prot · G909141 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag är sedan helt övertygad om att den avgift som lades påhandelsgödsel kommer att verka som en stimulans till att minska användningen avsådan gödsel. Dessutom kan man dä finansiera forskningen om hur användningen avhandelsgödsel skall kunna minskas. Handelsgödslingen är nämligen också ettmiljöproblem av stora mått, 178 (): Men, , eftersom man härden härskattefriheten för sammanslutningar som verkar religiöst, nykterhetsfrämjande,politiskt, miljövärdande, idrottsligt eller för försvarsfrämjande ändamål, ärden väl inte ekonomiskt betydelselös. Då vore ju det naturliga att avskaffabestämmelsen för allihop i stället. Vi tycker faktiskt att den har betydelse, och det tyderockså de uppgifter på som vi har fått. Därför tycker vi att skattefrihetenskall gälla för alla föreningar med likartade ändamål och likartat arbete. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (den särskilda varuskatten) Utskottets hemställan bifölls med 196 röster mot 109 förreservation 1 av m, fl. Mom. 2 (kassettskatten) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avKnut m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 3 (gödselmedelsavgiften) Utskottets hemställan bifölls med 199 röster mot 106 förreservation 3 av m, fl. Rättshjälp m. m. Mom. 5 (reklamskatten för kulturella sammanslutningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avKjell och - bifölls med acklamation. Mom. 6 (dryckesskatten på smaksatt mjölk m,m,) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 146 för reservation5 av m, fl. Mom. 7 (en skatt på miljöfarliga råvaror) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avStig Josefson och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 19 § Föredrogs betänkande 1985/86:47 Inskränktskattskyldighet för stiftelser för rikskyrklig verksamhet m,fl, (prop, 1985/86:169) Utskottets hemställan bifölls. 1985/86:26om anslag till rättshjälp m.m. (prop. 1985/86:100 delvis) och 1985/86:28om rättskipningens organisation. 179 TREDJE VICE TALMANNEN: betänkanden 26 och 28 kommer attdebatteras i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså justitieutskottets betänkande 26 omanslag till rättshjälp m. m. I fråga om detta betänkande hälls gemensamöverläggning för samtliga punkter. 180SVEN MUNKE (m): Det betänkande som vi nu skall behandla harnummer 26. 1 betänkandet säger utskottet att det finns ett välutbyggttrygghetsnät för patientskador. Det finns emellertid maskor i det trygghetsnätet,vilket med rätta har påtalats i en fempartimotion med som förstanamn. I motionen, som har nummer Ju724, konstateras att denpatientförsäkring som infördes ingalunda har motsvarat alla förväntningar.Man påpekar i motionen att bl. a. försäkringsvillkoren är förknippade med entreårig preskriptionstid. Anspråk som framställs , då alltså dennatid har utgått,prövas inte. I en del fall kan misstanke uppkomma att en skada eller ett lytehar sin grund i en felbehandling. Det sker ofta så sent attförsäkringsersättning inte kan påräknas. Då återstår för vederbörandemöjligheten att begära skadestånd. För många kan det innebära en ekonomiskbelastning, för man måste ofta ha juridiskt biträde till hjälp för att hävdasin rätt. Då finns rättshjälpen att tillgå. Men, som det skrivs i motionen,praktiskt taget alltid avslår rättshjälpsnämnderna ansökan om rättshjälp med hänvisningtill vad man betecknar som "ej befogat intresse" enligt 8 § förstastycket rättshjälpslagen. Inte heller hemförsäkringen träder in i dessa fall. Motionärerna hävdar därför med all rätt att patienternasrättsliga skydd måste förbättras och rättshjälpslagen ändras så, att detframgår att rättshjälp i felbehandlingsärenden kan beviljas utan särskildaskäl, om patientförsäkringen inte prövar fallet eller har prövat fallet närsärskilda omständigheter föreligger. Utskottet har i sitt betänkande gjort medgivanden om detberättigade i kraven i motionen, men hävdar att motionärerna redan är vältillgodosedda. Vi moderater i utskottet begär däremot i reservation 2 attregeringen föranstaltar om en utvärdering av gällande regler. Det är ocksåviktigt att regeringen i sä fall skyndsamt framlägger ett förslag om en sådanändring i rättshjälpslagen som kan undanröja en fortsatt felaktig tillämpningav gällande regler. Med dettayrkar jag bifall till reservation 2, Utskottets betänkande handlar också om rätten tilloffentlig försvarare med anledning av en moderat- och en folkpartimotion.Enligt 21 kap. 3 § har den som är anhållen eller häktad ellermisstänkt för ett brott för vilket icke är stadgat lindrigare straff änfängelse ovillkorlig rätt till offentlig försvarare, om han begärdet. Offentlig försvarare skall därutöver förordnas om den misstänkte är ibehov av försvarare med. hänsyn till utredningen av brottet; om försvararebehövs med hänsyn till att det är tveksamt vilken påföljd som skall väljas ochdet finns anledning att döma till annan påföljd än böter eller villkorlig domeller sådana påföljder gemensamt; eller om det i övrigt föreligger särskildaskäl med hänsyn till den misstänktes personliga förhållanden eller till vadmålet rör. Dessa regler innebär en skärpning mot tidigare gällandebestämmelser. Enligt vår uppfattning kan denna skärpning leda till atträttssäkerhetsintressena skadas. Utskottet framhåller också i betänkandet att den som harett verkhgt behov av offentlig försvarare i brottmål skall vara tillförsäkraddenna förmän. En annan ordning kan inte godtas i ett rättssamhälle, sägerutskottet. Utskottet är också kritiskt mot den ojämnhet irättstillämpningen som förefinns. Därför är en utvärdering av de nya reglernabefogad, och en sådan pågår också genom försorg. Vi anser emellertid att ett förslag till lagstiftningbrådskar och bör föreläggas . Även om en utvärdering pågår, ärdet nämligen redan känt att de nya reglerna var en miss och mera handlade omekonomi än om omsorg om rättssäkerheten. Denna bedömning delar vi med storadelar av Rättshjälp m. m. Rättshjälp m. m. Av en undersökning som utfört påuppdrag av framgår att antalet dömda som saknadeoffentlig försvarare har ökat markant, från till drygt 62 %år 1984, I fråga om dem som dömdes till fängelsestraff ökade andelen utanoffentlig försvarare från till , En undersökning har alltså redangett besked om att situationen är otillfredsställande, och jag yrkar därförbifall till reservation 3, Med anledning av dessa yrkanden måste man naturligtvisockså anslå medel för att den nämnda liberaliseringen skall kunna ske. Vi haruppskattat de ökade kostnaderna till 5 milj, kr,, varför vi anser att anslagetbör uppräknas med detta belopp. Jag yrkardärmed bifall till reservation 4, Anf.181 (): Det är i ett rättssamhälle självklart att alla människor,oberoende av börd, inkomst och förmögenhet, skall ha lika möjlighet att kunnata till vara sina rättsliga intressen. Det är därför vi har rättshjälp. Men det är också självklart att staten inte genomrättshjälp kan medverka i alla de sammanhang där enskilda människor kommer ikontakt med eller behöver hjälp av rättsvårdande myndigheter. Det är en mycketgrannlaga uppgift att finna den avvägning som garanterar rättssäkerheten ochsamtidigt inte medför oacceptabla kostnader för staten. har avgivit två betänkanden, ett 1984och ett 1985,1 sitt huvudbetänkande om den allmänna rättshjälpen föreslärkommittén stora förändringar inom hela rättshjälpssystemet. Då vi vet att maninom nu överväger dessa frågor, avstår vi inomfolkpartiet från konkreta yrkanden utom på en punkt, nämligen rättshjälptill asylsökande. På den punkten är vi otåligare än utskottsmajoriteten, somvisserligen finner frågan ha "hög angelägenhetsgrad" men som nöjersig med att avvakta vad regeringen kan komma att föreslå i frågan. har asylsökande rätt till kostnadsfri hjälp i allabeslutsinstanser utom i en, Det är vid det första förhöret vid gränsen hospolisen, när de asylsökande just kommit till vårt land, när de ärrädda och nervösa och finner språket svårt eller obegripligt. Just i den situationensaknar de rätt till biträde av en jurist. utskottets betänkande framgår att antalet asylsökandei vårt land uppgick till omkring 14 500, Av dessa direktavvisades avpolisen efter ett första förhör 2 900 människor. Vi vet att när jurister kommiti kontakt med asylärenden i vilka polisen redan fattat beslut omdirektavvisning har resultatet ofta blivit ett annat, nämligenuppehållstillstånd. Vår slutsats blir att med ett juridiskt biträde närvarandefrån första stund skulle rättssäkerheten bli en helt annan och den nuvaranderättsosäkerheten till stor del undanröjas. Med detta yrkar jag bifall till reservationnr 1 av och i . Till justitieutskottets betänkande finns också fogat ettsärskilt yttrande om offentlig försvarare, undertecknat av bl. a, just KarinAhrland och Hans i , Vi ifolkpartiet har avstått från att reservera oss i frågan, även om det är mycketallvarligt att allt fler människor sedan lagändringen 1984 döms tillfängelsestraff utan att offentlig försvarare har förordnats. Klartotillfredsställande är också att försvarsförordnandena skiftar så avsevärtmellan olika delar av landet. Men då vi vet att håller pä med enutvärdering av de nya reglerna begär vi inte nu en omedelbar lagändring. Anf.182 HANS (): betänkande handlar om anslag till rättshjälp,rättshjälpsnämnderna, allmänna advokatbyråer, vissa domstolskostnader, bl. a,ersättning av allmänna medel till vittnen, målsägande, tolkar m. fl, samtdiverse kostnader för rättsväsendet, bl, a, kostnader för statens rättegångaroch vigselförrättare. Det rör sig om förslagsanslag på något över 300 milj,kr,, som innefattar vissa utgiftsökningar. Omallt detta är utskottet enigt, med undantag för , som yrkar atträttshjälpsanslaget såvitt avser offentliga försvarare höjs med 5 milj. kr.utöver det av utskottet fillstyrkta regeringsförslaget. I reservation 2 krävermoderaterna att det utan tidsutdräkt framläggs förslag fill lagstiftningbeträffande förordnande av offentliga försvarare. I reservation 4 antas det attdetta leder till ökade kostnader för staten, vilka , som , uppskattar fill 5 milj. kr. Hur bestämmelserna närmare skallutformas anger inte . Detta bör enligt deras mening . Justitiedepartementethar uppmärksammat den här frågan alltsedan i höstas. Den 23 oktober förra åretbesvarade justitieministern en av mig väckt interpellation där jag redovisadepåtagliga brister i förutsättningarna för och tillämpningen av reglerna omförordnande av offentlig försvarare. uppdrog regeringen åtdomstolsverket att göra en utvärdering av reformen om offentlig försvarare.Uppdraget skall redovisas för regeringen, i år.I sak synes numera inga skiljaktigheter föreligga. Utskottets uppfattning äratt den misstänktes rätt till offenflig försvarare är ett mycket viktigträttssäkerhetsintresse. Den som har ett verkligt behov av offenflig försvararei brottmål skall också vara tillförsäkrad denna förmån. En annan ordning kaninte godtas i ett rättssamhälle. Antalet försvararförordnanden har minskatefter lagändringarna. Nedgången varierar avsevärt mellan olika delar avlandet. Denna ojämnhet är mycket otillfredsställande. Detsärskilda yttrande som utskottets ordförande m, fl, gjort i ärendet och somLars har redogjort för uppfattar jag mer som en markering av vadutskottet har anfört. och socialdemokraterna är överens om att enutvärdering som är i färd med att utföra bör avvaktas, innan enlagändring kan göras. Pågrund av vad jag nu har anfört yrkar jag avslag på de moderata reservationerna3 och 4, När det gäller reservation om rättshjälp åt asylsökandehar och i agerat på ett annat sätt. Ireservationen låtsas de inte om att asylutredningen om någon månad skallframlägga sitt förslag om bl, a, juridiskt biträde för asylsökande. Prot.1985/86:141 Här talar man inte om att utredningen bör avvaktas, innan manbegär lagändring, talade om att man inte har tålamod. Rättshjälp m. m. folkpartietpå likartat sätt som gör beträffande ärendet om offentlig försvarare.Skillnaden är bara den att inte yrkar på någon höjning avrättshjälpsanslaget, Men har ju bättre råd och kan föreslå 5 milj,kr, med hänsyn till att andra nedskärningar som partiet begärt i storutsträckning inte har bifallits. I sak föreligger det emellertid inte så storaskillnader mellan utskottsmajoriteten och folkpartireservanterna. Juridisktbiträde vid gränsen åt asylsökande är en fråga av hög angelägenhetsgrad. Desom anländer till i syfte att söka asyl har naturligtvis ofta svårt atthävda sina intressen. Bristande kunskaper om det svenska regelsystemet ochspråket bidrar till detta. Situationen för den asylsökande är i sig oroande ochverkar i samma riktning. De svårigheter som uppenbarligen föreligger hartidigare uppmärksammats i . tillstyrkte sedaninte bara förslaget om en asylutredning utan förutsatte också att frågan omadvokatberedskap för dessa ärenden kunde komma att aktualiseras avasylutredaren. Asylutredaren kommer att framlägga förslag som förbättrarrättssäkerheten i samband med asylprövningen vid gränserna. Dettaöverensstämmer också med de direktiv som invandrarministern gav. Utskottet anser att resultatet av det pågåendeutredningsarbetet och regeringens åtgärder med anledning därav på sedvanligtsätt bör avvaktas. Med tanke på att utskottet framhållit att frågan har högangelägenhetsgrad utgår jag ifrån att regeringen efter framlagd utredning ochsedvanlig remissomgång m. m. framlägger förslag till erforderliglagstiftning. Jag yrkardärför avslag pä reservation 1. m. fl, moderater har reserverat sigbeträffande rättshjälp till felbehandlad patient, I reservationen påstås atträttshjälp praktiskt taget aldrig - nästan aldrig, sade -beviljas för mål som avser ersättning för skador som åsamkats inom hälso- ochsjukvården. Detta påstående är inte riktigt. Det vinner inte stöd i deförfrågningar som gjorts i samband med att ärendet behandlats i utskottet. Reservanterna vill kartlägga - säger "utvärdera" - om brister i tillämpningen förekommer. Det bör ankommapå regeringen att föranstalta om denna kartläggning liksom att skyndsamt läggafram förslag om ändring av rättshjälpslagen, om kartläggningen ger anledning därtill. Det är angeläget att patienter som drabbats avbehandlingsskador inom hälso-och sjukvården får kompensation för dessa. Inom patientförsäkringen har patienten ett relativt gott skydd. Men vissa skadefall ersätts inte genom försäkringen. Patienten är då hänvisad till att söka ersättning t. ex. genomatt framställa anspråk på skadestånd. Om inte uppgörelse i godo kan träffas kan ersättningstalan föras vid domstol. Behov av biträde enligt rättshjälpslagen torde då i och för sig kunna föreligga, men om ersättningskravet har prövats i sak enligt villkoren för patientförsäkring och avslagits, torderisken för att också ansökan om rättshjälp avslås vara större än om någon sådan saklig prövning inte hade skett tidigare. Om så blir fallet, sker avslaget påden grunden att sökanden saknar, som det står i lagen, befogat intresse att fä saken prövad. 136 En stor försiktighet vidanvändningen av denna avslagsgrund är förordad både iförarbetena till rättshjälpslagen och genom rättspraxis. Syftet medbestämmelsen om att befogat intresse saknas att få saken prövad är attförhindra missbruk av rättshjälpen i uppenbara fall. En sådan bestämmelse kanknappast avvaras helt ens i patientskadeärenden. Det gäller naturligtvis att setill att rättshjälpslagens bestämmelser tillämpas på ett riktigt sätt. Jag villockså erinra om att det finns möjligheter till överklagning mot felaktigabeslut. Jag yrkar bifall till justitieutskottetshemställan och avslag på samtliga reservationer. '1985/86:141 Rättshjälp m. m. 183 (); Jag konstaterar att gömdeden mera känsliga reservationen om rättshjälp till felbehandlad patient tillslutet av sitt anförande. Jag förstår att frågan kan vara litet ömtålig,eftersom den tagits upp i en fempartimotion. Samtliga partier här i riksdagenhar alltså skrivit under denna motion, och det kan kanske vara litet svårt förHans Göran att förklara sin inställning för den partikamrat som stärbakom motionen. påstår att syftet med bestämmelsen äratt man vill förhindra missbruk av rättshjälpen. Men en hel del av kostnaderna,, åvilar patienten i sådana här fall - även om den sökande fårersättning för rättshjälp får han det kanske inte till . Det är isig en broms för att man inte i onödan skall försöka driva mål där utgången ärnästan klar. Jag tycker därför att det syfte med bestämmelsen som Flans GöranFranck hänvisade till var ett dåligt försvar för den. Vi har bara begärt i vår reservation att man skallutvärdera en del mål för att se hur det verkligen har gått till, och om detvisar sig att det förekommit brister i tillämpningen, då bör man träda in. Mankan inte vifta bort det. Det är ofta hårt drabbade människor som har svårt attsjälva föra sin talan, som mäste tänka på ekonomiska ting osv. Det var denreservationen som kom sist. Jag vill när det gäller rättshjälpen också ta upp ettannat spörsmål, som vi något har utvecklat i reservation 3 och naturligtvisdelvis också i reservation 4, som är en följdreservation. sedan kundeman i TV, i program Magasinet, se rättegångar, där det visserligenvar konstruerade mäl mot personer som hade begått någon brottslig gärning, mendär det var en riktig domstol, riktig åklagare och en riktig försvarsadvokat.Där kunde man se skillnaden - sanktionerna blev helt olika. Den som hade enadvokat vid sin sida klarade sig mycket bra. Jag vill inte hänvisa vare sigtill pressen eller till andra media, men det var belysande i sammanhanget attdet var sådana personer som hade råd att skaffa en advokat som klarade sigbäst, medan den som inte hade råd att skaffa en försvarsadvokat och inte fickrättshjälp stod sig slätt. Anf.184 (); Det är naturligtvis en principiell markering vi ifolkpartiet har gjort, när vi nöjt oss med en enda reservation till dettabetänkande. Rättshjälp m. m. ställt upptill förmän för de allra sämst ställda flyktingarna, de asylsökande. Det är naturligtvisingen hemlighet för oss, , att direktavvisningarna vid gränsenhar kommit att utnyttjas i långt högre grad än vad som avsägs när lagen en gångskrevs. har direktavvisningarna fått sådana proportioner att tillämpningenav lagen måste ifrågasättas. Nog måste väl advokaten blioroad, när han läser om ärenden där polisen fattat beslut om direktavvisningmen där resultatet, sedan den asylsökande fått hjälp av en jurist, blivit ettannat, nämligen uppehållstillstånd. Det måste ju vara oroande. Att vi har en annan inställning till rättshjälp åtasylsökande än när det gäller den allmänna rättshjälpen i stort beror på i det förra fallet inte har kommit så långt. När det gäller den allmännarättshjälpen vet vi att man i nu håller på att övervägafrågan. När det gäller rättshjälp åt asylsökande är bollen, om man kan uttryckadet så, fortfarande hos asylkommittén, och den lär inte bli färdig med sittarbete i varje fall. 185 HANS (): Det är riktigt som säger att detrör sig om en motion från företrädare för fem olika partier, I den motionenbegärs förslag till ändring av rättshjälpslagen i syfte att stärkafelbehandlade patienters rättssäkerhet, talade om utvärdering, ochdet har talats om kartläggning. Det har varit en obestämdhet i ståndpunkterna,vilket väl tyder på att inte ens är säker på hur han skall förfara.Det viktigaste är ju egentligen att det inte har framkommit någon belysning avatt det föreligger ett behov av det som begärs i de yrkanden av olika slag somSven Munke kommer med, hade ju själv tillfälle att lyssna till deförfrågningar som gjordes i samband med att ärendet behandlades. Sedan säger att om det visar sig att detföreligger ett behov, då vill han ha ändringar. Det är väl bättre att SvenMunke återkommer i detta ärende när han med belysande exempel kan ange påvilket sätt som bestämmelserna brister. Det är helt klart att och jag i sak är ense.Vi är också överens om att nuvarande situation är oroande. Det är föreskrivet att asylutredningen skall lägga framsitt förslag . Jag har hos utredaren förhörtmig om när han är klar med sin utredning. Han räknar med att utredningen skallkunna offentliggöras inom någon månad eller så. Det är en . Detrör sig alltså inte om den länga tid som angav. Innan vi konkret anger hur debehövliga förändringarna skall utformas är det viktigt att vi har fåttutredningens förslag. Hur lagstiftningen skall ändras har inte heller LarsSundin eller preciserat. Det finns en motion i vilken man något harredovisat hur förändringarna skall utformas, men det har inte gjorts frånfolkpartiets sida. 186SVEN MUNKE (m): ironiserade litet över attvi i reservationen har använt beteckningen kartläggning, medan jag i mittanförande har Rättshjälp m. m. Det är ingenting att kiva om. Orden Prot.1985/86:141 behöver väl ungefär detsamma språkligt sett, så det är inget atthänga upp sig på. Det väsentliga är att vi reservanter vill göra något,vilket inte majoriteten 187 (): Nej, , jag sade inte att detskulle dröja en mycket innan asylutredningen lägger fram sitt förslag,men jag betvivlar att det kommer . Jag har också gjortdiverse förfrågningar med anledning av att det i betänkandet står attutredningen kommer att avge sitt förslag . Jag tror inteatt utredningsbetänkandet blir färdigtryckt och publicerat . Ni vet inte hur ni vill ha det, säger ,Något vet vi ändå hur vi i fortsättningen vill ha det. Jag tror t, ex. att detfinns starka skäl för att från polisen till invandrarverket flytta överbesluten om direktavvisning och låta polisen bara verkställa invandrarverketsbeslut. Men i väntan på en sådan ändring borde vi i alla fall kunna varaöverens om följande; Så länge polisen har också en dömande uppgift bör deasylsökande ha rätt till juridisk hjälp. 188 HANS (): Av allt att döma kommer asylutredningen, , att lägga fram sitt förslag tidigare än vad undersökningen beträffandeoffentlig försvarare kommer att göra, I frågan om offenflig försvarare intarfolkpartiet den korrekta ståndpunkten att man bör avvakta undersökningen. Men iasylutredningsfrågan är man så otålig att man inte kan avvakta, trots att det ialla fall kommer att läggas fram ett förslag. När det gäller vad vill i detta sammanhangstannar det nu vid att han vill ha en utvärdering. Men har intekunnat klargöra att det verkligen finns ett behov av att göra enutvärdering i denna fråga. 189 (); De fem representanterna, en för varje parti,har inte skrivit motionen utan tungt vägande skäl. Det har förekommitbeskrivningar av sådana fall som reservationen gäller, även om jag inte här kanredogöra för något exakt fall. Det vi begär är bara att man skall göra enutvärdering- hängde upp sig på att jag inte begärde en"kartläggning", men av speciella skäl vill jag inte använda detordet. Det är väl inte så märkvärdigt. Det visar i alla fall en vilja. Motionenär undertecknad av representanter för fem riksdagspartier. De är väl inte heltute och reser. Det kan jag inte tänka mig. Motionen har tillkommit därför attdet finns skäl för den. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslutet redovisas efter debatten om justitieutskottetsbetänkande 28,) Prot,1985/86:141 190TREDJE VICE TALMANNEN; Kammaren övergår nu till att debattera justitieutskottetsbetänkande 28 om rättskipningens organisation. 191KARIN AHRLAND (fp): Det är inte ofta som enskilda motioner gerupphov till ett så omfattande betänkande som det justitieutskottet har skriviti fråga om rättskipningens organisation. Även om vi i betänkandet behandlaråtta motioner, bl, a. två partimotioner från och , skalljag gärna från början säga att det kanske främst är en kommittémotion medGunilla som första namn som har förorsakat både den omfattanderemissomgång vars svar finns bilagda betänkandet och den i och för sig nyttigaom än något oroliga debatt som ägt rum framför allt i våra domstolar. Låt mig därför också redan inledningsvis, i min egenskapav utskottsordförande, nämna att jag tycker att det har varit naturligt, italarstolen skulle jag t, o, m, kunna säga självklart, att utskottet i fråga omdomstolsorganisationen i stort har arbetat i en strävan att nå enighet iprincipiella avseenden.