prot · G909130 · 1985-12-31 00:00:00 — Vi anser att den ökade förståelse för utländskaförhållanden och de erfarenheter som studier utomlands ger är till nytta, intebara för de studenter som får möjlighet att studera utomlands, utan också förSverige när de återvänder och börjar sin yrkesverksamhet här hemma. Vi föreslär därför att regeringen ger UHÄ och CSN iuppdrag att gemensamt presentera ett förslag till liberalisering av denuvarande reglerna för att erhålla studiemedel för studier utomlands, I motion 430 tas försöksverksamheten med vidgad rätt tillkollektiv ansökan om tim- och dagstudiestöd upp. Utskottet har tidigare som sinuppfattning framfört att detta skulle gälla endast för handikapporganisationer,men i propositionen föresläs att även pensionärsorganisationer skall omfattas. Studiesocialt stöd m. m. Prot.1985/86:130 Utskottsmajoriteten har valt att följa propositionen. 29 april1986 anser vi, att eftersom resursernaför vuxenstudiestödet är begränsade och ,, TT TT dessutom finansierade medarbetsgivaravgifter, så bör de inte utgå till m. m. , Eftersomvi förutsätter att ålderspensionärer får sitt stöd från annat håll, t, ex.studieförbund och pensionärsorganisationer, föreslår vi att kollektiv ansökanom dagstudiestödets internatbidrag endast skall medges handikapporganisationer. Under nuvarande budgetår har ett ändrat system förbidraget till studerandehälsovården trätt i kraft. Detta innebär att bidragettill sjukförsäkringen och schablonbidraget slagits ihop till en anslagspost. Iårets budgetproposition föreslår regeringen att anslaget räknas upp med 3 %.Eftersom är kostnader för löner är denna uppräkning ungefär hälften avberäknad kostnadsökning, vilken torde komma att uppgå till . Utskottetsmotivering för att ej räkna upp detta bidrag mer än andra måste enligt vårtsätt att se vara felaktig, eftersom så stor del är att hänföra tilllönekostnader. Vi yrkar därför bifall till reservationerna 14 och 17 av NilsCarlshamre m, fl. Vi har också avgivit ett särskilt yttrande vad gällerändring i lagen om socialavgifter. Eftersom vi i vår motion A259 tillstyrker enhöjning av arbetslöshetsersättningen till ,, tar vi också konsekvensernavad avser finansieringen. kräver dock ett nytt system för finansieringenav arbetslöshetsersättningen, vilket innebär att egenavgifterna tillförsäkringen bör höjas och att arbetsgivarnas ansvar ökas. Därmed skapas ettincitament för arbetsmarknadens parter att sluta löneavtal som inte ärinflationsdrivande och inte heller skapar arbetslöshet. Jag vill med detta yrka bifall tillreservationerna 4, 5, 6, 8, 12, 14 och 17, 20 (): Det betänkande som vi nu debatterar behandlar samhälletsolika former av stöd till studerande. De stödformer som vi har har i sinhuvudsakliga utformning tillkommit , dvs, under sammatid som utbildningssektorn expanderade kraftigt. Den studiestödsform som har debatterats mest under senareår har varit studiemedelssystemet. Huvudkritiken har framför allt gälltstudiemedlens storlek. Det har hävdats, inte minst frånstuderandeorganisationerna, att levnadsomkostnaderna för studerande stigitsnabbare än ökningen av studiemedlens totalbelopp. har debatten också kommit atthandla om återbetalningen av studiemedel. Den snabba ökningen av studieskulderna har oroat många i vårt samhälle. De siffror som presenterats frän CSN visar att har återbetalningspliktiga skulder på . eller mer, och denna grupp ökar allt snabbare. Det här är alltså ett område som kommer att ställa till problem framöver. har vi grupper på arbetsmarknaden med högskoleutbildning och genomsnittliga eller låga löner som mycket snabbt dragit på sig stora skulder. De får svårt att klara 20 återbetalningarna. Det var sådana här faktorer som låg bakom när vi fråncenterpartiets sida i en partimotion här i för ett par är sedankrävde en samlad översyn av studiemedelssystemet. beslöt också om ensädan översyn. tillsatte regeringen en utredning med denuppgiften. Utredningen har fått de vida ramar som vi efterlyste i vår motion.Arbetet kan bedrivas relativt förutsättningslöst. Naturligtvis har dennautredning samma krav över sig som samtliga utredningar , dvs, attförslagen inte får öka samhällets kostnader. Den begränsningen gör detnaturligtvis svårt för en utredning av den här typen med ett så omfattandeuppdrag att klara sina uppgifter. Studiefinansiering handlar ju om stora summorsom skall fördelas under relativt lång fidrymd. Hur samhället och denstuderande skall fördela dessa kostnader är en av de viktigaste frågorna iutredningen. Jag skall kommentera några av de reservationer som finnstill det här betänkandet. Som jag inledningsvis konstaterade har kritik riktats motstudiemedlens totalbelopp. Från sida har vi tagit intryck avdenna kritik och föreslår i reservation nr 2 en ökning av studiemedlen från av basbeloppet till . På det sättet förbättrar vi situationen något förde studerande som vill genomföra sina studier huvudsakligen med hjälp avstudiemedlen. Vi anser inte att en sädan höjning innebär någon komplikation fördet pågående utredningsarbetet, eftersom det dröjer åtminstone tre tillinnan ett nytt system kan börja fungera. Vi anser liksom föregående år att en sädan höjning avstudiemedelsnivån kan finansieras inom det studiesociala området, dvs, attmedel från vuxenutbildningsavgiften kan föras över till denna sektor, I reservation 12 anser vi tillsammans med atträtten att kollektivt söka tim- och dagstudiestöd skall begränsas tillhandikapporganisationerna. Den utvidgning av försöksverksamheten med pensionärsorganisationerna,som regeringen föreslår och som också utskottsmajoriteten ställer sig bakom,kan vi alltså inte acceptera. När utskottet behandlade denna fråga 1983, gälldeuttalandet endast handikapporganisationerna. Utskottsmajoriteten har plötsligtfått gott om pengar på den här punkten när det gäller att användavuxenstudiestödet till en grupp som det såvitt jag kan förstå inte var avsettför när man diskuterade frågan 1983. I reservation nr 15 yrkar vi att anslaget tillstuderandehälsovården skall pris- och löneuppräknas och att statensbidrag skall utgå med . I budgetpropositionen föreslås att uppräkningen av det häranslaget bara skulle omfatta , dvs. motsvarande den förväntade prisökningen. är förhållandet så inom studerandehälsovården att 80 %av kostnaderna kan hänföras till lönekostnader. Det nya bidragssystem som nugäller beslöt vi ju om i 1983, och det är först innevarande år somdet nya bidragssystemet är helt i kraft. Om man nu väljer att inte göra en uppräkning som motsvararpris- och löneuppräkningen, kommer anslagen till denna verksamhet att snabbturholkas. Det innebär såvitt vi kan förstå att man försvårar den verksamhet somfinns ute på de olika studieorterna, som man ju övervältrar kostnadernapå de studerande och på studerandeorganisationerna. Studiesociah stöd m. m. Studiesociah stöd m. m. , fru talman, har ställt en frågatill oss i om vi inte är beredda att stödja förslaget att slopaäktamakeprövningen när det gäller återbetalningen. Vi har ju tidigare haft denuppfattningen inom att man skall ta bort äktamakeprövningen inomstudiemedelssystemet. Vi har från vår sida uppfattat det så attutredningsarbetet, som direktiven är utformade, också innebär attslutresultatet av utredningsarbetet skulle bli att vi avskaffaräktamakeprövningen. Om det åder någon oklarhet på denna punkt, är vi därförfrån sida beredda att stödja den reservation som finns ibetänkandet. Jag vill därför yrka bifall tillreservafionerna 2,6,10,12,15,18 och 20, 21MARGO (vpk): Det statliga studiemedelssystemet, sominfördes , hade en politisk målsättning, nämligen att vidga rekryteringentill högre studier och förbättra de ekonomiska villkoren för dem som bedrivereller har bedrivit högre studier. Denna vidgade rekrytering skulle leda tillatt människor med arbetarbakgrund som saknade studietradition och inte hadeförutsättningar att genom vanligt banklän finansiera sina studier skulle fåmöjlighet att studera. När reformen infördes var bidragsdelen , och då varintentionerna att bidragsdelen successivt skulle öka, så att studielånet påsikt skulle bli en studielön. har det gått studiemedelssystemet infördes,men målsättningen har inte uppnåtts. Vi kan dock utgå från att det utan destatliga studiemedlen hade varit ännu färre än som hade haft möjlighettill högre utbildning och att den sociala snedrekryteringen hade varit ännukraftigare. Bidragsdelen har minskat år . Från har denkrympt till , Totalbeloppet har inte ökat i förhållande till destuderandes utgifter. Få studerande klarar sig enbart på studiemedel.Vanligen måste de jobba extra. Extraarbete medför alltid mindre tid förstudierna, vilket kan leda till sämre studieresultat och kanske en förlängdstudietid. Den positiva förändring av rekryteringen till högskolansom vi kunde skönja har brutits. Statistiskacentralbyrån har i en undersökning jämfört nybörjarna i högskolan läsåren1977/78 och 1982/83. Gruppen barn till akademiker har ökat starkt, gruppen barntill högre tjänstemän något mindre. Gruppen barn till övriga arbetare hardäremot minskat, trots att den från början bara uppgick till hälften av vad denskulle ha varit vid en proportionell fördelning. Den av regeringen filisatta studiemedelskommittén, där vpkinte är representerat, skall enligt direktiven bl, a. arbeta för att utbildningskall möjliggöras för så breda grupper i samhället som möjligt. Men dennakommitté, precis som alla andra utredningar , har nolldirektiv,vilket innebär att förbättringar för några måste motsvaras av försämringar förandra. Vpk motsätter sig en differentiering av studiemedlen ochatt myndiga människors studieekonomi skall bestämmas av föräldraekonomin, Alla våra förslag till omedelbara förbättringar istudiemedelssystemet avstyrks med hänvisning till sittande utredning. skulleresultera i avsevärda förbättringar - vilket inte framstår som troligt medhänsyn till direktiven - kommer utredningens resultat att ge effekt /89. Därmed kommer ytterligare årskullar att drabbas av dåligstudieekonomi och betungande återbetalningsskyldighet. Vpk anser att omedelbara förbättringar måste genomföras.Jag skall här bara ta upp några av våra mest angelägna förslag. Totalbeloppetmåste höjas till av basbeloppet, bidragsdelen återställas till ochbarntillägget göras om från lån till bidrag. Det kan knappast stå iöverensstämmelse med vad vi i andra avseenden anser riktigt i familjepolitikenatt studerande skall vara tvungna att låna pengar för att kunna försörja sinabarn. Vi menar också att de inkomster som studerande har mellanterminerna inte skall räknas ihop vid en bedömning efter fribeloppsgränserna.Vidare måste återbetalningsreglerna ändras. Men det mest stötande i nuvarande system äräktamakeprövningen. Den innebär att av makes eller makas inkomst, om denöverstiger , läggs till den egna inkomsten då betalningsförmåganfastställs. Om bägge makarna har studielån och alltså är äterbetalningsskyldigafår systemet orimliga konsekvenser. Vi kan ta ett exempel där makarna tjänar100 , var och alltså har en gemensam inkomst på . Medäktamakeprövningen blir betalningsunderlaget för var och en av dem 165 000kr,, dvs. att de får betala igen på studielånen som om de hade en gemensaminkomst på . Vår reservation nr 3 innebär ett avskaffande aväktamakeprövningen. Kravet i reservation nr 6 av moderater och folkpartister,som också tar upp äktamakeprövningen, går inte så långt som vårt krav.Reservationen förutsätter endast att studiemedelskommitténs arbete skall ledatill förslag om att äktamakeprövningen avskaffas. Om vår reservation nr 3avslås av kammaren, kommer vi emellertid att rösta för reservation nr 6, Efterdet anförande som företrädare höll kan jag medtillfredsställelse notera att reservation nr 6 kommer att få majoritet, och jagförutsätter då att det gemensamma uttalandet leder till att sittandeutredning bryter ut den här frågan och lägger fram förslag om attäktamakeprövningen skall avskaffas. Försämrade studiemedel, minskade reallöner och högrelevnadsomkostnader har medfört att skuldbördan för de flesta som har studielånhar blivit alldeles för tung. Det är alltså inte bara de knappa studiemedlensom bidrar till snedrekryteringen till högskolan. Den stora skuldbörda som destuderande får dras med till sin 50-årsdag har också en avskräckande effekt.Detta gäller främst för kvinnorna, har det visat sig. Därför väljer kvinnoroftare än män kortare utbildning. besökte jag tillsammans medrepresentanter för de övriga partierna sjuksköterskeelevernas kongress iUppsala. En blivande sjuksköterska redovisade där att hon hade räknat ut atthon skulle göra förtjänst på sin utbildning först när hon arbetat tills hon var72 år. Först då skulle utbildningen börja löna sig genom högre inkomst förhennes del. Det visar att det måste vara något helt galet med systemet. Ett sätt att ändra på det galna i systemet är att ändraåterbetalningsreglerna. Vi har som en första åtgärd föreslagit attavgiftsunderlaget skall prövas Studiesociah stöd m. m. Studiesocialt stöd m. m. mot denegna inkomsten. Vidare föreslär vi att gränsen för återbetalning skall ändrassuccessivt till att motsvara medianlönen för heltidsarbetande inomTCO-kollektivet, Den som har en inkomst på eller under denna nivåbör få återbetalningsavgiften avskriven för . Inkomsten bör sedanprövas år och återbetalningsplikten återinträda om inkomsten höjs över denangivna nivån. Till ändrades reglerna för erhållande avstudiemedel. Därmed blev det inte längre möjligt för ungdomar attlåna pengar för gymnasie- eller folkhögskolestudier utan att alldeles speciellaskäl föreligger. Tanken bakom detta var att ingen skulle behöva skuldsätta sigpå grund av gymnasiestudier. Vi tycker att detta var rätt tänkt från början,men det blev ändå så fel, för alternativet till skuldsättningar för mångaungdomar nu inga studier alls. Vi kan nu se att den sociala snedfördelningen ihögskolan grundläggs redan i de förberedande utbildningarna. Elevernas val tillgymnasiet stär i ett direkt förhållande till föräldraekonomin. Lågavlönadesbarn och barn från familjer som saknar studietradition söker sig till tvåårigayrkesinriktade linjer, men barn till högavlönade och högutbildade föräldrarsöker sig till tre- coh fyraåriga teoretiska linjer. För att motverka snedrekryteringtill högskolan måste vi börja med förändringar redan på gymnasienivå. Vpk:s principiella inställning är att samhället skallsvara för kostnaderna för all utbildning genom studielön. Men intill dess attvi nått dit är det bättre att ungdomar får möjlighet att låna pengarför att över huvud taget kunna studera , för vi måste väl ändåmena allvar med att vi myndigförklarat 18-åringar. Avslutningsvis, fru talman, skall jag tala omstuderandehälsovården. Den har enligt förslaget fått en uppräkning av anslagetmed , och det skall motsvara den förväntade prisökningen. Men är det pådet sättet, som talare före mig också har sagt, att utgifterna förstuderandehälsovården till största delen består av kostnader för personalen -är den delen. Om man inte gör en uppräkning av personalkostnadernablir följden att man antingen måste minska personalen och därmed få enförsämrad studerandehälsovård, eller också får man skjuta över de ökadekostnaderna på de studerande själva. Vi tycker inte att något av de alternativen är godtagbart,utan vi har föreslagit att en uppräkning av anslaget bör ske , Här harvi en gemensam reservation med.centerpartiet, nr 15, vilken jag givetvis yrkarbifall till. Jag vill deklarera att om den reservationen faller, föredrar videt moderata alternativet med en uppräkning av , Den reservationen kommer vialltså att stödja i andra hand. Jag yrkar bifall till samtligavpk-reservationer i detta betänkande. 22 (): . Jag tänkeruppehålla mig vid studiehjälp och studiemedel. Övriga delar av detstudiesociala området redovisas senare av . På studiehjälpsområdet finns inga reservationer. Detskadar dock inte att påminna om att nu anslås för de yngregymnasieelever- na, allafår , . Förslag har lagts fram om en uppräkning från den1 till , samt en förlängning av utbetalningstiden, Tilldetta kommer extra tillägg som kan utgå med 220,440 eller 660 kr, per månad.Inkomstgränserna vid den ekonomiska prövningen när det gäller det extratillägget justeras också upp. Inackorderingstillägg kan utgå med 670-1 330 kr.per månad, beroende på avståndet från hemmet. Detta är inte inkomstprövat. Ungdomar i den ålder det gäller, alltså upp till ,räknas också in när det gäller bostadsbidrag och flerbarnstillägg. De kan ocksåerhålla bidragsförskott. Det finns alltså ett helt batteri av åtgärder även pådet familjepolitiska området för den här gruppen. Vpk kräver i reservation 1 att alla som är över 18 årskall ha rätt till studiemedel. Först och främst vill jag då säga att dettakostar . Men det är inte det enda skälet till attutskottet avstyrker förslaget. Vi anser nämligen att ungdomar i största möjligautsträckning skall kunna få en så grundläggande utbildning som gymnasieskolaninnebär utan att behöva sätta sig i skuld. Därför omfattar allafamiljepolitiska åtgärder också ungdomar mellan . Jag är fullt medveten om att svårigheter fortfarandeföreligger för vissa gymnasieelever, speciellt för dem som måste flytta långthemifrån för att få den utbildning som de önskar. Det bästa instrumentet idetta sammanhang är bidrag, inte lån. Därför förstärks dessa delar med bidragvarje år. Jag hoppas att vi skall kunna fortsätta på den vägen. Dessutom kommerfrågan helt naturligt att beröras av studiemedelskommitténs arbete, eftersomman där skall gå in på frågan om gränsdragningen vad gäller studiehjälp ochstudiemedel. När det gäller studiemedlen finns det flera reservafionerdär man tar upp sådant som rör studiemedlens storlek, avvägningen avsubventionerna, återbetalningsreglerna, fribeloppsgränserna, makeprövningen m.m. har i uppdrag att förutsättningslöstse på dessa frågor. Därför hade jag tänkt fatta mig ganska kort . Men jagmåste nog ändå gä in på några av detaljfrågorna, eftersom flera talare berörtdem. Utskottsmajoriteten tycker att det är onödigt att nu binda kommittén vidvissa bestämda lösningar. Man måste ju kunna väga de olika delarna motvarandra. Först vänder jag mig till som tog uppfrågan om fribeloppsgränserna. Det kan ifrågasättas hur långt mån skall gå närdet gäller att höja dessa gränser. Det handlar om hur mycket man skall jobbaunder den tid som man studerar. Det har varit vår avsikt att man skall kunnaförsörja sig på studiemedlen under studiefiden. Man skall slippa arbeta vidsidan av studierna - det är studierna man skall ägna sig åt. Det finns såledesett skäl till att fribeloppsgränserna ligger ganska lågt. Man skall inteuppmuntra till för mycket arbete vid sidan om studierna. Det behövs avvägningarmed tanke på de studiemeriter som krävs för fortsatt utbetalning av studiemedelosv. Kommittén måste alltså se på denna fråga. Man måste, som sagt, göraavvägningar. Bara för att man vips fattat ett beslut skall man inte tro att ettstort problem därmed är löst - så enkelt är det inte, GullanLindblad säger att föreslår att makeprövningen i Studiesociah stöd m. m. Studiesociah stöd m. m. fråga omäterbetalningssystemet skall avskaffas. Men det framgår inte av reservationen.Moderaterna begär i stället att utredningen skall lägga fram ett förslag. Vpkhar däremot ett direkt förslag om att makeprövningen skall avskaffasomedelbart. Men även denna fråga behöver vägas mot andra förslag pååterbetalningsområdet. Det här är ingen stor fråga. Jag tror säkert attutredningen kan lägga fram t. ex. delförslag. Men jag anser att det ärolämpligt att bryta ut denna fråga. I stället behöver den vägas in i ett störresammanhang, i samband med att förändringar genomförs på återbetalningssidan.Tveklöst är det så att utredningen har till uppgift att särskilt titta pä denhär frågan. Däremot har utredningen inte i uppgift att komma fram till just denlösning som föresläs i reservationen - det är skillnad. Jag hoppas att står fast vid det som vi tidigarehar varit överens om i denna kammare, nämligen att utredningen skall arbetaförutsättningslöst och att den här frågan ingår i utredningens arbete. Såvittjag vet har det inte från något håll i studiemedelskommittén kommit någotförslag om att just denna fråga, som i och för sig är ganska liten i dettasammanhang, skulle brytas ut. Sedan något om studiemedlen för studier utomlands. ÄvenBarbro berörde den frågan. I det avseendet är man i varje fall inomfolkpartiet konsekvent. Även lade man ju fram förslag om ökademöjligheter när det gäller studiemedel för studier utomlands. sadeförra året att det fanns både statsfinansiella och utbildningspolitiska skäl attvara ganska restriktiv. De sade också att gällande regler var ganska bra. Mendet har tydligen hänt någonting som gör att moderaternanu tycker någonting annat. Det har alltså skett en liberalisering av reglerna när detgäller studier utomlands, och antalet studiemedelstagare som studerar utomlandshar ökat mycket kraftigt under innevarande budgetär. har ca 2 000studenter fått denna möjlighet. I utskottsmajoriteten är vi inte beredda att gålängre , både av statsfinansiella och av utbildningspolitiskaskäl. När det gäller studiemedlen tog Margö uppstudiemedelskommitténs direktiv. Hon sade att man inte kan vänta sig någotspeciellt av kommittén, eftersom den har nolldirektiv. Margö harnog läst på litet dåligt, därför att detta är en av de få kommittéer som harmöjlighet att gå utanför sitt eget område - vissa näraliggande områden harnämnts - och finansiera sina förslag. Detta tolkar jag så, att om kommittén visar attförbättrade studiemedel kan leda till minskade kostnader underhögskolestudierna, genom undvikande av studieavbrott och förlängdastudietider, kan det vara en möjlig lösning. Vi skall emellertid inte här gå inså mycket på detaljer, därför att utredningen skall kunna jobbaförutsättningslöst med olika förslag till lösningar. När det gäller behovet av omedelbara förbättringar avstudiemedlen är det inte säkert att de förslag som vpk har lagt fram är deallra bästa. Det har inte gjorts några avvägningar beträffande vem som bästbehöver en höjning. Vpk har naturligtvis obegränsade ekonomiska resurser, mendet har inte vi andra, och därför kan vi inte gå med på enhöjning av studiemedlen fill , Det vore att i onödan binda upp kommittén vid en bestämdlösning, om vi sade att totalbeloppen generellt sett skall öka. Det kan finnasandra förslag som bättretillgodoser behoven i studerandegruppen, Alla lever inte dåligt påstudiemedlen, men eftersom vissa grupper gör det mäste vi noga undersöka hur enlösning skall kunna uppnås, I propositionen föresläs vissa mindre justeringar iförenklingssyfte beträffande återbetalningen av studiemedel, och utskottettillstyrker dessa förslag. Detta gäller också förslaget att studiemedel skallbetalas ut i gymnasieskola, folkhögskola och komvux. Som flera talare har varit inne på, har den allmännadebatten om studiemedel kommit att handla mera om den storaskuldsättningen än om själva tilldelningsbeloppet. Det är bra att också densidan uppmärksammas. Vi ser i utskottet mycket allvarligt på detta. Det ärockså en viktig del i kommitténs arbete att göra avvägningar mellan hur mycketsom skall subventioneras pä tilldelningssidan och hur mycket som skallsubventioneras på återbetalningssidan. Det skadar kanske inte att i sammanhangetpåminna om att studiemedelsbeloppet är . En sak som just nu är viktigare än ett högre totalbeloppför den grupp studerande som har svårigheter att finansiera sina studier medstudiemedel är återinförandet av bostadsbidrag till hushåll utan barn.Riksdagen har uttalat sig mycket klart för ett sådant förslag frånbostadskommittén. De förstärkningar som föreslås på familjepolitikens områdekommer också studentfamiljerna till godo, och dessutom är studiemedlenvärdesäkrade. Utskottet är dock medvetet om att särskilt vissa grupper harstora problem med att finansiera sina studier och att denna fråga därför måsteutredas mycket noga. Jag vill med hänvisning till detta yrka bifall tillutskottets förslag i alla delar och avslag på reservationerna. Studiesociah stöd m. m.