prot · G90931 · 1985-12-31 00:00:00 — De små jordbruksfastigheter som finns skall ocksåkunna ha ett antal renar för att bättra på sin situation. På det sättet ger mansysselsättning åt människor i dessa trakter. Vi tror att det finns anledning att den nu arbetandesamerättsutredningen håller ögonen på detta förhållande. Vi tolkar utskottetsskrivning, som vi ställt upppå, så att samerättsutredningen inte bara skall konstatera att det varit sådanahär förändringar utan också undersöka hur förändringarna kommer att verka ipraktiken och om de leder till den förbättring av koncessionshavarnas situationsom är avsikten. Därför bör man även överväga att lägga fram förslag i den månså inte skulle vara fallet. Jag vill alltså framhålla vikten av att detta sker, ochdärmed har jag inget annat förslag än bifall till utskottets hemställan. 77 HANS (): De renskötande samernas möjligheter att utövasin näring har ju under en lång följd av år drabbats av stora ingrepp. Det harvarit ingrepp i form av energiutvinning - vattenkraftsutbyggnaden har ju pågåttgenom tiderna. Det har blivit mycket kraftiga ingrepp. Skogsbrukets förändringtill storskogsbruk har även påverkat samernas möjligheter. Inte minst debattenom de fjällnära skogarna påminner om detta. Tyvärr kommer väl dessa förändringar att fortsätta pågrund av samhällsutvecklingen och den tekniska utvecklingen. Ingenting talarför att det skall bli en bättre ordning för de renskötande samerna. Vi kan baratänka på planerna på utbyggnad av , , m.fl., som göratt det behövs någonting som motvikt för att lindra skadorna. Det finnsuppenbarligen behov av att så fort tillfälle ges förbättra förutsättningarnaför samerna att bedriva renskötsel. Det är nödvändigt att ta till vara varjemöjlighet till sådana förbättringar. Jag tror att om man avskaffadekoncessionsrenskötseln vore det en sådan här möjlighet att förbättravillkoren. Koncessionsrenskötseln har varit ett viktigt komplementtill jord-och skogsbruk i dessa områden. sade tidigare attförhållandena har förändrats litet grand. Jag vill för min del påstå att dethar skett en mycket stor förändring. är det bara ett fåtal jordbrukaresom bedriver sådan här renskötsel. I övrigt är det fråga om människor som borpå sina fastigheter men har andra yrken. För dem betyder koncessionsrenskötselni princip ingenting. Därför har både markägare och samer konstaterat attfördelarna med den här typen av renskötsel inte på något vis uppvägs avnackdelarna. Det rör sig om skador på såväl skog som grödor och annat i dessaområden. Dessutom kan konstateras att de marker som disponeras förkoncessionsrenskötseln i stället bör användas för att man i de vanliga samebyarnaskall få större tillgång till vinterbete. Om så skulle bli fallet kommermöjligheterna där att utöva renskötsel att förbättras. Det är ju bristen påvinterbete som ofta är den begränsande faktorn när det gäller hur storarenhjordar man kan hålla och hur många som kan sysselsättas i konventionellrenskötsel inom dessa områden. Jag anser mot denna bakgrund attdet är angeläget att koncessionsrenskötseln successivt minskas och på längresikt helt avvecklas. I enlighet härmed yrkar jag bifall till min och IngridHemmingssons motion nr 40. 78ÅKE SELBERG (s); Betänkandet om ändring i rennäringslagenbehandlar förslag till förändringar inom koncessionsrenskötseln. Koncessionsrenskötselnär en annorlunda form av renskötsel som bedrivs inom vissaområden nedanför lappmarksgränsen i och älvdalar. Denna form avrenskötsel skiljer sig i flera avseenden från den som bedrivs i andra delar avNorrland. Den får bedrivas inom de berörda områdena , såvälsommar som vinter, medan den vanliga renskötseln får bedrivas nedanförlappmarksgränsen endast av hänsyn till jordbruket. Markägarna inom koncessionsbyarna har också en starkareställning än vad fallet är i vanliga samebyar. För att bedrivakoncessionsrenskötsel krävs också lantbruksnämndens tillstånd. Koncessionsrenskötselns vara eller inte vara har varitföremål för debatt vid många tillfällen. När den infördes i 1928 årsrenbeteslag löste man en mycket gammal stridsfråga, nämligen att man i vissaområden skulle få bedriva rennäring nedanför lappmarksgränsen även sommartid.Anledningen till att denna form av renskötsel legaliserades var dels att denbofasta befolkningen behövde använda renen som dragare, dels att renen utgjordeett värdefullt tillskott i hushållens försörjning - hushållen bestod oftast avmycket små jordbruk. Det står helt klart att dessa behov har förändrats medtiden. Denna form av renskötsel som förstärkning till försörjningen har intesamma framträdande roll som . Behovet av renen som dragare har heltförsvunnit . Även nu har dock koncessionsrenskötseln betydelse försysselsättningen i de berörda områdena. har uppskattat att detrör sig om 40-45 årsarbeten. Det är inte att förringa, eftersomkoncessionsomrädet är beläget i östra , som har stor brist påarbetstillfällen med befolkningsminskning som följd. Denna form av renskötselkan vara ett bra komplement till annan näringsutövning. I propositionen stärks nu koncessionsinnehavarensställning genom att han obligatoriskt skall ingå i styrelsen för berörd sameby.Vidare slås det fast att det är koncessionsinnehavaren som skall ledarenskötseln inom samebyn och har rätt att anställa den arbetskraft som behövsför att klara renskötseln. Det är en angelägen förändring eftersom det harblivit fler delägare i fastigheterna, så att koncessionsinnehavaren har fåtten för svag ställning gentemot skötesrenägarna. Rätten att inneha skötesrenarknyts till den som äger eller brukar jordbruksfastighet och som är bosatt inomkoncessionsområdet. Från regionalpolitisk synpunkt är det ett riktigt förslag.På det sättet skapas arbetstillfällen för de boende inom området. Jag yrkar bifall till jordbruksutskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 2 (uttalande om avveckling av koncessionsrenskötseln) Utskottets hemställan - somställdes mot motion 40 av och - bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. jordbruksutskottetsbetänkanden /86:5 om allmän miljövård, 1985/86:3 om jakt och viltvård samt1985/86:4 om stöd till trädgårdsnäringen. 79 TREDJE VICE TALMANNEN: betänkanden 5, 3 och 4 kommer attdebatteras i nu nämd ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså jordbruksutskottets betänkande 5 omallmän miljövård. 80 (); betänkande nr 5 behandlarett antal motioner från den allmänna motionstiden om miljön. Många avförslagen rör de verkliga överlevnadsfrågorna för mänskligheten. Utskottet tarfrågorna på allvar, även om behandhngen för utskottets majoritet leder tillförslag om avslag. På några punkter kan centerrepresentanterna inte accepteradet, och jag vill därför kommentera några av våra reservationer, I reservation 1 tar vi upp riktlinjerna för detinternationella miljösamarbetet. Väldigt stora problem, t, ex, försurningen,förstöringen av ozonskiktet och koldioxidökningen, känner inte någranationsgränser. Vi anser därför att regeringen måste ta fram riktHnjer förSveriges internationella miljöarbete, med tyngdpunkt på långsiktiga effekter.Ett sådant arbete påbörjades under den förra regeringen, och vi anser att detär angeläget att det nu fullföljs. En annan sak som behandlas i den här reservationen är attvi politiker har att fatta beslut under stor osäkerhet. Vi kaninte låta bli att ta ställning till frågor därför att vi inte med säkerhetkänner till hur utvecklingen går och vad den resulterar i. I partimotion föreslog vi ett par åtgärder isyfte att komplettera det arbete som görs för att få bättre underlag förbeslut. Det ena är att införa s. k. hearings, en idé som är hämtad från bl. Det innebär organiserade offentliga förhör under bestämda former - man kansäga i domstolsliknande former. Det skulle kunna vara ett bra komplement tilldet svenska utredningsväsendet. En annan sådan idé är att införa vetenskaplig medling.Tyvärr blir inte alltid frågor belysta från olika håll. Ett sätt att få frågorallsidigt belysta är att låta vetenskapsmän med hög kompetens men medmotstående åsikter gemensamt arbeta igenom frågeställningarna. Jag yrkaralltså bifall till reservationen 1. Låt mig också i det här anförandet i någon mån kommenterareservationen 2 om ekonomiska styrmedel, avgiven av ochfolkpartisterna i utskottet. Direktaekonomiska styrmedel används endast i begränsad omfattning i Sverige.Däremot har vi, kan man säga, ett gigantiskt indirekt styrmedel i hela vårtskatte- och avgiftssystem. Frågan om ekonomiska styrmedel kommer säkert attdiskuteras . I reservation 2 föreslås att man skall följa principen"förorenaren betalar". Den principen kan låta tHltalande, men jagtror att utvecklingen är på väg mot att principen formuleras något annorlunda.Den borde i stället lyda: "Det betalar sig inte att förorena!" Riskenär nämligen att föroreningen knyts till möjligheten att betala, vilket inte äracceptabelt. Jag tror emellertid att vi på måste komma fram till enkombination av lagstiftning och ekonomiska styrmedel som innebär att man intekan köpa sig fri från föroreningarna eller från kravet på att låta bh attförorena utan i stället leder till att företag strävar efter att underskrida denormer som samhället har fastställt. Det är det här resonemanget som gör att viinte har kunnat biträda reservation 2. I reservationerna 7 och 8 behandlas just de storaöverlevnadsfrågor som jag nämnde, nämligen hotet mot ozonskiktet och ökningenav atmosfärens koldioxidinnehåll. Ozonskiktet, som finns i atmosfären, har en förmåga att minska den ultravioletta solinstrålningen. pågår deten minskning av ozonen på grund av kväveoxider och freoner som släpps ut iatmosfären. Den förra regeringen införde ett förbud mot freoner isprejförpackningar, och det var en viktig åtgärd för att förhindra att vipåverkar ozonskiktet negativt. Trots detta förbud har det ändå skett en ökningav utsläppen av freoner i storleksordningen . Det är i huvudsak vidskumplasttillverkningen och inom kylindustrin som denna ökade användning harkommit tHl. Vi anser att det är angeläget att regeringen vidtar åtgärder föratt bringa ner produktionen och användningen av freoner och att bordege detta till känna. Jag yrkar alltså bifall till reservation 7. Slutligen vHl jag något kommenterareservation 8 om koldioxidproblemet. Av vetenskapsmän i världen bedöms detta som det största miljöhotet. Ökningen av koldioxidhalten är helt koppladtill förbränningen av fossila bränslen, medan förbränningen av biologiskabränslen inte påverkar koldioxidhalten, eftersom man då använder lika mycketkoldioxid i luften när växter skall växa och återskapas. En ökning avkoldioxidhalten leder till en värmestegring därför att värmeutstrålningen frånjorden minskar. När vår motion i det här ämnet skrevs för cirka ett årsedan bedömde man att en fördubbling av koldioxidhalten skulle kunna inträda omungefär , och det skulle innebära en ökning av temperaturen med 2-3grader. Det är värt att notera att som gått harvetenskapen kommit med nya rön. I betänkandets majoritetstext hänvisarutskottet till den stora internationella konferensen i Villach i ioktober , som påpekar att problemet är svårare, att förändringen gårsnabbare och att flera andra luftföroreningar bidrar till att drivhuseffektenblir större. Man anger i betänkandet att temperaturstegringen blir större ochnämner gränsvärdena 1,5-4,. Detta leder till ganska stora problem. a. kommerisavsmältningen vid polerna att öka och havsytan att stiga. Det hotar storaarealer av den bördigaste jordbruksmarkenpå jorden. Det innebär dessutom att klimatzonerna förskjuts och attökenbältena på båda sidor om ekvatorn breds ut längre från denna. Det finnsdessutom beräkningar som tyder på att även de siffror som jag här angivit ochsom utskottet har skrivit in i betänkandet är för låga. Det skulle vara ännumera dramatiskt än vad vi här har noterat. Enligtvår uppfattning borde utskottet ha tagit de synpunkter som man alltså riktigthar noterat mera på allvar. Man skulle ha gjort det genom att rekommenderaregeringen att kartlägga energiförbrukningens effekter på koldioxidhalter. Med detta, herr talman,vill jag yrka bifaH även till reservation 8. 81 (): I det betänkande som behandlas tas upp en rad viktiga miljöfrågorfrån motioner som väckts . Moderatasamlingspartiets partimotion nr 879, som hade , ärtidigare behandlad men har på åtskilliga punkter en stark koppling till dagensbetänkande. Centerpartiethar aktualiserat de globala miljöfrågorna i sin partimotion och påpekar att debör genomsyra vårt internationella agerande och inte minst vårbiståndsverksamhet. Vadgäller biståndet var de borgerliga partierna överens om en tyngdpunktsförskjutningmot ökade satsningar på miljö- och markvård, och vi har i den frågan haft ettkraftigt stöd av verkHgheten. Vi moderater har trots detta accepteratutskottsskrivningen, helt enkelt därför att vi ändå tyckt att regeringensuccessivt vaknat i dessa frågor. Ireservation 2 stöder vi en folkpartimotion om vikten av att i ökad utsträckninganvända ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Vi har i denna fråga ett mycketlikartat yrkande i vår partimotion, som tidigare behandlats i betänkandet omluftvård. Vihar i åtskilliga debatter påpekat den fria ekonomins förmåga att snabbt anpassasig till förändrade krav. Enligt vårt sätt att se är det ett av skälen till attmiljöskyddet kommit längst i de demokratiska marknadsekonomierna. Marknadshushållningenhar också visat sig vara det system som på ett överlägset sätt styr våra totaltsett knappa resurser mot de områden där de ger den största nyttan. Det är ocksådet system som ger den enskilda människan störst inflytande och frihet. Ettproblem vid viss miljöförstöring, t. ex. utsläpp i luft och vatten, är att densom förorsakar skadan ofta inte drabbas av de negativa effekterna. Det ärdärför naturiigt att försöka korrigera detta med miljövårdsavgifter, ellermiljövårdsrabatter, så att kostnaden för miljöskador läggs på den som ärupphovet till dem. Ekonomiskastyrmedel i miljöpolitiken kan enligt vår uppfattning bestå imiljövårdsavgifter men kan också med stor fördel vara miljövårdsrabatter. Effektenav styrningen kan bli densamma. Ett bra exempel är skatterabatten påavgasrenade bilar i , där man fullt ut utnyttjar detta instrument. Vihar ju under åtskiHiga år föreslagit ett liknande system i , verkardet som regeringen tagit upp den tanken i propositionen om bilavgasrening. Vi tror ingalunda - här vill jag något polemisera mot KarlErik - att man kan överge koncessionsinstrumentet, dvs, att samhälletfastställer en högsta gräns för vad som är tillåtet utsläpp. Men för attstimulera till ännu bättre miljövårdsprestationer kan ett system med miljövårdsrabattervara effektivt. Går man under fastställda krav får man helt enkelt lägreutgifter eller skatterabatter. Med detta instrument kan man säkert åstadkomma en bättremiljövård till lägre kostnader. Jag är den förste att erkänna att detta instrument teknisktsett kan vara besvärligt att appHcera, Men jag tycker inte att det hindrar gör försök i denna riktning. Vi kommeri voteringarna även att stödja reservationerna 7 och 8, Vi har i miljömotioner pekat på koldioxidproblemet, ochdet har faktiskt varit en av anledningarna till vårt hårda krav i motion 879,som jag talade om tidigare, att man skall minska all förbränning och satsa påvärmepumpar, som inte ger några utsläpp i luften. Det är också ett av skälentill vår tveksamhet att avveckla kärnkraften , I en tabell i vår motion kan man dessutom konstatera attkoldioxidutsläppen även vid användning av ett så miljövänligt bränsle som gasär betydande och att torveldning ger nära fyra gånger så höga utsläpp, I reservation 7 tas jordens ozonskikt upp. Man pekar ireservationen på problemet med freonanvändning. Freonet har egenskapen attförstöra jordens skyddande ozonskikt. Eftersom vi så kraftigt förordar värmepumpar som innehåHerfreon finns det också anledning att peka på riskerna vid skrotning av dem. Detmåste vara naturligt att återanvända freonet och därigenom förhindramiljörisker, I reservation 9 om stöder vi tanken att områdetsmiljöproblem förs upp på regeringsnivå. Det finns all anledning att stödjadenna reservation, kommer att ytterligare belysa dessa frågor. I övrigt yrkar jag bifall till utskottetshemställan i det aktuella betänkandet. 82KARL () replik; tog upp frågan om ekonomiskastyrmedel, och han instämde i stort sett i vad jag har sagt i debatten,nämligen att man måste ha gränser som inte får överskridas men välunderskridas. Jag ser detta som ett värdefullt komplement till vad som står ireservationen och till vad som har framgått av debatten. Det harkanske inneburit en skada att detta inte har blivit utrett på ett tidigarestadium och uttryckt på detta sätt. Hade så varit fallet hade vi kunnat få en uppslutningtill en sådan skrivning. Till vill jag säga att jag talade omfossilförbränning och rekommenderade i stället biobränslen. Jag nämnde inteflödesenergi, men det är viktigt att peka på möjligheterna att använda det.Enligt vår uppfattning är det emellertid inte möjligt att ersättafossilförbränningen med kärnkraft. I fråga om kärnkraften har vi andra problemsom är minst lika stora som de som är kopplade tiH fossilförbränningen ochluftföroreningen. 83KERSTIN GELLERMAN (fp); Detta betänkande bygger på ett stort antalmotioner. Många av dessa motioner är från , bl. a. vår partimotion370. Inledningsvis ber jag att få yrka bifall till reservationerna 2, 3, 5, 7,8 och 9. Jag vill i mitt anförande något kommentera bakgrunden tillvåra reservationer. Det finns en internationellt accepterad princip som sägeratt förorenarna skall betala, dvs. att all produktion och annan verksamhetskall bära sina miljökostnader. Vi menar naturligtvis inte, som ville göra gällande, att man skall kunna köpa sig fri från sittmiljöansvar. Priset på en vara bör i princip omfatta alla kostnader från råvaratill slutlig hantering. Så är dock inte alltid fallet. Vi betalar för en del avvarans kostnad, medan resten betalas av någon annan. Viss kostnad som betalasav någon annan kan iakttas av gemene man, t. ex. den renhållning som bedrivsutefter de svenska vägarna. finns det miljövärden som det är svårareatt sätta pris på. Mer och mer sprider sig insikten hos människor att godmiljö måste få kosta. De varor och tjänster vi vill ha kostar mer eller uteblirhelt. Sprayflaskor med freon som drivgas har försvunnit. Oljan har fått lägresvavelhalt men blivit dyrare och höjt värmekostnaderna. Om vi använder miljöavgifter kan vi komma åt vissamiljöproblem. Dessa avgifter kan konstrueras på olika sätt. Man kan mäta skadoroch sätta avgift därefter. Avgifter kan också användas i preventivt syfte. De kanvara specialdestinerade, exempelvis avgift på olja för bättre oljeskydd ellerför kalkning av sjöar för att motverka försurning. Vi har fått avgifter för prövning och tillstånd enligtmiljöskyddslagen. Genom avgifter skall den verksamhet som koncessionsnämndenför miljöskydd, och länsstyrelserna bedriverfinansieras. Kostnaderna skall betalas av dem som är ansvariga för denmiljöstörande verksamheten. Även kommunernas miljö- och hälsovårdsnämnder, somhar liknande uppgifter, får ta ut avgifter. Den införda avgiften för prövning och kontroll har dockvisat sig ha negativa konsekvenser. Utformningen av avgifterna är i dettasammanhang betydelsefull. Avgift kunde exempelvis tas ut som en schablonavgifti kronor räknat eller som en procentavgift. Därför är det angeläget med ettnytt förslag till avgifter enligt miljöskyddslagen, I detta sammanhang kan man också nämna avgiften påhandelsgödsel och bekämpningsmedel som tidigare införts. Dessa avgifter börkomma miljövården och jordbruket till godo via forskning om alternativ,rådgivning och miljöförbättring och inte ses som en förstärkning av statensbudget. De avgifter som tas ut enligt miljöskyddslagen har visatsig ej ge de inkomster man förutsett. Det finns anledning att se på detta ochgöra en utvärdering av tillämpningen. Kan det vara så att man försöker levaefter lagen, eller är det för komplicerat att bevisa överträdelser? Därförbehövs en utvärdering av denna avgift. Det finns några motioner som berör ozonskiktet ochkoldioxidhalten atmosfären. I dessa frågor har tidigare avgettmotioner. Vi tillstyrker här motion i dessa avseenden. Luftföroreningarsom ger förändringar i atmosfären är ett globalt feno- Prot.1985/86:31 men. Här måste vi få till stånd internationella överenskommelser.Ozonskik-20november 1985 tet är synnerligen känsligt för bl.a. freoner, somdessutom kvarstannar i atmosfären och sprids från land till land. Därförtogs ett beslut om förbud mot freon i sprayflaskor 1979. Det har emellertidvisat sig att freonproblemet inte minskat utan tvärtom ökat genom användninginom skumplastindustrin och i kyl- och frysanläggningar. har liksom de nordiska länderna förbjudit freon isprayflaskor - dock inte EG. Diskussionen om ozonskiktet i atmosfären harfortsatt, och har enats om en globalkonvention om skydd av ozonskiktet i atmosfären. Det skedde i mars 1985.Det är en ramkonvention som genast undertecknades av 20 stater. Arbetetfortsätter med att ta fram konkreta åtgärdsförslag. måsteemellertid länderna själva var och en på sitt håll ta sitt ansvar för attminska på freonutsläppen. Det är bra att utskottet uppmanar attdriva på frågan om ersättningsmedel för freoner i kyl- och skumplastindustrin.Det är just sådana konkreta åtgärder som behövs. Regeringen måste ocksåintensifiera det nordiska samarbetet för att ersätta skadliga freoner med andraämnen. Vi måste också tillvarata freongas vid skrotning av kyl- ochfrysanläggningar och överväga att se över bilskrotningslagen. Liksom freon har visat sig skadligt för ozonskiktet ärkoldioxiderna kända för att öka jordens temperatur. Här harforskningen visat att frågan kanske är mer akut än man trott.Därför tycker vi att förslaget om utredning, alternativt en offentlig hearing idenna fråga, är bra. Föroreningarna i utgör ett gammalt och tillikastort miljöproblem. Det finns ett samarbetsavtal med och en särskildÖresundskommission som står för samarbetet. 1979 presenterades en utvärderingav närsaltförekomsten. Man nöjde sig vid det tillfället med detta och fannåtgärderna vara tillräckliga. Enligt en rapport från kommissionen har det dock visat sigatt kvävenärsalterna nu ökar, liksom halterna av bl. a. PCB och kvicksilver.Det är vidare tveksamt om reningsverken fungerar som de skall. Inte minst finnsalarmerande uppgifter från det nya reningsverket i . Det är glädjande att så många av utskottets ledamöter harställt sig bakom folkpartimotionens krav att den här frågan måste hanteras påregeringsnivå. har önskat ett miljödepartement. Vi fick enmiljöminister. Det borde vara angeläget för honom att ta itu med denna fråga iregeringen. Avslutningsvis yrkar jag ånyo bifall till reservationerna2, 3, 5, 7, 8 och 9. 84VIOLA (vpk): Ett industrisamhälle är alltid sårbart. Ochju mer avancerat ett industrisamhälle är, desto sårbarare blir det. Vid en visspunkt saknar samhället den nödvändiga överblicken, och då tappar man denkontroll som är till för att skydda oss människor. Där befinner vi oss iSverige. Vi lever i ett kemisamhälle där de ansvariga till största delen sättersin Ht till företagens ansvar och information. Detta sker trots det senasteårtiondets avslöjanden och larmrapporter om gamla och nya miljögifter och trotsatt giftmånglarna-både multinationella och inhemska-för länge sedan avslöjat sitt cyniska spelmed människoliv och miljö. När jag blev aktiv i miljörörelsen i början av 1970-taletvar giftspridarnas attityd mot miljöopinionen ytterst föraktfull. harkemibolag och miljöförstörande företag blivit mer sofistikerade. Men bakomfasaden döljer sig samma gamla förakt för människorna och vår berättigade oroför kemisamhällets risker. Ni som lyssnar kanske kommer ihåg att kemi- ochskogsbolagens representanter och redskap försökte dämpa oronför hormoslyrets och dioxinets giftighet genom att dricka hormoslyr i TV.