prot · G90966 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:66 1 § Fyllnadsval till utskott Företogs val av en suppleant i vartoch ett av utrikes-, försvars-, utbildnings-, närings- ocharbetsmarknadsutskotten, AnL 1 TALMANNEN; Enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag harvalberedningen enhälligt föreslagit till suppleant i utrikes- ocharbetsmarknadsutskotten, till suppleant i försvarsutskottet, till suppleant i utbildningsutskottet och tillsuppleant i näringsutskottet. suppleant i utrikesutskottet () suppleant i försvarsutskottet () suppleant i utbildningsutskottet () suppleant i näringsutskottet () suppleant i arbetsmarknadsutskottet () 2 § Meddelande om svar på interpellation 1985/86:86 AnL 2 Statsrådet : Jag hade för avsikt att besvarainterpellation 1985/86:86 av , Då interpellanten inte kan taemot svaret har vi överenskommit om att svaret i stället skall avlämnas den 10februari, 3 protokoll 1985/86:64-67 Prot.1985/86:66 3 § Svar på interpellation 1985/86:84 om åtgärder för aUförbättra vattenkvaliteten i norra Om åtgärderför att förbättra vattenkvaliteten i norra AnL 3 Statsrådet : har frågat mig vilka åtgärderregeringen har vidtagit och avser att vidta för att uppnå en bättrevattenkvalitet i norra . Bakgrunden till frågan anger Skårvik vararapporter om att vattenkvaliteten i försämrats under de senasteåren. är ett av våra starkast förorenadevattenområden. Försämringar av fjorden anges ha inträffat redan under1920-talet, och har fjorden förvandlats till ett vattenområdedär marint liv till stora delar är utplånat. Föroreningen som tillförs fjorden härrör till heltövervägande del frän utsläpp från den norska sidan av fjorden. Från den svenskasidan är föroreningen ringa och påkallade vattenvårdsåtgärder vidtagna ellerunder utförande. begränsades utsläppentill fjorden från norsk industri. Denna begränsning var dock helt otillräckligför att tillfredsställande förhållanden i fjorden skulle kunna uppnås. uppger att norska statensforurensningstilsyn meddelat att kraftfulla åtgärder nu vidtagits i syfte attIdefjorden skall kunna användas för rekreation och fiske. Sålunda har bl.a.föreläggande meddelats beträffande den dominerande föroreningskällan,Saugbrugsforeningens cellulosaindustri i , som innebär att åtgärderskall vara vidtagna till . Åtgärder skall också vidtas vidannan industri och inom kommunerna i övrigt. Enligt den av 1974 ratificerademiljöskyddskonventionen mellan , , och skall vidprövning av tillåtligheten av miljöskadlig verksamhet störning som sådanverksamhet medför eller kan medföra i annan fördragsslutande stat likställasmed störning i det egna landet. Talan i fråga om sådan störning får föras avannan fördragsslutande stat i det land där den miljöskadliga verksamhetenbedrivs. anger att enligt överenskommelse med dennorska prövningsmyndigheten kommer utredningar och annat material som avseråtgärder att förbättra förhållandena i att nu kontinuerligttillsändas verket. får därigenom möjlighet att efter handuttala sig om dessa åtgärder. Det är min förhoppning att de nu redovisade norskaansträngningarna att förbättra förhållandena i ger snabba resultat.Jag förutsätter att tar till vara alla de möjligheter somfinns att verka för att åtgärder för tillfrisknande vidtas medskyndsamhet. AnL 4 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Man kantycka att svaret är positivt. Regeringen har ju trots allt tagit vissa kontakteroch fått vissa löften. Men man måste fråga sig hur de olika regeringarnasedan 1940-talet har kunnat blunda för det som har givit ett 34 så katastrofalt resultat, dåhavsbottnen och vattenområdet har blivit ett område,där marint liv till stora delar är utplånat. Som vi alla känner till har det inträffatförsurningar i kustvattnens ekosystem. I denna interpellation har jag speciellttagit upp frågor med anknytning till miljö. Jag vill docksamtidigt notera att den havsmiljö vi närmast känner i hög grad påverkas av detsom sker i övriga kustvatten i . För vidkommande är hav och kust en resurs somtjänar både det rörliga friluftslivet och folkhushållet. Utefter kusten bedrivsett omfattande fiske. Inom havsbrukets ram har nya näringar kommit till i formav fisk- och musselodling. Både det traditionella näringsfånget och nyföretagandethotas nu av förändringar i den miljön. Larmrapporterna är flera.Sveriges fiskares riksförbund framför i ett dokument till regeringen att fisketi kommer att slås ut . Torskfångsterna har gått nedtill en femtedel av tidigare noteringar. Myndigheter, institutioner ochmarinbiologer får rapporter från olika håll om att salar, fisk, snäckor,musslor och andra organismer uppvisar abnormiteter, som beror på utsläpp ellerannan påverkan på vattnet. Havsfiskelaboratoriet i meddelar i en skrift atteutrofieringen av vissa vattenområden ökat . Detta innebär etthot mot åtskilliga fiskarters lekplatser. Man säger också att hotet mot sillensromläggningsplatser på bottnen ökat genom tilltagandemiljöproblem. Vad forskarna kan märka i sina analyser bekräftas avyrkesfolket. Fiskare, dykare och andra som känner den miljön talar omhavsbottnar som kan liknas vid öknar. Siktdjupet är på sina håll bara någrameter. Problemen fokuseras nu till norra delen av . Sedanlänge är , gränsvattnet mellan och , närmast en helt dödfjord. Här vet man att detta beror på utsläpp från Saugbrugsforeningensanläggningar i . Enligt uttalande från miljöskyddschefen i fylkemotsvarar Saugbrugs utsläpp av organiskt material vad som "produceras"av en stad på 300 000 invånare. Den kanske största förorenaren på andra sidan riksgränsenfinns i Fredrikstad. I anslutning till floden finns de storaindustrierna Kronos Titan och . Enligt Norsk institutt forvannforskning, NIVÅ, påverkar utsläppen ett enormt vattenområde som sträckersig ned mot . NIVÅ har dokumenterat ett " stortområde som starkt förorenat. Nya påfrestningar på vattenmiljön kan det bli om Saugbruggör allvar av sina planer på en fiskodling i stor skala. I utsläppen kommer attingå ca fosfor , vilket motsvarar utsläppen från en befolkning på50 000 invånare - med ett reningsverk som tar bort . De här angivna föroreningskällorna är påtagliga och kända.Tyvärr finns det ingen fullständig kunskap om alla föroreningar ochverkningarna av dessa. Det beror på att det saknas resurser för en sådanforskning. Vissa dokumentationer finns förstås. Inte minst kan man draslutsatser och lärdomar av den s. k. Gullmarnplanen. Den initierades är 1979 avden dåvarande regeringen. Gullmarn är landets mest utforskade vattenområde. Om åtgärderför att förbättra vattenkvaliteten i norraBohuslän Prot.1985/86:66 Av planen framgår att fjorden påverkats negativt genomurlakning från den konst- och naturgödslade åkermarken inom fjordens nederbördsområde. Om ätpärder för att fn Kväve- och fosforläckaget ärbetydande. Det finns anledning förmoda att bättravattenkvaliteten i bottnarna och vattnet utefter har påverkats avsamma orsak. norraRohiLslän '' också illa att reningsverkenöverskrider de gränsvärden som är Enligt uppgift släpper var tredje kommun i Bohuslänut alldeles för mycket fosfor i vattendragen. ensartadinom andra kustlandskap i . Om det ien framtid skall finnas en levande kust, med fiske, beredningsindustrier ochturism, måste snabba åtgärder till - det sade i och för sig statsrådet i sittsvar. Kustvattnet och havet utanför är i fara genom människans försummelse.Skogsdöden har sin motsvarighet i vattendöden. a.påpekat att döda bottnar breder ut sig, fisken försvinner, musslorna bliroätliga och badvattnet blir stadigt sämre. Det har gått så långt att manbefarar en ekologisk kollaps. Det är nu uppenbart att det krävs snara åtgärder för attkomma till rätta med dessa problem. Som vi bedömer det måste nu existerande samarbetsorgan somär knutna till gränsregionerna och sysslar med miljöfrågorna ges allt stöd. Detgäller framför allt organ på länsstyrelse- och fylkesnivå. På grund av ärendetsvikt och betydelse bör regeringarna i resp. länder trappa upp samarbetet i formav direkta kontakter och med syfte att forma ett åtgärdspaket som skallpåskynda restaureringsarbetet inom vattenvården. Jag hoppas nu att regeringen och statsrådet intebara nöjer sig med förhoppningarutan också tar egna initiativ. Det ärtrots alltvårt svenska vatten som förstörs. Det gäller inte att förutsätta. Det gälleratt leda arbetet för en bättre havskvalitet. Med detta vill jag också ställa frågan: Kan statsrådettänka sig att man avsätter mer pengar för forskning och vidareutvecklingbeträffande de här vattnen? AnL 5 (); Det är bra att interpellationen har ställts.Norra Bohusläns kustvatten har problem. gjorde en vidare utblick mot helaKattegatt-Skagerrak-området. Vi kan diskutera också detta, men jag tror att vigör det bättre i ett annat sammanhang. Vi socialdemokrater i väckte en motion om miljöförhållandena i Kattegatt-Skagerrak-området. Jag kommerför min del att hålla mig till gränstrakterna. Vattnen utanför norra kust bjuder en helt unikhavsmiljö. Vi har rännor som är . Vi har ett vatten med en salthalt som motsvarar den i havsdjupen. Vi har mer tidvatten här i norraBohuslän än vid övriga delar av den svenska kusten. Och det är alltså i dennaunika havsmiljö som vi har dessa förorenande utsläpp från ochGlömma. Utsläppeni har pågått . möjligtatt de har pågått längre, men det var som man började göraregelbundna mätningar. är en dålig recipient, som 36 experterna formulerar det. Det ärett trångt utlopp. finns dettre trösklar, och de ger dålig cirkulation. Det är sött ytvatten i Idefjordenoch saltare bottenvatten. För dagen är Saugbrugsforeningen nästan ensam somförorenare. Men var också kommunförorenare. Efter påtryckningar från det socialdemokratiska partidistriktet iBohuslän - vi arbetade rätt intensivt med dessa frågor då, ledda av eldsjälenFritz i - gjorde dock den norska regeringen en framställning tillStortinget, och efter överläggning och bearbetning fick vi, med som miljövärnsminister, ett reningsprogram för . Det har fungerat rätt bra. Det medförde klaraförbättringar, säger forskarna, fram till 1981-1982. Men då, eftervalnederlaget, förlorade inflytandet över dessa frågor. I fråga om Glömma är problemet svårare. Vattenföringarnaär stora, och vattnet sprids effektivare. Vi vet att hushållen i Sarpsborg ochFredrikstad släpper ut sitt avloppsvatten nästan orenat, liksom de storaindustrierna. har vi i Dynekilen och påkänning av vatten frånIdefjorden och Glömma. Halter av lignin mäts upp så långt söderut som vidHavsstensund. Glömma påverkar framför allt Kosterområdet. Vattnet där ärgråare, mer slamrikt och binder ofta tungmetaller. Speciellt problematiskt blirdet naturligtvis när föroreningarna kommer ut i Nordsjövattnet, som i sig ärförorenat. Vi har påverkan av olika strömmar, den baltiska strömmen och denjutska strömmen. Dessa problem får vi brottas med. Från svensk sida vet vi - av egna erfarenheter frånGullmarsfjorden, som ju var på väg att bli en starkt förorenad fjord - att detgår att nå resultat, och snara sådana. Redan året efter attcellulosaproduktionen vid bruk hade stoppats började man märkaförbättringarna. Om vi nu med svensk hjälp kan åstadkomma påtryckningar påNorge så att det reningsprogram som diskuteras verkligen kommertill stånd, då vet vi att Glömma, tack vare den kraftiga vattenföringen, mycketsnart kommer att få en bättre vattenkvalitet. Det är en förhoppning att såskall bli fallet, och därför vädjar också jag till miljöministern att tainitiativ för att trycka på norrmännen. Om åtgärderför att förbättra vattenkvaliteten i norraBohuslän Enligt den uppgift som jag har fått, KenthSkårvik, avslogs Saugbrugsforeningens ansökan om tillstånd till fiskodling avden norska prövningsmyndigheten. Tillstånd har endast lämnats till en litenodling av smolt. Det kan väl möjligen ses som tecken på god vilja från denorska myndigheternas sida. Med anledning av och vill jag bara säga att jag ser med mycket stort allvar på situationenutmed den svenska - jag skulle kunna tillägga att detsamma gällersituationen i . Tillsammans med mina medarbetare kommer jag under denallra att ägna synnerligen stor uppmärksamhet åt utvecklingenav den miljön. Jag skall fundera över hur jag på lämpligt sätt kanåterkomma till med mer preciserade synpunkter. Jag förutsätter att vidå får möjligheter till Om ökat skydd för utrotningshotade växt-och djurarter Detta är en fråga som vi oberoende av regering harintresse av att försöka göra något konstruktivt och långsiktigt åt. Jag sergärna att vi, över partigränserna, lugnt och sakligt diskuterar hur vi skallkomma till rätta med de mycket stora problem som vi här har talat om. AnL 7 (); Jag tackar statsrådet för det sista som härblev sagt. Jag tycker att allt som har framförts från talarstolen ärpositivt. Jag vill att vi nu från alla håll, precis som statsrådetsade, tillsammans skall visa den oroliga kustbefolkningen att vi bestämt ossför att göra något för att se till att våra efterkommande skall kunna utnyttjadessa vatten, både för fritidsändamål och yrkesmässigt. Jag är därför myckettacksam för det som har sagts här . Överläggningenvar härmed avslutad. 4 §Svar på interpellation 1985/86:96 om ökat skydd för utrotningshotade växt- ochdjurarter AnL 8 Statsrådet ; har frågat mig vilka åtgärderjag tänker vidta för att skall leva upp till den s.k. Bernkonventionenskrav när det gäller skyddet av flora och fauna. Enligt konventionen åligger det parterna att vidta lämpligaoch nödvändiga åtgärder för att säkra bevarandet av vilda djur- och växtartersamt deras naturliga miljö. Tyngdpunkten i konventionen ligger vid skydd av vissaarter som är angivna i listor fogade till konventionen. Undantag frånkonventionens bestämmelser får göras av vissa närmare angivna skäl underförutsättning att den berörda populationens fortbestånd inte ogynnsamt påverkasav undantaget. Undantag medges i konventionen bl. a. för att hindra allvarligskada på gröda, boskap, skog, fiske m. m., för forskning och utbildning samtför vissa övergripande allmänna intressen. Undantag som gjorts är underkastaderapportskyldighet. Det svenska arbetet till skydd av flora och fauna har iförsta hand inriktats på att bevara de hotade arternas biotoper. Betydandemarkarealer har skyddats genom olika former avnaturvårdsförordnanden, t. ex. nationalparker och naturreservat. S. k. djurskyddsområden avsätts av som skyddför djurlivet. Regeringen har beslutat att vidta åtgärder för skydd ochförvaltning av sammanlagt 55 urskogsområden i fjällområdet. Den sammanlagdaareal av skyddade områden som jag har redovisat uppgår till drygt 2,5miljoner hektar, vilket motsvarar av landareal. En viktig förutsättning för att man skall kunna bevarahotade arter är de hänsyn jord- och skogsbruket skall ta till naturvården.Skogsvårdslagen och den s. k. skötsellagen föreskriver att hänsyn skall tastill naturvårdens intressen vid skötsel av skogs- resp. jordbruksmark. nämner särskilt frågan om skyddsjakt på säli . Det bör först noteras att salen numera är fredad. Viss skyddsjaktpå säl kan dock förekomma med hänsyn till skadegörelse på fisket. Rätten tillsådan jakt är förbehållen yrkesfiskare som vid fiske tillfälligtvis påträffarsäl. Något sökande efter säl i jaktsyfte är inte tillåtet. Denna skyddsjaktstrider inte mot . När det gäller skydd av särskilda arter kan jag även nämnaatt med stöd av lista över sällsynta ochhotade djurarter har fridlyst ett antal grod- och kräldjursarter, som tidigaresaknat lagstadgat skydd i hela . Jag har redovisat hur samhället på de punkter upp aktivt verkar för skydd och bevarande av flora och fauna. Det finnsenligt min mening ingen grund för påståenden att inte efterleverBernkonventionens bestämmelser. Några sådana påståenden har ej hellerframförts inom ramen för konventionsarbetet. Om ökat skydd för utrotningshotade växt-och djurarter AnL 9 LARSERNESTAM (fp): När jag nu tackar statsrådet för det svar jagfått vill jag först ta upp varför jag vill diskutera . Förändringarna i jordbruket har medfört att många växterär hotade, speciellt genom förändringar av hagmarken, igenväxning ochskogplanteringar. Också inom skogsbruket är många arter hotade genom bl. a.utdikningen av våtmarker. Närmare 40 växtarter har försvunnit . Ochdet beräknas att inte mindre än 340 är i farozonen. I den här debatten kommer jag emellertid inte att ta minaexempel från utan från faunan, djurlivet. Jag tror nämligen, herrtalman, att diskussionen blir mer konkret om man utgår från exempel. undertecknadesBernkonventionen om skydd för utrotningshotade växter och djur. Densocialdemokratiska regeringen har ratificerat den. Konventionen innebär ettstort ansvar för de stater som har undertecknat den. I de allmänna bestämmelserna står det bl. a. att särskilduppmärksamhet skall ägnas åt utrotningshotade och sårbara växter. Målet är attskydda vilda djur och växter och deras naturliga miljö. Varje avtalsslutande part skall vidta åtgärder för attfrämja nationella riktlinjer för att skydda vilda djur och växter. Hänsyn skalltas till ekonomiska krav. I kap. II pekas på behovet av lagstiftande ochadministrativa åtgärder för att säkerställa skyddet, och i kap. III tasskyddet för en rad specificerade arter upp. Det finns ingen grund för.påståenden att inteefterlever bestämmelser, säger statsrådet. Jag har delvismotsatt uppfattning. Jag vill därför diskutera tre djurarter som finns med iden nämnda specifikationen i kap. III och dessutom nämna något om salarna iÖstersjön. Jag börjar då med fjällräven.När det gäller skyddet fördenna art kan man säga att inrättandet av de enligt uppfattningotillräckliga naturreservaten och nationalparkerna, som statsrådet hänvisartill, ändå är åtgärder i konventionens anda. Trots detta är akuthotad. I det här fallet måste enligt min uppfattning det som sägs i kap. I omekonomiska krav Om ökat skydd för utrotningshotade växt-och djurarter gälla.Utredningsarbete pågår, men har inte fått-det flora-ochfaunaanslag som så väl behövs för att skydda arten. Jag har tidigare i debatter i nämnt deutrotningshotade hackspettsarterna vitryggig hackspett, gråspett och tretåighackspett. De påverkas av förändringar inom skogsbruket och är akututrotningshotade. Statsrådet hänvisar till föreskrifter om hänsyn iskogsvårdslagen och skötsellagen. Jag vet att de bestämmelserna finns och attskogsvårdens folk anordnar kurser, ger information och försöker verka ilagarnas anda. Problemet är bara, herr talman, att åtgärderna är otillräckliga.Bestämmelserna om hänsyn i samband med skogsbruket fanns ju också närmellanspet-ten, en släkting till de nu utrotningshotade arterna, dog ut . Vad har statsrådet för konkret handlingsplan i Bernkonventionensanda för att skydda dessa arter? Uttern är utrotningshotad, och här blir frågeställningenverkligen akut och aktuell. I de utbyggnadsplaner för vattenkraften somregeringen ivrar för och som jag bedömer delvis har tillkommit under påverkanfrån berörda fackförbund drabbas ofta utterns områden. Så är fallet exempelvismed den nu planerade utbyggnaden av . Den utterstam som finns därförsvinner, om utbyggnaden kommer till stånd. Har regeringen verkligen ensamlad plan, som väger in bevarandeintressen i samband med vattenkraftsutbyggnaden?Det bör man ha, om krav skall uppfyllas. Jag skulle vilja haen redovisning från statsrådet om detta. Blir det en utbyggnad av ,och hur blir det med utterstammen? Salarna i finns inte med i uppräkningen av arteri konventionen. De allmänna bestämmelserna i konventionen är tillräckliga föratt ta upp behovet av skydd. I interpellationssvaret finns inget som tyder påatt statsrådet anser att särskilda åtgärder behöver vidtas utöver fridlysning.Han hänvisar endast till skyddsjakten. Min samlade frågeställning till statsrådetIngvar är sålunda; Vilken handlingsplan har regeringen för att skyddade hotade arterna i anda? Jag tycker att vi borde kunna diskuterasådana här frågor lugnt och sakligt. När talar om en utbyggnad avvattenkraften som regeringen tänker sig efter påtryckning av olika fackförbundkonstaterar jag bara att den argumentationen inte riktigt hör hemma här, av detenkla skälet att riksdag har beslutat att vi skall bygga utvattenkraften med till motsvarande 66 terawattimmar.Gideälven prövas i det sammanhanget, och man skall inte göra detta till enfråga om relationer mellan fackförbunden och regeringen, för det är faktisktSveriges riksdag som har fattat detta beslut. Jag tycker riksdag skallvara rakryggad nog att ta ansvaret för det beslutet. I övrigt vill jag säga, herr talman, att de statligainsatserna för skydd av värdefulla markområden för innevarande budgetår harfördubblats från 20 till 40 milj. kr. Anslaget har av regeringen i åretsbudgetproposition föreslagits oförändrat. Det är för övrigt samma belopp somnaturvårdsverket yrkat i sin anslagsframställning. Det innebär en mycketkraftig uppräkning i ett lägedär det prutats på de flesta övriga anslag. har vikten av särskildanaturvårdsåtgärder i odlingslandskapet kommit att alltmer uppmärksammas. Ettviktigt mål bör vara att bevara gräsmarkens karaktär av fortlöpande hävdadängs- och hagmark. De biotoper som är att hänföra till denna typ av mark harutomordentlig betydelse för växt- och djurarternas mångfald och för dengenetiska variationen. Även där har vi i ett hårt budgetarbete kunnat få lossvissa medel. 5 milj. kr. vill regeringen avsätta för naturvårdsåtgärder iodlingslandskapet. Vi hoppas naturiigtvis på stöd på den punkten. En viktig förutsättning för att bevara hotade arter är,som jag nämnde tidigare, de hänsyn jord- och skogsbruket skall ta tillnaturvården. och har tillsammanspresenterat riktlinjer för skogsvårdsstyrelsernas och länsstyrelsernassamarbete i frågor som rör den naturvårdshänsyn som skogsbrukets utövare ärskyldiga att ta i sin verksamhet. Jag ser ingen annan metod att följa i detavseendet. Det vore intressant att höra om har någrakompletterande synpunkter på hur vi annars skulle gå till väga. Av dessa riktiinjer följer bl, a, att länsstyrelserna börförse skogsvårdsstyrelserna med underlagsmaterial i arbetet med 5:3-skogarna,En lista på sådana typer av områden som kan vara av särskild betydelse frånnaturvårdssynpunkt har redovisats. bör enligt riktlinjernasamråda med , och i vissa fall med kommunen, när sådana områden äraktuella för åtgärd. Dessutom skall enligt beslut om livsmedelspolitikenjordbruket i rimlig utsträckning bedrivas så, att det bidrar till att bevaragenetisk variation och värdefulla delar av fauna och flora i odlingslandskapet. Men ändå kommer vi ständigt att upptäcka vissa brister.Nya risker kan uppstå. Då får vi, tillsammans med berörda myndigheter, försökavidta kompletterande åtgärder för att nå det mål som vi uppenbarligen äröverens om. Jag kan bara, herr talman, avsluta med att avge denprincipiella deklarationen att jag är beredd att lyssna på de synpunkter somkommer fram, inte minst från de miljö- och naturvårdsgrupper som arbetar pådetta område. Vi skall alltså försöka bevara så mycket som möjHgt - aHt iBernkonventionens anda. Prot, 1985/86:66 Om ökat skydd för utrotningshotade växt-och djurarter AnL 11LARS (); Statsrådet hänvisar till skogsvårdslagen, mendet beskedet har jag fått tidigare också. Vi anser att det inte räcker med denhänvisningen utan man måste också ta fram en handlingsplan för varje särskildart, I det här inlägget kommer jag att nämna ytterligare några synpunkter somvi i ställt oss bakom. Vidare tog statsrådet upp frågan om särintressen i sambandmed älvutbyggnaden. Jag tror dock att det är väldigt viktigt att man kandiskutera miljöfrågor helt frikopplat från särintres.sen, och det är vad vi ifolkpartiet har gjort i olika sammanhang. Jag har här tagit upp frågan om älvutbyggnaden, men jagfick inget svar av statsrådet på frågan hur det blir med utterstammen i detsammanhanget. Om ökat skydd för utrotningshotade växt-och djurarter gäller häralltså ett område där det finns utter. Om det blir aktueHt att ge tillståndtill en utbyggnad där, diskuterar då regeringen vad ett bortfall avutterstammen i det området kan komma att innebära med tanke på utterns framtidhär i landet? Har ni haft några diskussioner över huvud taget?