beredningsindustrin ochkonservfabrikerna är sä allvarlig. Men det hela strider mot vår uppfattningoch vår principiella inställning till avtal där inte kvoter skall bytas mottullättnader. gjorde inte på detta sätt, men där slår man vakt omfisket på ett helt annat sätt än man nu gör i . förhandlade fram tullfrihet för en export på 700milj. - alltså mer än hela bruttoinfiskningen av svenskt fiske - ochtullfriheten har ett direktvärde pä 90 milj. kr. Man bjöd inte på fisk somSverige gjorde. Man gav tullfrihet för , tomater och socker.Man bytte tullättnader mot tullättnader, medan vi gav EG fisk för mer än 15milj. Rätt utnyttjat kan dock avtalet få positiva effekter jämfört med detförhållande som råder . Jag menar inte att avtalet i och för sig har positivaeffekter utom för svensk beredningsindustri, och det som är bra för vårberedningsindustri kan man ju säga är bra för svenskt fiske. Konservindustrin ochövriga beredare kan i stort sett exportera samma volym som , fasttullfritt, och det borde rimligtvis kunna påverka avräkningspriserna ochavsättningen och stärka de svenska företagens konkurrenskraft. Överenskommelsen skrivs in i frihandelsavtalet. Av stortintresse blir antalet licenser, och det gäller att inte släppa in alltför storaarmador med alltför stora uttag som följd. Men man behöver heller inte längrelåta sig skrämmas av silltullar, så att vi måste betala med obalans för att förhandlingarom tullfrihet skall genomföras. Där menar jag att man kan inta en tuffareattityd, när avtalet är undertecknat och godkänt, som det utan tvekan blir. En annan sak är om är berett att använda EG;smetod att byta tullfrihet mot kvoter. Med stora fiskimport borde kvoterna för svensktfiske inte bli något problem . Den ene kan i det fallet vara likagod som den andre! Utskottetsäger i sitt betänkande: "Den svenska ensidiga koncessionen för vissafiskprodukter har kunnat innebära att en viss obalans rätt ihandelsvillkoren mellan och EG på detta område. Genom den tilltilläggsprotokollen hörande skriftväxlingen om fisk och andra jordbruksvarorhar emellertid förutsättningar skapatsför en bättre jämvikt i handeln med fiskprodukter. Bl, a, har tullen påfiskkonserver sänkts väsentligt och en betydande tullfri kontingent för sillerhållits. Därmed torde syftet med de under den allmänna motionstiden väckta motionernaU505, U507 och U525 till stor del vara tillgodosett," De ensidiga koncessionerna har inneburit en vissobalans, skriver utskottet. Hur kan man tala om en viss obalans, då obalansenpraktiskt taget varit total? Utskottet verkar vara till freds med avtalet och menar attnu har förutsättningar skapats för bättre jämvikt i handeln med fiskprodukter.Vi har köpt den, bästa utskottstedamöter, och betalat den dyrt. Man säger vidare att kraven i de väckta motionerna, bl. a.motion U507, är tillgodosedda. Det är de visst inte. I motion U507 hemställsatt skall ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om atthandeln med i första hand EG med fisk och fiskprodukter skall ske på likavillkor, och det stär fortfarande fast. Ingen kan väl påstå att det avtal som föreläggs riksdageni proposition 1985/86:153 är ett avtal pä lika villkor. Det är en provisorisklösning som kräver en fortsättning, där man får se till att vi inte förlorarbåde fisktillgångar och marknader. Jag yrkardärför bifall till motion 507, Frihandelsavtal med EG, m. m. 18STIG ALEMYR (s): Utrikeshandelsministern kommer strax att deltai denna debatt, och jag kan därför inskränka mig till att något motiverautskottets betänkande, har läst upp väsentliga delar redan, ochjag behöver inte upprepa den uppläsningen. Vi yrkar i utskottet bifall till propositionen, vilketinnebär ett tillstyrkande av tilläggsprotokollet till avtalet med gemenskapen. Det är ett praktiskt taget enhälligt utrikesutskott somgör det. Det finns en enda reservation, och den rör en av detaljerna i dethela. Jag kan lätt förstå oro i den härsituationen. Att utrikesutskottet inte har kunnat biträda de motioner som harväckts beror på att vi har gjort den bedömningen att det inte ärpraktiskt möjligt att komma längre. När man förhandlar om ett avtal gäller detatt ge och ta, och man får inte allt det man önskar, I det här läget har vinaturligtvis velat komma längre, men det har inte varit möjligt. Med detta har vi inte avvisat själva idén ochvisionen i yrkanden utan har gjort det rent praktiskaställningstagandet att det inte går att komma längre just . Jag ber, frutalman, att få yrka bifall till utskottets förslag, 19 () replik: Det är alldeles som sägerallvarligt därför att i synnerhet torskbestånden sviktar i . Jag seringen möjlighet att vi kan avstå ytterligare torskkvoter för att förhandla tilloss fiskerättigheter i , och det skapar allvarliga problem. Jagnoterar dock att säger att detta ändå är en provisorisk protokoll 1985/86:140-141 Frihandelsavtal med EG, m. m. lösning och att man siktar på de mål som vi har satt upp ivår motion, där vi anser att fiskhandel skall bedrivas på lika villkor. Jagnoterar det med viss tillfredsställelse. De två utskottsbetänkandena om anpassning ochutvidgning av frihandelsavtalen med EG och ramavtalet om forskning kan kanskemotivera några mer allmänna kommentarer om relationer med EG. Det har varit på modet att se dystert på den ekonomiskautvecklingen i i debatten om oförmåga att anpassa ekonomin tillnya förutsättningar och hänga med i utvecklingen av avancerad teknologi. Serman tillbaka över en längre tidsperiod, och kanske ännu längretillbaka, finner man att detta är ett ganska orättvist synsätt. Tillväxttaktenhar förvisso pendlat i och i . Men hartillväxten i varit klart lägre än tidigare och väsentligt lägre än i USAoch . Den skrämmande stora arbetslösheten i kan utgöraett allvarligt hot mot samhällets grundvalar. Man har sökt mänga olikaförklaringar till den ekonomiska svagheten i , och det har förvissofunnits olika politiska glasögon bakom de olika förklaringarna, men det råderingen oenighet om att den ännu existerande uppsplittringen på nationellamarknader i är en viktig förklaringsgrund. Inte minst kostsamma är denationella preferenserna vid statlig upphandling och splittringen avforskningsresurserna. Därtill kommer gränskontroller, krav pä varorsutformning, provning osv. Det har sagts att olika typer av gränskontroller inomEG fördyrar varorna där med , Det är mycket mer än de tullarsom man med möda har förhandlat bort inom tullunionen EG, har emellertid EGbeslutsamt gripit sig an med uppgiften att skapa en verkligt enhetlig marknad,där varor, människor, tjänster och kapital skall kunna röra sig fritt övergränserna. Detta är en målsättning som organisationen har haft sedan1950-talet, men utvecklingen har gått långsamt. finns emellertid en starktökad vilja att påskynda arbetet, och det föreligger ett principbeslut att dettaarbete skall vara slutfört vid utgången av , Jag håller med ibedömningen att debatten om EG och EG;s samhörighetssträvanden ofta präglas aven optisk effekt: man diskuterar konflikterna och svårigheterna och ser intetill de resultat som uppnås. Också i debatten mellan partierna här i riksdagenser vi ofta till konflikterna, medan samhället genomgår en stark utvecklingtill följd av vilken kan komma fram till mycket kloka beslut. Enliknande optisk effekt finns i EG-debatten, det håller jag alltså med HädarCars om. Det finns skäl att ta pä allvar den strävan till intensifiering avEuropasamarbetet som pågår inom EG, Kommissionen har framlagt ett förslag ingående i enhandlingsplan som har diskuterats här förut. Denna plan kallas "vitboken"och presenterades . Låt mig få säga att denna vitbok är ensamling av förslag från , Den har ju inte inom EG följts uppgenom att länderna har gjort någon motsvarande vitbok. Jag håller på dennapunkt med och utskottets majoritet i bedömningen att detta är felord för sammanställningar som vi i och i resp, eller resp,andra Jag återkommer däremot till hur vi skall svara på de förslag från enorganisation som är exempel pä. Grundtanken är att man skall avskaffa gränskontrollernamellan medlemsstaterna. Man skall därför också avlägsna orsakerna tillgränskontrollerna. De skall ersättas med kontroller i exportlandet eller iimportlandet på samma villkor som gäller för inhemska produkter, vilketnaturligtvis är en stark förenkling. Detta arbete kan komma att underlättasgenom de ändringar i som har beslutats. bevittnar vi en starkt uttalad politisk viljaatt samordna och stimulera forskningsresurserna inom EG, berördedetta tidigare. Det franska Eureka-initiativet är ett annat uttryck förden nya insikten om forskningens strategiska betydelse för den ekonomiska utvecklingen.Jag återkommer till detta litet . Först vill jag säga att den europeiskamarknadens avgörande betydelse för inte är så uppenbar för oss. Ungefär50 % av vår export går till , och en tredjedel av värindustriproduktion avsätts inom EG-området, jag tror att ungefär en halv miljonsvenskar arbetar för EG-marknaden, Men låt mig också säga att frihandelsavtaletmed EG har fungerat mycket bättre än vad kanske någon av oss i kammaren i detandra föreställde sig när vi en gång fattade beslut omfrihandelsavtalet , Denna framgång har kommit till ståndtrots att frihandelsavtalet har nått full verkan som varit denvärsta ekonomiska recessionen i , Trots de ekonomiskapåfrestningarna har det alltså funnits utomordentligt goda förutsättningar attförverkliga frihandelsavtalet. När nu i sin reservation återkommer till justbesluten finns det skäl att framhålla att de farhågor sommoderaterna då målade upp i sina motioner och reservationer gudskelov harkommit på skam. Jag tror att själva är glada över detta. sade då att den anslutningsform som regeringenoch sedermera också valde skulle komma att utesluta ett närasamarbete för på områden som t. ex. icke-tariffära handelshinder,miljövård, forskning och annat, alltså områden där vi just nu befinner oss iett intensivt samarbete både bilateralt och mellan EG och EFTA. Men jag tror att även de av oss som fann den av riksdagenbeslutade anslutningsformen naturlig överskattade de problem som skulle kommaatt uppstå. EG-samarbetet har gått bättre och lättare än vad vi här i riksdageni föreställde oss. har också det bilaterala samarbetet mellan EFTA och EGkommit att innebära att EG har stor respekt för vår neutralitetspolitik, föratt det finns ett intimt samarbete mellan olika organisationer i och föratt inte är bara EG utan EFTA och EG, Det finns alltså inget som helst skäl att utifrån våraerfarenheter av det gångna samarbetet nu aktualisera svenskt medlemskap i ,Framför allt gäller detta naturligtvis just det område som utesluter ettmedlemskap för oss, dvs. Detta är ju det område där EG kanskeallra snabbast har utvecklat sitt samarbete efter det att frihandelsavtalet komtill. En fortsatt likabehandling för i Europasamarbetetär ett utomordentligt viktigt mål. Vi kan konstatera att det har uppnåtts i deförhandlingar Frihandelsavtal med EG, m. m. Frihandelsavtal med EG, m. m. omanpassning av frihandelsavtalen med anledning av och inträdei EG, som just har skett. Enligt den överenskommelse som träffades och som vialltså skall fatta beslut om här kommer tullarna på industriprodukter attavvecklas i handeln mellan och enligt samma tidtabell som förEG-länderna. En ny viktig marknad kommer att öppnas. har istort sett kunnat lösa två gamla problem, som också har debatterats här,nämligen dem som rör EG:s tull på sill och fiskkonserver. Det är glädjande attvi inom ramen för har kunnat få EG att acceptera attlösa dessa gamla problem. Där är vi inte, som uttryckte det,jämställda med EG, utan EG har haft rättighet att höja sina silltullar, medande svenska koncessionerna har ingått i frihandelsbalansen, EG har alltså makatpå sig, och vi har åstadkommit resultat som klart minskar de problem som harfunnits på fiskeområdet. Som underströk harfiskeriorganisationerna underställts och accepterat sakinnehållet i den häruppgörelsen vid ett sammanträde med organisationens arbetsutskott. I relation till vad som har sagts i de tidigare inläggenpå denna punkt kan jag säga att den här förhandlingen utan tvivel har förts medgod vilja. Det svenska fisket har fått bättre villkor, Det kan ses i ljuset avde utomordentligt inflammerade förhandlingar som förs mellan USAoch EG om samma fråga, nämligen anpassningen i förhållande till ochPortugals inträde i EG, har utan tvivel fått en bra förhandlingsuppgörelse.