prot · G90955 · 1985-12-31 00:00:00 — I Uddevallapaketet finns beslutfattade om möjligheter till utbildning. Vi i ser- i motsatstill vad rnan kanske tror på andra håll - ganska ljust , orn vi fårfortsätta den politik som man har slagit in på genom det s, k.Uddevallapaketet. AnL 95JÖRN (vpk): Det har ju varit mitt yrke att syssla medregionalpolitik på den statliga sidan. Vad jag försöker säga till LennartNilsson och andra, som bugar, tackar och tar emot utan att ha några kritiskatankar och utan att dra några lärdomar för framtiden, är att jag intediskuterar situationen i ; den är som den är. O.K. - det var kanskedet bästa man kunde göra, när man inte hade någon tid på sig. Men man skallockså komma ihåg vilket läge man faktiskt är i. Gäng på gång kommer man, närdetär kriser på olika orter, i det läget att man från det allmännas sida måsteförhandla med stora företag, som då befinner sig i en överlägsenhetspositionoch kan pressa till sig fördelar som de annars inte skulle ha kunnat pressatill sig. Det må väl var och en som har litet erfarenhet av dentypen av situationer eller erfarenhet av fackliga förhandlingssituationer veta,att rnan skall akta sig för att förhandla under utpressning. Gör man det fårman ett sämre resultat. Man får betala mer och får mindre. Man blir kansketvungen att ge saker och ting i utbyte som man annars inte skulle ge. Det är idet avseendet jag menar att man skall dra lärdom för framtiden avUddevallasituationen och ha en större framförhållning. Det hade man kunnat ha iUddevalla. Jag menar inte att man i det sena skedet av varvsindustrinsutveckling hade kunnat vinna särskilt mycket genom att pumpa in en massa pengardär. Det borde man i så fall ha gjort , . Omman däremot hade haft tid att utveckla andra typer av alternativ, hade man intehamnat i denna beroendesituation gentemot . Man kan bedriva politik med litet olika infallsvinklar,litet olika perspektiv. Man kan ha en helhetssyn, där man drar lärdomar fråndet ena fallet och tillämpar dem på det andra. Man kan också ha den ambitionenrned sitt riksdagsmannaskap att man inte skall syssla med någonting annat änden egna regionen; när den får vad den vill skall man vara nöjd och buga ochsedan vara tyst. Jag har talat för , trots att jag inte representerarden valkretsen. Jag har talat för och skogslänensintressen, trots att jag inte är vald där uppe eller representerar deintressena. Men det blir roligt att se hur mänga som kommer att tala för ,när kommer, som inte själva är valda i den valkretsen. Vad jag menarär att man måste ha en helhetssyn, och man måste dra lärdomar. Landsorten måstehållas samman. Varje landsändas riksdagsledamöter kan inte inskränka sig sådan här typ av lokalpatriotisk opportunism sorn vi ser alltför ofta här ikammaren eftersom den är politiskt profitabel. Man måste tänka längre. Man skallinte försätta samhället och de arbetslösa i den situationen att man måste vidtaåtgärder som innebär att man får betala ett högt pris för att få ett resultatoch att stora företag med fördel kan begagna sig av situationen. Det är intebra, så skall man icke handskas med allmänna medel. AnL 96 (); Det är naturligtvis viktigt att man har enhelhetssyn på politiken. Men, , jag utgår från att dettabetänkande handlar om . Det var med utgångspunkt i dettabetänkande jag höll mitt anförande om dessa problem. Jag tror att man kan dra lärdomar av mycket av det som harhänt i . Dessa lärdomar kan behövas, inte minst rned tanke på det somkanske kommer att ske i . Då har man ett bra utgångsläge för att kunnaföra en bra politik även i , och man kan arbeta fram motsvarande insatseri sorn man har gjort i . Naturligtvis har det inte handlat om att regeringen harvarit pressad av . Jag tyckeratt det är viktigt att en regering, oavsettvilken, skall kunna diskutera med företag som finns i och som ärvilliga att göra satsningar för att skapa arbetstillfällen som tryggarmänniskornas framtid i . Det var detta det handlade om. Sedankan vi naturligtvis tala om , , och skogslänen i andrasammanhang. Men detta betänkande handlar bl.a. om . AnL 97 (vpk); När jag tar upp dessa litet vidare perspektiv- de som ligger bortom julhelgen - vill jag understryka att det inte är för attpolemisera mot det som man nu tvingades göra-under ogynnsamma villkor-iUddevallaregionen. Det är ingen polemik mot denna del av betänkandet. Det ären erinran, , om att det kommer andra betänkanden som rör andraorter. Vi kanske redan nu borde fundera över vilka program man har för dekrisregioner som kan bli aktuella framöver. Det gör vi inte, utan gång på gångkommer vi i sådana här lägen där vi får improvisera åtgärder. Låt oss vidare åtminstone inte hyckla på den här punkten,, utan vara sannfärdiga; Visst har kunnat pressa till sigfördelar som man annars inte skulle fått. Dessa fördelar har fått pågrund.av att statsmakterna befann sig i ett pressat tidsläge och på grund avatt de inte hade någon framförhållning. Jag tycker att både ochjag, som representanter för två arbetarpartier, rimligtvis borde kunna ta tilloss den erfarenheten att vi inte skall göra på det sättet i fortsättningen utanvi skall ha en bättre framförhållning. Då får vi en bättre politik, AnL 98 (); Jag delar uppfattning att manskall lära av erfarenheter för att klara framtiden. Därför tycker jag att viunder julhelgen kan fundera litet över framtiden. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 och2 (statens ansvar för arbetsmarknadspolitiken, m. Utskottets hemställan bifölls med 244 röster mot 69 förreservation 1 av m. fl. Mom. 3 (särskilda insatser för ungdomar) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 2 av m. dels reservation 3 av och iBengtsfors, bifölls med acklamation. Mom. 1(omfördelning av medel för beredskapsarbeten) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 4 av rn. dels reservation 6 av och iBengtsfors, bifölls med acklamation. Mom. 2 (utvärdering av rekryteringsstödet) Utskottets hemställan - som ställdes rnot reservatiori 7av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 1(tak för antalet platser med introduktions- och särskilt lönebidrag) Utskottetshemställan bifölls med 295 röster mot 17 för reservation 9 av ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 (utökning av antalet platser med introduktions- ochsärskilt lönebidrag) Först biträddes reservation 10 av m. fl. med92 röster mot 17 för reservation 11 av . 205 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 230 röster rnot81 för reservation 10 av m. fl. Mom. 4 (beslutsordningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avAh Wennerfors m.fl. - bifölls med acklamation. Punkt 1:11 (anslaget Statsbidrag till offentligt skyddatarbete) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 13 av m. dels reservation 14 av , bifölls medacklamation. Mom. 1 (anslagetLokaliseringsbidrag m. m. i ) Utskottets hemställan, som ställdesmot dels reservation 15 av m.fl.. dels reservation 16 av och , bifölls med acklamation. Mom. 2 (den geografiska avgränsningen av ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 av och i - bifölls medacklamation. Mom. 3 (anslaget Lokaliseringslån i ) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 18 av m, fl., dels reservation 19 av och , bifölls med acklamation. Mom. 4 (principerna för insatsernas utformning vidregionala kriser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20 avLars-Ove - bifölls med acklamation. Punkt III (anslaget Bidrag till förnyelsefonder på detstatligt reglerade området) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 22 avAlf Wennerfors m, fl, - bifölls med acklamation. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 5 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1985/86:94 av () till socialministern omavgifterna för sjukvårdande verksamhet: trädde den nyahälso- och sjukvårdslagen (HSL) i kraft. Den nya HSL ersatte då 1963 årssjukvårdslag. Anledningen till den nya lagen var de stora förändringarsom skett inom hälso- och sjukvården . Enligt direktiven till hälso- och sjukvårdsutredningenskulle lagstiftningen rikta in sig på övergripande mål för hälso- och sjukvårdspolitik.Den nya lagen skulle också omfatta förebyggande åtgärder. En av de viktigasteutgångspunkterna var att alla som bor i landet skall ha rätt till hälso- ochsjukvård på hka villkor. Efter utskottsbehandlingen antog 1982 den nyalagen. Beslutet innebar en ramlag innehållande mål och riktlinjer. Den skulletillämpas och tolkas i första hand av landsting och kommuner. Lagen gaväven regeringen bemyndigande att meddela ytterligare före- skriftertill skydd för enskilda eller beträffande verksamhetens bedrivande i övrigt.Lagens 2 § fastslår att målet för hälso- och sjukvård är en god hälsa och envård på lika villkor för hela befolkningen. Målet - en hälso- och sjukvård på lika villkor - kan utgåfrån olika utgångspunkter, bl.a. den ekonomiska. Här verkar det som omprincipen skulle vara ganska självklar i form av enhetliga taxor för jämförbarvård i olika delar av landet. Betalningsförmågan får inte bli avgörande förmöjligheten att få vård. Med tanke på lagens text och direktiven inför lagenstillkomst blir man mycket oroad över det beslut som tagits i länslandsting om att avgiftsbelägga distriktssköterskornas sjukvårdande verksamhet. Till distriktssköterskans stora uppgifter hör bl.a.att medverka i barnhälsovården, fullgöra och ansvara för allmän hälsoupplysningsamt bedriva sjukvård såväl på egen mottagning som i hemmen. Var går gränsen mellan sjukvårdande och förebyggande vård?Att förebygga måste vara bättre än att bota. Varje tillfälle till ensjukvårdande behandling hos distriktssköterskan innebär tillfälletill förebyggande av andra sjukdomstillstånd, genom upplysning och aktivering.Ett tidigt besök hos distriktssköterskan kan förhindra kostnader senare ivårdkedjan. Att införa denna avgift innebär stor risk att mängamänniskor drar sig i det längsta för att söka hjälp. Det kommer också att innebära stora problem när det gälleratt tidigt upptäcka och behandla sjukdomar, vilket otvivelaktigt leder tilllängre behandlingstid, större lidande och högre kostnader. Har man från samhällsekonomisk eller medmänsklig synpunktråd att avgiftsbelägga denna verksamhet? De som redan har det svårt - de äldre, dehandikappade, de svårt sjuka och invandrare - kommer att drabbas hårt. Jag villdärför fråga socialministern: Vilka åtgärder avser regeringenvidta för att tillförsäkra alla som bor i landet hälso- och sjukvård på lika villkor? 1985/86:95av () till industriministern om sysselsättningen i Karlstadskommun; Strukturförändringar inomnäringslivet har ställt krav på särskilda insatser frånsamhällets sida för att lindra de sysselsättningsproblem som kan uppkommaregionalt och lokalt vid företagsnedläggningar. har t. ex. under1984/85 och 1985/riksmöten beslutat om särskilda insatser iUddevallaregionen. Insatserna från samhällets sida har motiverats med de svårakonsekvenser Uddevallavarvets nedläggning annars riskerade innebära förregionen. betonade att det var angeläget att också i andraliknande situationer pröva på vilket sätt samhället kan ge sitt stöd till demsom drabbas av den strukturomvandling som är nödvändig för en fortsattutveckling av näringslivet. De omfattande regionalpolitiska stödåtgärderna iUddevalla förstärktes vidare genom regeringens beslut att ge möjlighetatt utnyttja investeringsfonderna till särskilda satsningar vilka i vissomfattning även kommer till del. Utvecklingen inom innebär attsysselsättningsminskningen inom tillverkningsindustrin under en femårsperiodmotsvarar en nedläggning av ett "Uddevallavarv". Kommunen är ejplacerad i stödområde och kan således ej komma i åtnjutande av de generellaregionalpolitiska stödåtgärderna. Enligt uppgift kan komma att investera i en nyfabrik för personbilstillverkning. De alternativa lokaliseringsorter förfabriken som nämnts är och i . Enligt min mening borde i stället stimulerastill satsningar inom landet som kommer orter med en långsiktigt negativutveckling till del. En lokalisering av SAAB-Scanias fabrik till Karistadskulle kunna vara en åtgärd som kan vända den negativa industriutvecklingen ikommunen. Detta kräver emellertid särskilda insatser från samhällets sida.Enligt min mening bör delar av i likhet med Uddevallaregionenkunna få del av tillfälligt regionalpolitiskt stöd. Regeringen bör vidare låtaSAAB-Scania få utnyttja investeringsfonderna för detta ändamål på samma villkorsom i . Med hänvisning till vad som anförts vill jag frågastatsrådet och chefen för industridepartementet: Är regeringen beredd att medge atttillfälligt regionalpolitiskt stöd skall kunna utgå till ,förutom till centralorten ? Är regeringen beredd att medge att vid enlokalisering av en fabrik för tillverkning av personbilar till kommunfår utnyttja investeringsfonderna på samma villkor som förinvesteringarna inom ? 1985/86:96 av () till statsrådet om ökat skydd för utrotningshotade växt- och djurarter: har ratificeratBernkonventionen och har därmed förbundit sig att skydda utrotningshotade växt-och djurarter. Många arter är akut utrotningshotade i vårt land. Detgäller däggdjur, exempelvis salar i , uttern och flera andra arter.Trots stora ideella insatser är många fågelarter hotade. Många lägre djurarterfinns också kvar i mycket begränsat antal. Även många växter är hotade ochflera arter har försvunnit eller är myckel nära utrotningsgränsen. Trots stora insatser såsomfridlysning, naturvårdshänsyn i jordbruket och minskade utsläpp av skadligatungmetaller och andra ämnen kvarstår hoten. De åtgärder som vidtagits äralltså otillräckliga. ställer stora krav på de stater somratificerat den. I konventionstexten kan man bl. a. läsa att det åliggerstaterna att främja en nationell politik för att bevara vild flora, vild faunaoch naturiiga fyndorter, med särskild uppmärksamhet på utsatta och sårbaraarter. Varje stat bör dessutom vidta lämpliga och nödvändigalagstiftande och administrativa åtgärder för att säkra bevarandet av vildaarter inom såväl flora som fauna. Också fyndplatserna bör skyddas. Det förekommer skyddsjakt av bl. a. salar i Östersjön.Sådan skyddsjakt strider enligt min uppfattning mot anda. Den snabba förändringen genom "5;3-satsningen",som innebär att områden som tidigare dominerats av lövskog i stället blirbarrskogsområden, medför att flera arter får svårt att överleva. De tidigarehagmarkerna, som varit hemvist för många arter, planteras med skog och dettahar inneburit stora förändringar för flora och fauna. De bristfälliga anslagen för naturvården och det faktum attinget speciellt flora- och faunaanslag har funnits i budgethar liksom minskning av antalet beredskapsarbeten på naturvårdsområdetförsämrat insatserna för att skydda arterna. Uppräkningen av de problem somföreligger kunde göras längre, men jag vill mot bakgrund av redovisningen iinterpellationen fråga miljöministern vilka åtgärder han tänker vidta för attSverige skall kunna leva upp till krav när det gäller skyddetför flora och fauna. 6 § Meddelande om fråga Meddeladesatt följande fråga framställts 1985/86:305 av (vpk) till statsrådet om ekonomiskt stöd till blivande adoptivföräldrar: beslöt medanledning av socialutskottets betänkande 1984/85:17 att den utredning påområdet som tidigare aktualiserats av regeringen skulle ha till uppgift att"utarbeta förslag till ekonomiskt stöd till enskilda för utgifter isamband med en internationell adoption". har regeringen äntligen tillsatt den aviseradeutredningen, men när man tar del av direktiven blir man tveksam om beslut kommer att följas. Det står nämligen att utredningen skall "undersöka förutsättningar för att minska den enskildes kostnader---------------------- ", Mot dennabakgrund vill jag fråga statsrådet; Är det regeringens avsikt att genomföra ett ekonomiskt stöd tillblivande adoptivföräldrar? 7 §Upplästes och lades till handlingarna följande från valprövningsnämndeninkomna Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot ochersättare Till valprövningsnämnden har från riksskatteverketinkommit bevis om att (). Gagnet, utsetts till ny ledamot avriksdagen fr. o. m. sedan () avlidit. Tillersättare för riksdagsledamöter har utsetts , , KristerAndersson, Lud- vika,, , , , och Prot,1985/86:55 , (alla s), 18december 1985 har vid sammanträde denna dag granskatbevisen m i j och därvidfunnit att de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap, 1 § vallagen. " r D justering av kamma- Stockholmden , ,, rens protokoll, m. in. 8 § Meddelande om justering av kammarens protokoll, m. m. AnL 99 TALMANNEN; Protokollen från kammarens sammanträden den 11-18 decemberkommer att justeras . Till kammarens ledamöter har utdelats statistik röranderiksdagsarbetet under höstarna 1975-1985. AnL 100 TALMANNEN: Innan kammarens ledamöter behagar åtskiljas vill jag till samtliga medarbetare häri huset på allas våra vägnar framföra en önskan om god jul. Alla ledamöterönskar jag ett angenämt och fridfullt helguppehåll. 10 § Kammaren åtskildes . 1985/86:55 (Siffrornaavser sida i protokollet) Talmannen3, 13, 24, 30, 85 Förste vice talmannen 58 , () 14, 20, 23, 24Andersson, (vpk) 37 , , i (m) 17 Björzén, () 49,51, 52 Bråkenhielm, () 21, 23 , , statsråd 44, 46, 49Chrisopoulos, (vpk) 63, 69 , () 35, 41, 43, 46, 48Franzén, (vpk) 53, 54, 55 Godin, () 71, 74, 75 , ()22 , () 10, 26, 28 , () 62 , Margö(vpk) 4, 8, 9, 10 , () 6 , () 59, 62, 68, 70Jonsson, () 24, 27, 28 Josefson, () 52 Littmarck, () 3, 8,16 Lönnqvist, () 38, 42, 43 , () 77, 79 , () 30, 35, 40, 43, 45, 48 , () 11 Poromaa, () 50, 52,54, 55 , () 13 , () 73, 75 ,() 26, 28 , , socialminister 7, 9 , () 56Svensson, (vpk) 76, 78, 79 Tarschys, () 9, 10, 29 Ulander, () 65, 69, 71 Wennerfors, () 58, 62, 68, 70 , () 55Virgin, () 32, 41