prot · G90948 · 1985-12-31 00:00:00 — Inte minst denna koppling till sexualiteten är olycklig fördet uppväxande släktet. Denna påverkan kan leda till att barn och ungdomarindoktrineras till att använda våld som en lösning på konflikter. Vi harsettexempel på hur våld på videogram faktiskt lett till mord. 1 tidningen ,för att nu ta ett exempel, kunde man läsa om hur en 26-årigman hos en kamrat sett en videofilm. Innan kvällen var slut hade 26-åringenskjutit på två personer - en yngling skadades och en ung kvinna avled. Rubrikenpå artikeln i var "Mordet direkt kopia på våldsvideo".26-åringens åklagare säger till tidningen att "filmen har haft enavgörande betydelse för vad som hände". Jag kom för sedan i kontakt med en ung lärarinna ien utpräglad landsortskommun. När hon började en ny termin med sinmellanstadieklass var det två pojkar som uppträdde annorlunda . Åtgärdermot våldsskildringar i videogram De hade mycket svårt med koncentrationen under lektionstid och föll någragånger i gråt, utan synbar anledning. kom det fram att anledningentill pojkarnas beteende vur att de tillsammans brukade se videofilmer med råavåldsinslag. Det är i första hand för att skyddu burnen som kds i etttidigt skede hur tagit ställning för en förhandsgranskning av videogram somförsäljs eller uthyrs till allmänheten. Detta skulle kunna fungera pä sammasätt som för vanliga biograffilmer, så praxis finns för hur detta skulle kunnagenomföras. Den lag som trädde i kraft angåendevideovåldet var ett steg i rätt riktning men har i praktiken visat storabrister, vilket också den föreliggande propositionen pekar på. Det som förvånarär att de liggande förslagen endast obetydligt förändrar situationen och ipraktiken förbigår huvudproblemen. Det berättigade krav på en obligatoriskförhandsgranskning av de videofilmer som utbjuds till försäljning ochuthyrning, vilket rests av flera tunga organisationer - t. ex. RiksförbundetHem och Skola och den socialdemokratiska partikongressen - förbigås genom enhänvisning till en tillsatt utredning. Vi i kds välkomnar i och för sig attoffentliga visningar av videogram nu jämställs med biografföreställningar, mendet står klart att det stora problemet främst ligger på uthyrningssidan. Hemmiljöerna borde få vara fredade från det grovaunderhållningsvåldet. Det finns skäl att anta att det våld som presenteras påden egna TV-skärmen i hemmiljön påverkar i större utsträckning än det våld somvisas i en biograflokal. Vidare kan respekten för gällande åldersgränserupprätthållas vid en biograf, men det skyddet för våra barn existerar inte isamma omfattning för de filmer som hyrs ut eller försäljs. Det har och då hävdats att enförhandsgrunskning uv alla videogram som används för försäljning elleruthyrning till allmänheten skulle innebära en inskränkning av yttrandefriheten.Det finns inte fog för en sådan inställning. Förekomsten av grovtspekulationsvåld i videogrum kan man inte försvara med åberopande avyttrandefriheten. Tvärtom utgör detta ett hot mot yttrandefriheten ochdemokratin. Det är en självklarhet att respekten för människolivet och för allamänniskors lika värde utgör grunden för demokratin och därmed också föryttrandefriheten. Extremvåldet på video undergräver dessa värderingar. Kds menar att förhandsgranskning av videogramoch film, som försäljs eller uthyrs till allmänheten, är en nödvändighet. Vihar vidare föreslagit att de försålda eller uthyrda filmerna, eftergodkännande, skall förses med någon form av varudeklaration från en officiellinstans. Detta ansvar bör åvila den statliga biografbyrån. Varudeklarationenbör innehålla råd om visningen, beskrivning av förekomsten uv våld ellerskrämmande scener m.m. i filmen. På så sätt skulle t. ex. föräldrar få enmöjlighet utt undvika att deras barn indoktrineras av filmvåldet. Jag ber att få yrka bifall till motion 1985/86:1. AnL 49GUNNEL JONÄNG (c): Från har vi vid arets riksmöteväckt många motioner där vi begär förhandsgranskning uv videofilm. Här finnssåledes en stark manifestation för förhandsgranskning. även vidårets stämma krävt en sådan granskning. representanter i kulturutskottet har iyttrande till avgivit avvikande mening och därvidkommit fram till slutsatsen att "det är nödvändigt utt det utan dröjsmåloch utun utt någon ytterligure utredning görs införs obligatoriskförhandsgranskning även av videogram och filmer som sprids till allmänheten förprivat bruk". I motion 1548 framför , och jagkrav på förhandsgranskning av videofilm. Vi tular bl. a. om den våg av våldskultursom sköljer in över vårt land. "Våldstendenserna, både i verkligheten ochi kulturutbudet, blir alltmer sadistiska och bestialiska. Kvinnoförnedring ärett markant inslag. Det finns bekräftat i statistiken att våldsbrotten ökar.Den långsiktiga utvecklingen av dessa brott avviker från andra brottsserier.Antulet anmälda våldsbrott låg länge på i stort sett oförändrad nivå. Det ärförst som antalet började öka. Under drygt 10 är hardet skett en fördubbling av antalet polisanmälda våldsbrott. Våldet håller på att smyga sig på oss som en fullt normaldel i samhällsmönstret. Vi blir tillvanda-bryr oss inte om att reagera. Mord,rån. våldtäkt och kvinnomisshandel åsamkar oerhörda lidanden. Den störstaofferkategorin i mord- och dråpstatistiken är kvinnor som misshandlats tilldöds." Underhällningsvåldet blir allt vanligare. Inte minstvideotekniken bidrar till groteska våldsskildringar som sprids ut över landet.Det är främst barn och ungdomar som utsätts för denna destruktiva påverkan. Defår förebilder, mestadels män, som utövar grovt våld. Många barn har intenågon nära relation till någon vuxen man som kan utgöra motbild och balans tillde förhärligade våldsmännen. av våldet i videofilmerna är riktatmot kvinnokönet. Kombinationen av narkotika, kvinnovåld och djävulsdyrkan ärutbredd. Uttrycksformerna varierar, men allt går ut på att spränga allatidigare gränser. Det är oerhört viktigt att vi i en sådan här debatt slårfast att denna våldskultur inte är något oundvikligt och ödesbestämt som viinte kan hindra. Vi kan och måste kämpa mot denna destruktiva utveckling. Dettamåste vara en av de viktigaste uppgifterna för vår generation. Jag yrkar med det anförda bifall till motion1548. Därmed är även yrkandena i de övriga motionerna från centerntillgodosedda. Prot, 1985/86:48 Åtgärdermot våldsskildringar i videogram AnL 50 (): Låt mig först konstatera att det råder enfullständig enighet om att det behövs insatser mot videovåldet. Detta ser jagsom mycket positivt. Vi diskuterar inte om insatser behövs, utan vidiskuterar/iur och när de skall genomföras. Regeringens proposition ochriksdagens ställningstagande innebär ett steg i rätt riktning motbegränsning av videovåldet. Det socialdemokratiska kvinnoförbundets ställningstagandei dessa frågor har åberopats. Låt mig i detta sammanhang säga att detsocialdemokratiska kvinnoförbundet har gjort ett klart ställningstagande förförhandsgranskning av videogram. Vi har även aktivt arbetat för detta på vårpartikongress, som för övrigt med mycket klar majoritet beslöt om en sådanförhandsgranskning. Prot,1985/86:48 Åtgärdermot våldsskildringar i videogram har regeringen tillsatt en särskild utredare medalldeles specifika uppdrag att se över hur en förhandsgranskning skall gå till.Han skall se över hur de nya medierna kan påverka risker för att framför alltbarn och ungdomar utsätts för skadeverkningar genom våldsskildringar i sådanainspelningar. Han skall bedöma om utvecklingen kan väntas leda till att detbehövs nya och ändrade regler för att förhindra skadeverkningar. Han skallockså kunna avge förslag till sådana regler. Alternativet med förhandsgranskningav alla filmer och videogram bör belysas ingående. Regeringen har tagit konsekvenserna av det mycket starkatryck som finns ute bland människorna, och inte minst bland kvinnorna, när detgäller att finna åtgärder mot det ökande videovåldet. Regeringen har i vanligordning tillsatt en utredare för att ta reda på vad konsekvenserna blir och hurdetta urbete skall genomföras. Jag tycker nog att man inte härvidlag skall skylla pånågra slags interna problem inom det socialdemokratiska partiet. Detta är denvanliga vägen vi går när vi bereder ärenden. Jag kan bara beklaga att vi kanskemåste göra så här för att undvika att beslut fattus som blir feluktiga. Det kansåledes ta än vad vi hade hoppats på när vi ställde krav påförhandsgranskning av videogram. Jag vill gärna hålla med de talare som har sagt att det äroerhört viktigt utt vi inte begränsar yttrandefriheten, att vi ser efter vaddet är vi åstadkommer så att vi i ett annat läge inte finner att vi harvidtagit felaktiga åtgärder. Jag vill emellertid säga att när jag började med mitt egetpraktiska arbete med barnfilm som ordförande i barnfilmsnämnden var jagfullständigt övertygad om att censur var det sista vi skulle ha. Det borde viundvika. arbete, och det rörde alltså filmer för offentligvisning, var jag lika fast övertygad om att censur var nödvändigt och om viinte sovrade bort den värsta smörjan fick vi ta konsekvenserna på annat sätt isamhället. Sedan jag lämnade ordförandeskapet i barnfilmsnämnden harexplosionen av videovåld i samhället kommit. Jag har samma principiellauppfattning som jag fick i barnfilmsnämnden, nämligen att vihar ett särskilt stort ansvar för vara barn och ungdomar. Vi bör inte tillåtaett rått våld. vare sig det genom den nya tekniken visas i våra hem eller påoffentliga visningar. De beslut som det socialdemokratiska kvinnoförbundet ochden socialdemokratiska partikongressen har fattat om förhandsgranskning avvideogram överensstämmer med den uppfattning som jag tror råder i samhället. Jag vill emellertid också säga att detta är den väg vimåste gå genom att se till att frågan utreds ordentligt. Jag vill påstå utt vikänner oss fullt trygga när det gäller vår kulturministers ansvar på dettaområde. Han har offentligt klargjort att partikongressens beslut skall följas,och han har också vidtagit de åtgärder som han som minister har att vidta. Jag villdärför yrka bifall till utskottets hemställan pä denna punkt. AnL 51GUNNEL JONÄNG (c): Jag har några funderingar kring de synpunkterMaj Britt framfört. säger att det tillsatts enutredning för att ta fram förslag om förhandsgranskning. Jag läser inteutredarens direktiv på det sättet. Det står också i konstitutionsutskottetsbetänkande att utredaren skallbedöma om utvecklingen kan väntas leda till att det behövs nya eller ändraderegler för att motverka skadeverkningar. Jag kan inte se utt detta stämmer medden version som gav. AnL 52 MAJ (); Utredaren har fått i uppdrag att granskavilka risker som framför allt barn och ungdomar utsätts för och vilkaskadeverkningar våldsskildringar i videogram kan förorsaka. Utredaren skallbedöma om den här utvecklingen bör leda till ändrade regler för att motverkaskadeverkningar. Jag tycker att inte minst dagens debatt här i kammaren harvisat att vi också här är överens om att det behövs åtgärder mot videovåldet.Också här är man överens om att avvakta vilka förslag utredaren kommer frammed. Jag tolkar det så att utredaren har fått ett seriöstuppdrag att utreda hur en sådan här förhandsgranskning skall gå till ochingående belysa konsekvenserna härav. Sedan utredaren framlagt sina förslagfår vi återkomma. Låt mig också framhålla att det mycket klart sagts ifrånatt utredaren skall vara klar med sitt uppdrag vid utgången av 1986. Vi utgårfrån att han kommer utt vara det och att vi snabbt därefter får möjlighet attta ställning till hur en förhandsgranskning skall kunna genomföras. Åtgärdermot våldsskildringar i videogram AnL 53 (); Skillnaden mellan och migar att tar fasta på den här utredningen som skall bedömautvecklingen och överväga om det behövs ytterligare regler, medan jag för anser att vi inte behöver någon utredning utan att vad vi snabbt nogbehöver är ett förslag om förhandsgranskning. AnL 54 MAJ (): Jag tror att det är viktigt att konstateraatt både vårt kvinnoförbund och, som jag har förstått, kvinnoförbundliksom flera andra grupper är mycket starkt engagerade för att vi skall bli avmed det råa videovåldet. Jag har också tolkat debatt så att det ärriksdagens önskan att så skall ske. Självfallet kommer regeringen att arbeta iden riktning som uttalat önskemål om. Jag tror, , attoavsett om vi har en socialdemokratisk eller borgerlig regering måste vi gå devägar som vårt arbete kräver av oss. En utredare har fått dettautredningsuppdrag. Utskottet, utom , är enigt om att man skallavvakta denna utredning. Det är det praktiska tillvägagångssätt som vi brukartillämpa här i . AnL 55GUNNEL JONÄNG (c); och jag är överens om attdet är viktigt att få bort detta extremvåld - det är helt klart. Det är ocksåså att våra båda kvinnoförbund har intagit samma ställning i denna fråga. Mendet är uppenbart att vi har olika uppfattningar om hur snabbt det skall händanågonting på denna front. Jag tycker att vi tillsammans borde kunnu hjälpus åtoch genom att lägga på litet extra kol se till att det verkligen händernågonting. Prot, 1985/86:48 Åtgärdermot våldsskildringar i videos ram AnL 56 (): Låt oss garna använda alla våra kol, men låtoss också konstatera att det är en utredares uppdrag utt undersöku hur enförhunds-granskning skall gå till. Som många har påpekat, och då frumför alltde som har varit tveksamma till förhandsgranskning, kun det innebära en mängduv problem. En utredare bör kunna komma med förslag till hur granskningen skallkunna gå till, så att vi undviker onödiga problem. Låt oss gärna arbeta tillsammans för att det grovavideovåldet skall försvinna, för det vore gott för samhället och bru förungdomarna. Överläggningen var härmed avslutad. 1 (införande av bestämmelse om informationsfrihet iskollagen) Utskottets hemställan bifölls med 243 röster mot 72 förreservation 1 av Per m. fl. (fp)anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Mom. 2 (länsskolnämndernas sammansättning) Först biträddes reservation 2 av Per m. fl. med 112röster mot 42 för reservation 3 av Par och . 160ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 165 röster mot114 för reservation 2 av Per m.fl. 36 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3 (upphörande av försöksverksamhet med regionalaplaneringsråd m. Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 40 för reservation4 av och . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 4 (skolpliktens inträde och vartannatårsintagning) Utskottets hemställan-som ställdes mot reservation 5 avPer m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (hemkommuns uppföljningsansvar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avPär och - bifölls med acklamation. Mom. 8 (studiegången i ) Utskottets hemställan bifölls med244 röster mot 70 för reservation 7 av Per m. fl. Mom. 9(elevs önskemål i fråga om högstadieundervisning i grannkommun) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 10(skolhuvudmans kostnadsansvar i förhållande till eleverna i PrOt,1985/86:48 och gymnasieskolan) Utskottets hemställan bifölls med 297 röster mot 18 förreservation 9 av , () anmälde atthon avsett rösta ja men markerats ha röstat nej. Mom. 13 (tillgodoseende av omvårdnadsbehovet hos elevernai särskolan) Utskottets hemställan bifölls med 300 röster mot 15 förreservation 10 uv , Mom. 14 (tillgodoseende av enskilda önskemål vid val uvskolenhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avPer m, fl, - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1(förhandsgranskning av videofilm) Först biträddes utskottets hemställan med den ändring därisom föranleddes av bifall till motion 1984/85:1548 uv m, fl, -som ställdes mot utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till motion 1 av - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 276 röster mot33 för utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifalltill motion 1984/85:1548 av m,fl, 6 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 2 (ansvarssystemet för videogram) Utskottets hemställan bifölls med 240 röster mot 71 förreservationen av m.fl. 4 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3 och 4 Utskottets hemställanbifölls. 1985/86:6 Vissa frågor rörande säkerhetsskyddet i (förs. 1984/85:26) 1985/86:15Ändring i lagen med tullta.va (prop. 1985/86:60 delvis) 1985/86:9 Avgiftsuttag till försäkringen för tilläggspension . 1985/86:59) Prot,1985/86:48 betänkande 10 december1985 1985/86:8 Vissa frågor beträffande testamente Nordiskföretagsform för sjöfartssam verkan Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. 1985/86:9om en nordisk företagsform för sjöfartssamverkan, 1985/86:3om vissa socialförsäkringsfrågor (prop, 1985/86:38), 1985/86:4om arbetsskadeförsäkringen m. m. och justitieutskottets betänkande 1985/86:6 omtrafiknykterhetsbrotten. AnL 57 TALMANNEN; betänkande 9, socialförsäkringsutskottetsbetänkanden 3 och 4 samt justitieutskottets betänkande 6 kommer att debatterasi tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efter avslutaddebatt. Först upptas alltså lagutskottets betänkande 9 om ennordisk företagsform för sjöfartssamverkan. AnL 58 NICGRÖNVALL (m): Det betänkande som lagutskottet gett ut beröregentligen två väsentliga politikområden, dels ett rättsligt, dels ettsjöfartspolitiskt område. Det är nödvändigt för oss politiker att medverka tillatt svensk sjöfart får en chans för framtiden. Och det är likaledes nödvändigtför oss politiker att medverka till att den nordiska samverkan som är nödvändigpå industrins och sjöfartens områden kan finna former. Jag skall först, herr talman, ge några grundläggande faktaför varför den aktuella motionen enligt min uppfattning är mycket viktig. År1976 hade 613 fartyg som representerade 7,5 miljoner bruttoregisterton.År 1985 hade 467 fartyg som tillsammans representerade 2,9 miljonerbruttoregisterton, dvs. litet drygt en tredjedel av handelsflottafanns kvar. Svensk sjöfartsnäring är alltså en näring i kris. Ett andra grundläggande faktum är att ihandelshänseende, tillsammans med , måste betraktas som en ö. ärför sin internationella handel helt beroende av transportvägar över haven. För84 % av vårt totala export- och importvärde sker frakten över haven. ärhelt beroende av att ha tillgång till effektiva transportvägar över haven. De nya transportsystemen - ro-ro-system,ultrasnabba containersystem, jumbofartyg för trailertransporter - kräver mycketstora investeringar i fartyg men kanske framför allt i den transporttekniska infrastrukturen,i hamnar, tillfartsvägar, feedertrafik. Det ståralldeles klart att den svenska, tyvärr nedkörda rederinäringen inte klarar denstora anspänningen och konkurrensen utifrån, den konkurrens som framför alltkommer från de ekonomiskt starka industriländerna och frånstatshandelsländerna. Det är alltså för svensk sjöfart, svensk handel ochSveriges befolkning mer eller mindre ett krav att vi kan etablera en samverkanöver nationsgränserna för att klara framtidens transportbehov för svenskindustri. Den samverkan som jag då talar om, herr talman, är någothelt annorlunda än den samverkan som vi har sett och som bestått i attmun i olika partrederiformer delar upp ägandet i enskilda fartygsenheter. Jag talar nu om etableringen av transportsystem somnödvändiggör en ny storlek, en ny dimension av ekonomiska resurser inte bura ifråga om fartyg utan som jag sade i fråga om hela infrastrukturen till etttransportsystem. Dessa resurser finns inte i . Jag kan konstatera attsvensk rederinäring saknar möjligheter att konkurrera med den internationellalinjesjöfarten. Det krävs internationell samverkan, och den självklarainternationella samverkan som krävs är den som kan ske över gränserna i . Med hänsyn till vad som framhålls av utskottsmajoriteten idet betänkande som vi nu handlägger skulle man kunna tro att jag vore ensam omdenna uppfattning. Som väl är är det inte så, herr talman. hölls i på inbjudan avIndustriförbundet ett sjöfarts-rättsligt seminarium som framför alltintresserade sig för linjesjöfurtens möjligheter till överlevnad. Där hölls ettuppmärksammat anförande av statssekreteraren i kommunikationsdepartementetMonica . Jag kan inte citera ur hennes unförande, eftersom det var påengelska, men jug skall översätta en del avsnitt av vad hon hude att sugu föratt därmed visa kammaren att det finns socialdemokratiska företrädare somrepresenterar precis den uppfattning som jag stöder. Endast genom samarbete och samordning i en större skalablir det möjligt att rationalisera vår linjesjöfart. Endast då kommer vi att hatillräckliga kapitalresurser för att koordinera investeringar och ta uppkonkurrensen med linjerederier utanför . Bildandet av genomfusion mellan linjerederidelar är ett första stegmot uppbyggnaden uv svensk linjeaktivitet med målsättningen att säkra högkvalitet i transporter för svensk industri. Detta är blott ett första steg somskall följas av andra i formen av samarbete och samordning med andralinjeaktiviteter i de nordiska länderna och också med undraeuropeiska linjerederier. Vi måste överväga denna fråga i en större skala. Föratt möta konkurrensen frän stora linjerederier utanför måste visamarbeta och bilda stora enheter själva. Med detta anförande anser jag alltså attden hur ställt sig bakom kravet på att man i nordiskaenheter skall etablera linjesjöfart för svensk närings och svensksamhällsbyggnads skull. Vad har då lagutskottets majoritet att säga om dennamycket angelägna frågu? Som jag sade tycks det vura så att detär helt nödvändigt för lagutskottets majoritet att till varje pris avstyrka enmotion från oppositionen, även om utskottet är tvingat att skriva så nära etttillstyrkande som det över huvud taget går. Låt oss se på vilka argument somutskottsmajo- Nordisk företagsform för sjöfartssamverkan Prot,1985/86:48 Nordisk företagsform för sjöfartssam verkan riteten använderdenna gång. Först är det det gamla argumentet som mun har använt ; man hänvisar till att försök har gjorts i . Men man harju misslyckats där. majoritet hänvisar vidare till att avser att framlägga en arbetsrättslig reform , vad det nu kanhu att göru med sjöfartssumverkun. Och mun hänvisur till att det redan finnsformer av samverkan kring fartygsägandet. Men man bortser då från det faktum att just misslyckande är ett bevis för att man inte kommer att lyckas etablera enverklig samverkan i någon industriell gren om man inte ger sig på ett konkretexempel. Linjesjöfurten är ett sådant konkret exempel. Det jag har krävt i denmotion som behundlus i lagutskottets betänkande är just att den svenskaregeringen skall ta initiutiv till att utveckla en företagsform för nordisksamverkan i linjesjöfurten - ett konkret exempel där mun hundfast kan lösa defyra fem problem som uppkommer valutarättsligt, skatterättsligt och arbetsrättsligtsamt etablera kontrollmöjligheter. Men lagutskottets majoritet anstränger sig som vanligt ochsöker bara efter skäl utt avslå motionen. Det är en ynklig demonstration avpolitisk ovilja att acceptera förslag som är godu även om de kommer från ett annathåll än från den socialdemokratisku majoriteten. Jag yrkar,herr tulmun, med detta bifull till reservationen. Under detta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. AnL 59STIG (); En motion liknande den som vi nu behandlarväcktes vid 1983/. Den motionen gällde frågan om en ny nordiskföretagsform - och det var samma motionär. framhöll redan då attdet är angeläget att man på olika sätt försöker underlätta samverkan mellannordiska företag och därmed också den internordisku handeln. Utskottet ställdesig också bakom själva syftet med motionen. Men utskottet menade även attinförandet av en sådan företagsform måste ske i samurbete med andra nordiskaländer. Det är inte meningsfullt, framhöll utskottet, utt ensidigtbörjur utreda en sådan frågu. Utskottet avstyrkte därför bifall till motionen,vilket även blev beslut. Den motion som vi behandlar tar upp frågan omkonsortieföretag inom ett speciellt område, nämligen den nordiskalinjesjöfarten.