prot · G9097 · 1985-12-31 00:00:00 — SIDA har uppdragit åt UD:s och SIDA;skonsultationsläkare att ytterligare precisera rekommendationerna. 61 (): Jag tackar utrikesministern för svaret ochkonstaterar att han säger att sjukdomen såvitt man vet är mindre spridd i vårabiståndsländer än i . Mot bakgrund av att vi vet att det är enkatastrofal hastighet som den här sjukdomen sprider sig med, tycker jag att detfinns anledning att se mycket allvarligt på att det är en tidsfråga, innanockså de andra länderna är smittade. Vi vet att 30 miljoner människor ärsmittade av aids i . Jag konstaterar att man nu överväger att ge bidrag för attkartlägga sjukdomen aids. Jag tycker att sjukdomen aids är ett sådantkatastrofhot att borde överväga att rikta delar av katastrofbiståndettill insatser för att stödja olika projekt när det gäller forskning om ochkartläggning av sjukdomen. 'Jag vill fråga utrikesministern om han har övervägtatt fördela katastrofbiståndet i den här riktningen. Vidare vill jag fråga; Hur kan utrikesministern såtvärsäkert säga att våra svenska biståndsarbetare löper en obetydlig risk attdrabbas av aids, om de följer SIDA:s medicinska rekommendationer, när detfaktiskt är så att vi vet mycket, mycket litet om smittvägar och annat då detgäller sjukdomen? När jag säger "såvitt man vet"bygger jag på uppgifter som har lämnats dels av statens bakteriologiskalaboratorium, dels av UD:s och SIDA:s läkare. I vad gäller användningen av katastrofanslaget är det välinte självklart att det är just den medelsposten som bör tas i anspråk här. Vihar andra medel fill förfogande, om vi kan finna en definierad uppgift. 63 (); Jag tackar för det beskedet och vill säga attdet är synnerligen angeläget att man avsätter medel. Kan man hitta andra medelär jag naturligtvis nöjd med det. Jag konstaterar också att i svaret säger utrikesministernatt om länderna i fråga önskar svensk hjälp skall ställa upp. Vi vet juatt man på flera håll försöker sopa den här frågan under mattan, eftersom manär rädd för att bli av med turister och alltså förlora inkomster från turismen. har ju inom biståndsramarna gjortstora insatser för hälso- och sjukvården, och det har ibland också skett påområden där befolkningen i mottagarlandet kanske inte helt omfattat insatsernaoch insett nyttan med dem. Jag tänker då framför allt påfamiljeplaneringsprogrammen. Avser ändå att ta några initiativ när detgäller ett så allvarligt hot mot hela mänskligheten som aids innebär? Det är min tro att vi i har kommitlängre än man har gjort i de flesta andra länder när det gäller attuppmärksamma den här sjukdomens faror och också när det gäller att finna medelför att ställa diagnos på sjukdomen. Som jag nämnde har statens bakteriologiskalaboratorium ett mycket gott anseende, och laboratoriets kapacitet kaneventuellt komma att användas för den här uppgiften, bl. a. med tanke påafrikanska stater. 65 (): Det är bra att utrikesministern har dennainställning och att de svenska myndigheterna har goda kunskaper och kanskeockså förmåga att göra en insats. Men vad jag frågade var: Vad avser man frånsvensk sida att göra för insatser och vad avser man att vidta för åtgärder somkan ses som bra initiativ för att hjälpa dessa länder? Överläggningen var härmed avslutad. Om åtgärder med anledning av spridningen av sjukdomenaids i Om besök i av utländska örlogsfartyg Om övergreppet mot fartyg 15 §Svar på fråga 1985/86:13 om besök i av utländska örlogsfartyg har frågat mig om den kommentarkabinettssekreteraren har gjort med anledning av ett föreslaget amerikansktörlogsbesök i . Låt mig först säga att regeringen sedan ett par årtillbaka tillämpar principen att normalt inte tillåta örlogsfartyg från tvåeller flera länder i samma militärpakt att besöka en och samma hamn.Tidpunkten för det filltänkta amerikanska besöket sammanföll med ett redaninplanerat britfiskt örlogsbesök i . Därmed borde det enligt nämndaprincip accepteras endast om speciella skäl fanns för handen. Så bedömdes intevara fallet. Fortsatta underhandssamtal med den amerikanska ambassaden omalternativa hamnar ledde sedermera till att regeringen beviljade tillstånd förde amerikanska fartygen att i stället avlägga besök i . Grunden för den ovannämnda principen är att regeringenbetraktar örlogsbesök som en bilateral fråga mellan värdlandet och den gästandenationen. Vi vill inte att örlogsbesök skall kunna uppfattas som enangelägenhet mellan och den ena eller andra militärpakten. Principenskall naturligtvis ses i ljuset av vår alliansfria utrikespolitik, även ompraktiska skäl och artighetshänsyn också talar för den ordning som jag här harredovisat. Kabinettssekreteraren har självfallet inte givit uttryckt för någonannan uppfattning i denna fråga. Det lösryckta citat som återgivits i enmorgontidning skall inte heller ges någon annan innebörd. 67 HÄDAR (): Det är för vår alliansfria utrikespolitikfarligt om man i utlandet, av uttalanden till pressen som görs av politisktledande personer inom utrikesförvaltningen, får intrycket att beslut om hur vihanterar flottbesök skulle vara en del i en politisk anpassning. Det voreolyckligt om sådana idéer uppstod. Genom utrikesministerns klara svar på min fråga här i daganser jag i detta fall faran undanröjd. Överläggningen var härmed avslutad. 16§ Svar på frågorna 1985/86:17 och 42 om övergreppet mot fartygRainbow Warrior och har frågat hur densvenska regeringen avser reagera på övergreppet mot fartyg . Det kan konstateras att den franska regeringen har erkäntatt medlemmar av det franska militära kontraspionaget sänktemiljöorganisationen fartyg , vilket befann sig ihamnen i i . Fartyget var på väg till de franska öarna iStilla havet för att protestera mot kärnvapenprov. Det rör sigsåledes om ett brott begånget på territorium. Därmed faller fråganunder nyzeeländsk lag, som jag utgår från kommer att tillämpas i detta fall. 69 (vpk): Jag ber att fåtacka utrikesministern för svaret. Jag kan dock konstatera att man, trots attutrikesministern säger att den franska regeringen har erkänt attentatet, drarslutsatsen att ett annat lands lag skall tillämpas. Jag tycker att detta äroerhört, för det visar att inte alls är beredd att reagera. Densjälvtagna rätt som tagit sig under täckmanteln franskt territoriumär inget annat än kolonial maktutövning. I strikt folksrättslig och moraliskmening tillhör dock området den befolkning som tvångsflyttats av franskastaten. De små nationerna i denna del av världen protesterar motprovsprängningarna. Bittra erfarenheter av skador på befolkning och miljö hartvingat fram en mångårig kamp. Det avskyvärda attentatet mot Rainbow Warrioroch , en organisation som utför en medveten och självuppoffrande kampmot provsprängningarna, har upprört fredsrörelsen i hela världen. Efterspelethar dessutom satt fingret på en av kärnvapennationernas ömmaste punkter. Deninterna franska kommunikafionen mellan ministrar och statsöverhuvud uppvisarinte endast dålig moral. Den avslöjar också att de som har möjlighet att startaett kärnvapenkrig t.o.m. saknar behärskning inför en fredlig organisationsaktioner. måste som neutral nation ha råd att protestera mot denfranska statens terrorhandling. borde också självfallet aktivt stödjaGreenpeace samt stå på sida i kampen för att stoppaprovsprängningarna. Kanutrikesministern ändå ge ett entydigt besked om var regeringen egentligen ståri dessa frågor? 70 (); Jag är glad att jag får tillfälle att delta i denna debatt. Frågan omsänkningen av Rainbow Warrior har ett principiellt perspektiv som är mycketviktigt. Vaddet handlar om är ju att företrädare för den franska statsmakten har ingripitpå ett annat lands territorium med en terrorhandling. Det här är naturligtvisupprörande som enskild företeelse, men det är också mycket oroande principielltsett. Attstater ägnar sig åt terrorism på andra länders territorium är någonting som mannaturligtvis med kraft måste motarbeta. Därför är tystnaden från den svenskaregeringens sida förvånansvärd. Det måste i allra högsta grad ligga i vårtintresse att markera mycket kraftfullt mot den här typen av åtgärder. Isynnerhet små stater som måste arbeta hårt för att den internationellarätten skall upprätthållas, också på det här området. Därför hade det varitmotiverat med en kraftfull svensk markering. Jag tycker inte att svaret gernågon riktig vägledning i fråga om varför en sådan inte har förekommit. Om övergreppet mot fartyg Jag har i mitt inlägg konstaterat att ettallvarligt brott har blivit begånget. Två av de misstänkta gärningsmännen ärgripna. Ytterligare lär finnas i . Det är en fråga mellan Nya Zeelandoch huruvida de skall lämnas ut eller inte. Det är självklart att inte accepterar någon formav terrordåd, som det här varit fråga om. Vi gör ingen skillnad om de sker påterroristernas eget initiafiv eller på uppdrag av någon stat. Jag vill fillägga att premiärminister harförklarat att denna händelse är, som han säger, grym. Den är grym för deanhöriga, som förlorat en medlem av sin familj; den är grym för ,som fått sitt territorium kränkt; den är grym för , vars anseende harskadats. 72 (vpk): Jag konstaterar att utrikesministern ändå kommer med visskritik mot attentatet, och det är att räkna som någonting positivt: Men för den svenska och internationella fredsrörelsen ärdet också viktigt att få rakare besked när det gäller stödet till Nya Zeelandoch till . Jag vill därför upprepa de frågor som jag harställt: Kan vi vänta en protest från regeringen mot provsprängningarna i ? Stöder utrikesministern den svenska Greenpeacerörelsens resolution - somjag inte nämnde tidigare - angående försök att få områdetförklarat som en kärnvapenfri zon? Kommer regeringen att aktivt stödjaGreenpeaces fredsarbete? Jag skulle också vilja påminna om att de svenskasocialdemokraternas broderparti i , SPD, genom ett skarpt uttalandebetecknat den franska statens attentat som en kriminell akt. Anserutrikesministern att SPD;s agerande är värt att följa efter? 73 (): Jag tycker att utrikesministern litet grandförbigår det som faktiskt är en huvudfråga i det här sammanhanget, nämligen attdetta inte var en åtgärd av några enskilda personer utan en handling av denfranska staten. De här personerna handlade - det får väl anses helt klarlagt nu- på officiellt uppdrag. De var alltså representanter för den franskastatsmakten när de begick dådet. säger utrikesministern att det inte gör någon skillnadom det var enskilda personer som begick brottet eller den franska staten. Mendet är just det det är fråga om! Det gör en väldigt stor skillnad. Det är pådenna principiella grund som borde ha protesterat kraftigt. Det finns inte heller i det senastesvaret någon markering mot det faktum att det är den franska staten som harbegått en brottslig handling på ett annat lands territorium. De som hävdar att det här gjordes på franskastatens uppdrag brukar också säga - det har skett i - attgärningsmännen borde gå fria från straff på grund av att de handlade på någotslags officiellt uppdrag. att stateni stället borde ta ansvaret för det inträffade och att detta är en fråga enbartmellan och . Jag menar att ett våldsbrott är begånget somhar kostat en människa livet och att detta är det väsentliga. Vad så gällerSveriges inställning fill provstopp är enig om att provstopp skalleftersträvas. Det framhölls också under president besök i året. Ingen kan sväva i tvivel om den svenska inställningen till defranska atombombsproven. Om en kärnvapenfri zon i 75 (): Det är riktigt att den franskepremiärministern när han . erkände att den franska staten var uppdragsgivarehävdade ståndpunkten, att då borde agenterna gå fria. Det är naturligtvis inteen ståndpunkt som vi kan acceptera, eftersom de utförde sin aktion i NyaZeeland, och detta måste alltså lyda under nyzeeländsk lag. Men även om vi inte erkänner straffrihet för de härpersonerna innebär det inte att vi kan frita den franska staten. Jag tycker attdet är litet egendomligt när utrikesministern säger att detta är ett våldsbrottoch det är det väsentliga. Det är väsentligt nog, men visst måste det varaskillnad om det är enskilda franska medborgare som begår ett brott eller om denfranska staten skickar agenter för att för dess räkning begå ett våldsbrott påett annat lands territorium. Jag vill ha ett klart besked: Anser utrikesministern inteatt det gör någon skillnad om de här personerna handlar på en annan statsuppdrag eller som enskilda människor? 76 (vpk): Jag efterlyser också klarare besked från utrikesministern.Anser utrikesministern i enlighet med SPD i att detta är attbetrakta som en kriminell akt? Jag vill också veta vad utrikesministern tycker omGreenpeace och dess arbete för freden i världen. Överläggningen var härmed avslutad. 17§ Svar på fråga 1985/86:35 om en kärnvapenfri zon i har frågat mig hur jag bedömermöjligheterna att utveckla arbetet för en kärnvapenfri zon i . Den har med intresse noterat denutveckling i riktning mot ett ökat engagemang för upprättandet av kärnvapenfriazoner i världen som nämner. Arbetet för en kärnvapenfri zon i anknyter till enmångårig svensk . tradition att söka begränsa kärnvapenspridning och riskernaför kärnvapenanvändning över huvud taget. Som statsministern slog fast iregeringsförklaringen vid detta öppnande , fortsätterden att aktivt arbeta för en sådan zon. Prot; 1985/86:7 Om en kärnvapenfri zon i Även i årets utrikesdeklaration nämns att nu ärberett att inleda direkta samtal med övriga nordiska länder om en zonsomfattning och genomförande. har deklarerat sin syn på hur en zon kan inverkapositivt på vår säkerhetspolitiska situation. Regeringen avser att fortsatt hållakontakt med övriga nordiska regeringar i frågan för att undersöka om gemensamgrund finns mellan de nordiska länderna i syfte att skapa en kärnvapenfri zon iNorden som ett led i arbetet för ett kärnvapenfritt . Jag hoppas att parlamentarikerkonferensen i Köpenhamnsenare , som också nämns i frågan, skall komma att ge goda möjlighetertill givande diskussioner som kan bidra till att främja arbetet för en nordiskkärnvapenfri zon. 78 BO (vpk); Jag ber att få tacka utrikesministern försvaret på min fråga, som inte var framställd i något polemiskt syfte, eftersomvi inom vpk uppskattar regeringens aktiva bemödanden att skapa en kärnvapenfrizon i . Men vi tror att det behövs ett mer aktivt engagemang, både i dethär huset och utanför , för att stärka opinionen och för att sökakonstruktiva, framkomliga vägar för att förverkliga en kärnvapenfri zon. Jag har i frågan pekat på en del positiva faktorer.Därtill kommer att det numera inte bara i det danska utan också idet norska när det gäller de säkerhetspolitiska frågorna finns ettflertal för en nordisk kärnvapenfri zon. Jag vill också framhålla att den nya ledningen iSovjetunionen tycks inta en mer konstruktiv och flexibel hållning inedrustningsfrågorna än den gamla ledningen. Jag förutsätter - och det kanske utrikesministern kanbekräfta - att dessa frågor kommer att stå högt på dagordningen vid detbesöksutbyte på förhoppningsvis hög nivå som kommer att äga rum mellanSovjetunionen och . Kanske kan vi också tillåta oss att fästa åtminstone vissaförhoppningar till det kommande toppmötet i . I både Öst- och Västeuropafinns det ambitioner att frigöra ur stormaktsspänningarna. Jag har i minfråga som ett exempel nämnt överläggningarna mellan SPD i Förbundsrepublikenoch SED i DDR. Vi tror att en viss avspänningmellan stormakterna borde underlätta inrättandet av militära uttunningszbner iolika former och kärnvapenfria zoner, däribland i . Eller vad trorutrikesministern? Jag vill bekräfta att jag vid praktiskt tagetvarje bilateral kontakt med min samtalspartner har tagit upp frågan om ennordisk kärnvapenfri zon, eller också har rnin samtalspartner gjort det, ivarje fall om samtalet har varit av någon större längd. Det är också ett ämnesom ständigt är uppe vid de nordiska utrikesministermötena. Vid alladessa tillfällen gör jag klart - utan att lämna några föreskrifter om formen förförhandlingarna - att är berett att gå in i förhandlingar. Vi vill inteställa villkor som skulle försvåra överläggningar. 80 BO (vpk): Jag tror inte heller att vi skall ställanågra villkor,.utan olika politiska och samhälleliga krafter får gemensamthjälpas åt att hitta på bra idéer för att vi skall komma framåt i denna fråga,som är komplicerad. Utrikesministern nämnde konferensen i . Vpk harlänge krävt att man i , på parlamentarisk basis och mellan regeringarna,gemensamt skulle diskutera frågan om en kärnvapenfri zon i . Som bekantfinns det vissa restriktioner inom , men vi är glada för den formsom nu har valts för mötet i . Vi hoppas att det skall bidra till attvi skall kunna ta ett steg på vägen. Låt ossförsöka hitta olika möjligheter att driva denna fråga framåt. Överläggningen var härmed avslutad. Om fisket i "vita zonen" mellan ochSovjetunionen 18 §Svar på fråga 1985/86:54 om fisket i och 'vita zonen" mellan har frågat mig om jag är bereddatt vid mitt instundande besök i ta inifiativ för att påskynda enpositiv lösning av problemet med den "vita zonen" mellan Gofland ochSovjetunionen. När det gäller problemen med den s. k. vita zonen är detriktigt att och inte har kunnat komma överens om hur manskall dra gränsen mellan den sovjetiska ekonomiska zonen och den svenskafiskezonen. Som väl känner till har flera misslyckade försökgjorts att åstadkomma ett avtal i denna fråga. Sedan någon tid pågårsonderingar mellan och för att se om vi på nytt kan taupp förhandlingar om en avgränsning. 82 (): Herr talman!Jag vill tacka för svaret på min fråga. Den "vita zonen", alltså det område mellanSverige och där man inte har kommit överens om gränsdragningen,vållar problem av många olika slag. Ett sådant är att alla ansträngningar attreglera fisket i , så att vi på lång sikt kan bevara värdefullafiskstammar, stupar på att vem som helst kan fiska hur mycket som helst i dettaområde. Det är alltså i ganska stor utsträckning en rovfiskezon. Vill vi få envettig hushållning med fiskeresurserna i , då är det ettförstahandskrav att lösa frågan om den "vita zonen". Som vi alla vet, och som utrikesministern också markeradei sitt svar, har man tragglat med den här frågan . Man har förhandlat medolika intensitet under olika perioder. Det har rått ganskamycket stiltje i de här förhandlingarna. Det vore önskvärt, som jag ser det,att man Om gemensamma nordiska åtgärder i Sydafrikafrågan utnyttjardet tillfälle som ges när utrikesministern besöker att försökaytterligare lyfta upp den här frågan på högsta nivå. Jag inbillar mig att det iSovjetunionen nog fungerar på ett sådant sätt att på ju högre nivå man kan väckaintresse för en viss fråga, desto större är förutsättningarna för att nå framtill konkreta resultat. Min fråga var om utrikesministern är beredd attutnyttja sitt besök i för att försöka föra den här frågan framåt.Något svar på den direkta frågan har jag inte fått, men jag kanske kan få det irepliken. Jag delar uppfattning att detär en viktig fråga att reglera gränsen mellan fiskezon ochSovjetunionens ekonomiska zon. Vi har i alla fall kommit i gång medsonderande kontakter för att klarlägga vissa rättsprinciper. Jag tycker att detär naturligt att den här frågan berörs vid ett utrikesministerbesök, eftersomden otvivelaktigt hör till de betydelsefulla bilaterala problemen mellan våraländer. Anf, 84 (); Även om utrikesministerns besked kanske intevar alldeles kristallklart noterar jag det intresse som utrikesministernmarkerar som något mycket positivt. Jag tar också formuleringen att "detär naturligt att den här frågan berörs" till intäkt för attutrikesministern i detta sammanhang tänker låta naturen ha sin gång så att detfaktiskt blir diskussioner på utrikesministernivå om det här. Det tackar jag iså fall för. Jag tror att det kan vara ett värdefullt bidrag till en positivlösning. Överläggningen var härmed avslutad. 19 §Svar på fråga 1985/86:55 om gemensamma nordiska åtgärder i Sydafrikafrågan har frågat mig vilka inifiativi fråga om nordiska åtgärder mot som den är bereddatt ta inför det nordiska utrikesministermötet i . Jag vill erinra om att de nordiska utrikesministrarna påsitt möte i beslöt att tillsätta en arbetsgrupp för attstudera ett antal förslag till skärpning av nordiska handlingsprogrammot . Detta arbete har lett till att ett utkast till nytt reviderathandlingsprogram kommer att föreläggas utrikesministermötet i . Beträffande programmets innehåll kan jag av naturliga skälinte redovisa detta i detalj. Jag kan dock nämna att programmet innebären utvidgning och en skärpning jämfört med det tidigare programmet. I programmet behandlas bl. a. ökade nordiska insatser i FNför att få till stånd bindande sanktioner på investerings-, handels- ochtransportområdena. Vidare föreslås en rad nordiska åtgärder syftande till attbegränsa bl. ekonomiskaförbindelserna med , ytterligare begränsa kontakterna på idrottens,kulturens och vetenskapens område samt skärpa de nordiska viseringsbestämmelsernaför sydafrikanska medborgare. Stödet till befrielse-rörelserna ochfrontstaterna ges även en framträdande plats i programmet. 86 (): Jag ber att få tacka utrikesministern ävenför svaret på denna fråga. Det är mycket viktigt att vi nu utnyttjar det ökadeengagemang som finns i många länder för åtgärder mot att också skärpade nordiska ländernas position. De nordiska länderna har ju varit något av enföregångare när det gäller att skapa tryck mot , att stödjabefrielserörelser och frontstater. Jag hade kanske hoppats på litet snabbarereaktioner från sida , då flera andra länder gjordeutfästelser om mera långtgående åtgärder mot . har detkommit framför allt förslag om åtgärder mot import av frukt och grönsaker ochdessutom förslag om större friheter för kommunerna på det här området. Dettycker jag är mycket tacknämligt. har jag naturligtvis stora förväntningar på vad detnordiska utrikesministermötet kan komma fram till. Vad vi kan göra i form avgemensamt agerande är naturligtvis extra värdefullt och betydelsefullt. Deområden som nämns här är alla intressanta. Vad programmet kommer att innebärakonkret kan man naturligtvis inte veta förrän det har presenterats. Jag hoppasemellertid att det som utrikesministrarna kan enas om kommer att innebära attde nordiska länderna gemensamt tar ett rejält kliv framåt för en ytterligareskärpt hållning gentemot och för ytterligare förstärkt stöd tillbefrielserörelserna och frontstaterna. Om verksamheten vid excerperingscentralen i Överläggningen var härmed avslutad. 20§ Svar på fråga 1985/86:16 om verksamheten vid excerperingscentralen i 87Arbetsmarknadsminister : Herr talman! har frågatmig om regeringen kommer att inrätta fasta arbetstillfällen vid demografiskadatabasens i filial i . Verksamheten bedrivs somberedskapsarbete. Berörda myndigheter inom forskningsområdet har intevarit beredda att från sina utgångspunkter prioritera denna verksamhet. I dettaläge saknas förutsättningar för någon permanentning av verksamheten. 88 (); Jag ber att få tacka för svaret frånarbetsmarknadsministern, men det var ett mycket dystert svar - tyvärr. Jag vill kort redogöra för det arbete som utförs videxcerperingscentralen i . Det är ett arbete som har pågått ochsom har varit mycket värdefullt ur två aspekter. För det första har nära 20kvinnor varit sysselsatta i ett intressant forskningsarbete i ett litetsamhälle i inland, vid 5 protokoll 1985/86:5-8 Omverksamheten vid excerperingscentralen i en utpost från Umeåuniversitet för genefisk och genealogisk forskning. Denna forskning har varittill stor nytta för att spåra ärftliga sjukdomar som blindhet, dövhet och andraärftliga åkommor. För det andra har detta inneburit arbetsmöjligheter förkvinnor på en ort där det inte finns andra alternativa jobb och därmed hindratutflyttning från en bygd som är nog så drabbad av befolkningsminskning. Vidseptember månads utgång fanns över 1 500 arbetssökande i kommun. Avdem var 1 000 kvinnor. ingår i kommun. Jag anser att det måstetillkomma särskilda åtgärder för att rädda excerperingscentralen i ,vilket vi från folkparfiet också framförde i . Detta arbetemåste få fortsätta.