prot · G909108 · 1985-12-31 00:00:00 — Och den gruppenkräver stöd och extra handledning, Def tycker att vi skall ge dem.Folkpartiet anvisar medel frän socialförsäkringssektorn fillarbefsmarknadssektorn för aft bereda möjlighet aft anta Samhällsföretagserbjudande aft för , per arbetstillfälle ge ytterligare 800 personerplats i Samhällsföretags verksamhet. Där borde socialdemokraterna verkligen tachansen och visa atf det lönar sig att satsa på dessa människor. Jag lyssnade med spänt intresse på arbetsmarknadsministerni eftermiddags. Hon sade då atf hon var besatt av otålighet och aff hon varstolt över den arbefsmarknadspolifik som socialdemokraterna driver. Hon sadeockså atf hon skulle se till att det inte blir de minst handikappade som förstfår stödet i fråga. Jag ställer dessa uttalanden mot def faktum aff de gravtarbetshandikappade inte har någon chans till eft arbete och skulle då viljafräga arbetsmarknadsministern om hon kan beskriva hur det här egentligen gårihop. Såvitt jag förstår fungerar det inte. De gravt arbetshandikappade får juinget arbete. Jag vill göra en personlig reflexion. Sedan fio årtillbaka arbetar jag nämligen som arbetsförmedlare. Men jag har intelyckats placera en enda människa i Samhällsföretag därför atf det infe harfunnits några platser. Därför borde vi nu göra någonting. Vi borde således antaerbjudandet från Samhällsföretag, Sedan vill jag fräga företrädarna för utskoftsmajoriteten:Vilka argument har ni för aft inte anta erbjudandet från Samhällsföretag? Ärinte de sämst ställda på arbetsmarknaden värda det här extra tillskoftef avarbetstillfällen? Eller skall de tvingas fortsätta atf förlänga en redan långarbetslöshetsperiod? Ifolkparfiets parfimotion framförs på nytt kravet på en utredning i vad gäller enallmän arbetslöshetsförsäkring. Dagens arbetslöshetsförsäkring fyller nämligeninte de krav som man bör kunna ställa på denna. En avsevärd andel arbetslösa ärinfe berättigade fill ersättning från A-kassa, En del arbetslösa fär kontantarbetsmarknadsstöd, andra får ingen ersättning alls. De sistnämnda grupperna ärhänvisade till socialvården. De har ju ingen ersättning som def verkligen gåratf leva på, I den nuvarande arbetslöshetskassan är egenavgifternaförsumbara och svarar infe mof den andel av kostnaderna som stipulerades närarbetslöshetsersättningen en gång infördes, nämligen 1974, Dä låg egenavgiftenpå , Vi i anser atf def av regeringen startadeutredningsarbetet måste breddas. Tillsättandet av en enmansutredning i en såvikfig fråga som denna visar inte pä något större intresse för att förankrautredningsarbetet i parlamentet, Def borde vara naturligt att tillsätta enparlamentarisk sammansatt kommitté när def gäller en så här viktig fräga.Dessutom bör direktiven utvecklas. Hur skall frågan omarbetslöshetsersättningen lösas för exempelvis företagare, för dem som harvarit hemma och vårdat sina barn eller för arbetslösa ungdomar? Därom borde vifå ett besked från nämnda utredning. Man kan också fråga sig hur arbetslöshetsersättningenskall betalas . Skall vi som har ett arbete bidra med en rimligegenavgift för att de som drabbats av arbetslöshet skall få en rimlig utkomst?Eller finns inte den solidaritetstanken hos socialdemokraterna? Frågorna är somsynes många. Utredaren är ensam. Med utgångspunkt i dessa frågor anser vi i folkparfiet atfdet behövs en parlamentariskt sammansatt kommitté med utökade direktiv. Det ärvikfigt att vi får en sådan snart, har frågat hur har tänkt sig atthöjningen av arbetslöshetsersättningen skall finansieras. Ja, vi har redogjortför vår uppfattning i ett särskilt yttrande. Beträffande finansieringen godtar vi en höjning avarbetsgivaravgiften. förordar vi en höjning av egenavgiften. Ochvarför gör vi det? Jo, därför aff vi vill åstadkomma ett incitament förarbetsmarknadens parter på båda sidor när det gäller atf sluta sådana löneavtalsom infe driver på inflafionen och som infe heller medverkar fill en ökadarbetslöshet. Vi i har omsorgsfullt bidragitfill aft sätta en socialliberal prägel på defta betänkande. Därmed får de svagapå arbetsmarknaden betydligt bättre möjligheter aft hitta eft arbete, Def ärbara att beklaga aft majoriteten i utskottet inte sfär fast vid sitt löfte omarbete åt alla. Med defta, fru talman, yrkar jag bifall fill folkparfietsreservationer till arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 11. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 161LARS ULANDER (s) replik: Jag skulle vilja fråga hur detkommer sig aff man finansierar denna kostnad tvä gånger. Det kan varaintressant aff veta det. Är det en speciell, liberal idé? 162SIGGE GODIN (fp) replik: Vi vill i ett första skede höja egenavgiftenoch arbetsmarknadsavgiften, därför aff vi tycker att det är nödvändigt. LarsUlander är infe omedveten om det som har sagts under här,nämligen att risken är uppenbar för ökad arbetslöshet och atf det behövsbetydligt mer pengar till de arbetslösa och till arbetslöshetskassorna. Jagtror alltså aft pengarna behövs för . Det är rimligt att socialdemokraterna, som haraccepterat en 20-procenfig egenavgift, också gör def i detta fall. Därmedskapas det incitament som talar om, och på def sättet slipper viökad arbetslöshet. Det är rimligt att begära sådana saker av parterna, 163 LÄRS ULANDER (s) replik: Förhållandet är det atf arbetsmarknadsavgiftentäcker upp fill . Om man nu gör som har föreslagitöverfinansieras denna reform, och jag har ännu infe förstått varför man skullegöra det. Den diskussion som därutöver för har inte med defta attgöra, eftersom reformen på detta säff överfinansieras med ungefär 1 miljard, 164 (): På några punkter i arbetsmarknadsutskottetsbetänkande om arbetsmarknadspolitiken behandlas frågor om människor med olikahandikapp och deras möjligheter till en samvaro och ett arbetsliv ute isamhället. Många talare har tagit upp dessa punkter, och jag skall försöka göramitt inlägg så kort som möjligt. De frågor som jag tänker ta upp i mitt anförande är AMSegenregiverksamhet och sysselsättningen i Samhällsföretags verkstäder. Jaghade även tänkt tala om lönebidragen, men jag hoppar över dem. Jag villdärmed yrka bifall fill reservationerna 26, 67, 68 och 78. Regeringen och utskottsmajoriteten har föreslagit atf AMSegenregiverksamhet skall avvecklas . Den passar infe in i AMSverksamhet, säger . Någon omställningsfid medges inte, utan målet ärså snabb avveckling som möjligt. Jag vill peka på vissa saker, eftersom jag kommer från enav de delar av landet som har sådan här verksamhet. I skogslänen finns sysselsättning vid s. k. skogssfafioneri , , , och . Det handlar om vägarbeten,avverkningsuppdrag, röjning, plantering o. d. i glesbygd. Genom lokaliseringenhar man varit tvungen att bygga upp förläggningar där de arbetshandikappadeäven kunnat bo. Just genom sin lokalisering har också denna typ av arbeten gettstora möjligheter till rehabilitering, vilket har lett till atf många harkunnat gå ut i normalt arbetsliv . Denna verksamhet vill man alltsåavveckla. I har kommunens socialchef i en skrivelse anfört,atf flera av dessa människor saknar egen eller annan bostad, att flera intekommer atf kunna placeras i annat jobb utan blir hänvisade tillförtidspensionering, arbetsmarknadsstöd eller socialbidrag. Han befarar attmissbruket kommer aft öka och aft insfifutionsvård därvid blir nödvändig förflera personer. Def man befarar i gäller naturligtvis också i andrakommuner ute i glesbygden. Alla parfier utom har motionerat i frågan ochyrkat att åtminstone en förlängning av avvecklingsfiden skall medgivas. Det ärbara att beklaga, , att folkparfiet inte ställt sig bakom dessamofioner utan accepterat en avveckling. Utskottets motiv för att avveckla egenregiverksamheten ärinte bara att den inte passar in, utan också att verksamheten är för dyroch att den är ojämnt spridd över landet och bara finns i en tredjedel avkommunerna. Att den är ojämnt fördelad över landet har naturligtvis sinförklaring i aff behovet av den här verksamheten har varit störst och gett bästresultat i glesbygden. Någon hänsyn till det hade man väl kunnat fa. Eller ärdet så att glesbygden inte passar in här? Vi i centerparfiet kan hålla med om att def är enför dyr verksamhet, men det beror på atf den överordnade organisafionen intehar minskat i samma utsträckning som verksamheten. Vi instämmer därför delvis iatt byråkrafin måste minskas, och vi föreslår, bl, a, i vår reservation, attlänsarbetsnämnderna fär handlägga den här verksamheten i fortsättningen. Vi i kan alltså infe acceptera ett sådanthandlingssätt där handikappade människor de facto kommer i kläm. Lät defhundratal människor som har haft hand om själva förläggningarna vara kvar! Detbetyder i alla fall aff man minskar antalet tjänstemän med ungefär femsjättedelar. Dessa kan då i stället användas i Galaxen, som regeringenföreslagit. Jag måste då fråga : Var görs besparingarna inomAMS, eftersom egenregiverksamheten var för dyr? Man flyttar alltså över desstjänstemän fill Galaxen. Man kan dessutom läsa sig fill i propositionen attsamtidigt som anslaget för sysselsättningsskapande åtgärder egentligen minskastotalt med drygt 725 miljoner - det är anslag inkl. reservation - och 176,8miljoner innehålls för arbetsmarknadsutbildning så ökas de direkta kostnadernaför AMS förvaltning med 123 miljoner. Dä frågar man sig var någonsfans besparingarnafinns och varför def var nödvändigt med just denna besparing. Detfa kommer atfbetyda aff samhället ändå får bära dessa kostnader pä ett eller annat säff. Till slut, fru falman, vill jag fa upp Samhällsföretagsverksamhet och dess omfattning, eftersom den är av yttersta vikt för ca 30 000människor med handikapp . Vi vef betydelsen av denna verksamhet och av har närhet till arbetskamrater. Men står lika många utanför dennaverksamhet, alltså 30 000 människor. Trots detta ställer man från regeringenssida allt starkare krav på lönsamhet. Def gör att rafionaliseringen drivs framute på verkstäderna, vilket leder till en högre tekniknivå. Det gör det i sintur svårare för gravt handikappade att kunna placeras inom Samhällsföretags verksamhet.Det mäste slås fast att Samhällsföretags mål i första hand måste vara sociala. Jag har varit på besök pä Midlandprodukfion iÖrnsköldsvik. Där fick jag veta atf anslaget grundades på antalet fimmar. I deftimantalet kalkyleras sjukfrånvaron in. Om de handikappade blir friskare ocharbetar bättre betyder det i längden aft färre får plats i verksamheten. Vid ett besök i AVEBE-verksfäderna i fick viveta att anslaget var sä lågt aff försäljningen mäste öka för att manskulle klara de ekonomiskakraven plus atf det behövdes en bra konjunktur. Vi från tycker aft så länge def finns platsinom de befintliga investeringsramarna borde man kunna fa in människor iverksamheten, eftersom detta då betyder en lägre kostnad. Def har tidigarenämnts här - jag tror atf def var som sade def, Samhällsföretag harräknat fram aff def kostar , per person, vilket motsvarar enbidragsandel på . Defta skall då jämföras med ett lönebidrag på somlämnas t. ex. för en kontorist i en ideell förening. Det måste väl ändå vara så att den effektivitet som dehandikappade själva kan och vill skapa skall kunna leda fill atf fler kan fäkomma med - inte tvärtom, atf staten skall utnyttja den lönsamheten fill atfminska anslagsnivån. Def måste vara bättre för samhället atf de handikappadeplaceras på olika arbeten. och i Bengfsfors har därföri en mofion yrkat atf regeringen skall tillmötesgå def krav pä 800 nya platsersom Samhällsföretags ledning offereraf. Def är förvånande mot bakgrund av vadsom sagts fidigare att inte regeringen ställt sig bakom detfa. Def är ännu merförvånande med tanke pä vad utskottets ordförande sade i sittanförande om aft def var en klok politik aft hjälpa och stötta de handikappade. Jag hade nu tänkt fråga om det här medarbetslinjen inte skulle gälla även de handikappade. Han har stått italarstolen och sagt: Jag sfär fast vid arbetslinjen. Ätt sfär italarstolen, det kan jag också konstatera, men jag kan infe i besluten avläsaaft han står fast vid arbetslinjen. Anf.165 (): Jag skall, som aviserats tidigare, ta upp ungdomsfrågornai betänkandet, och det berör reservationerna 12-25. Rätfen till ett arbete är, som framförts här många gångertidigare, def kanske viktigaste målet för socialdemokratisk politik. Def harväl belysts, och jag skall försöka aft hålla mig fill saker och fing som kanfillföra debatten något. Det är också självklart atf def är just ungdomarnas rättfill eff arbete som är det kanske allra viktigaste kravet man kan ställa i dag.Det är eff krav som är långt ifrån självklart att ställa runt om i Västvärlden.Just ungdomsarbetslösheten är gigantisk i många av våra grannländer i Europa.Där sprider sig ocksä hopplöshet och våld i dess fotspår. Där har såvälsamhället som ungdomarna kommit en god bit på väg att ge upp många av de mälman en gäng hade. I å andra sidan är def självklart både att viställer kraven på samhället att verka för atf alla fär arbete och atf vi ärberedda att satsa både resurser, kraft och energi på att uppnå målen. Orsakernaär givna och många, men den främsta är väl just aff det inte finns något merförödande för en ung människa som skall göra sift insteg i den vuxna världen änaft få beskedet atf han inte behövs. 1982 och 1983 nådde ungdomsarbetslösheten sin högsta nivåi , . Sedan har den successivt gått ner och är nu nere iunder . Det är framför alltarbetsmarknadspolitiken och den ekonomiska polifiken Prot. som har resulterat i enhögre sysselsättning. Def märks också av det faktum atf antalet ungdomar iarbetsmarknadspolifiska åtgärder har minskat kraffigt också , Det är något som jag tycker atf Arbetsmarknadspoli- kan notera,som skriver exakt motsatsen i en av sina reserva- ' Flerhar alltså jobb på den ordinarie arbetsmarknaden, och def är också självfalletmålet för alla insatser som görs för ungdomarna. Lätoss sedan se på de insatser som görs och vilken betydelse de har, Def ärfrämst två orsaker bakom ungdomarnas arbetslöshet, förutom def allmänna behovetav fler jobb i samhället. Dels är def låg utbildning, dels är det liten elleringen arbetslivserfarenhet. Utbildning är det första kravet, och dess betydelseär påtaglig om man ser t, ex, på de långtidsarbetslösa ungdomarna, som väldigtofta har bara grundskola eller en ofullbordad gymnasieutbildning. Arbetet medaft erbjuda alla en plats i gymnasieskolan är därför oerhörtviktigt även i def här sammanhanget. Detta har regeringen nu ytterligareunderstrukit i den senaste regeringsdeklarationen. Detandra kravet handlar om ungdomarnas möjlighet aft få erfarenhet av arbetslivet,något som i stort sett alla arbetsgivare kräver . En åtgärd för afttillgodose def är tillkomsten av ungdomslagen . Under 1985ingick ungefär 48 000 ungdomar i ungdomslagen. Utskottet framhåller aft mangenom ungdomslagen i stort sett har uppnått def mål som uppsattes ochtillgodosett de krav som ställdes på ungdomslagen, nämligen att ersättasysslolöshet med en meningsfull sysselsättning. Dessutom har ungdomslagenresulterat i aft av dem som arbetat i ungdomslag har fått ett fastarbete direkt i ungdomslaget. Den erfarenhet de har fått haralltså spelat en avgörande roll för deras möjligheter att få eff arbete. Enannan aspekt, som kanske borde diskuteras mera, är def jag kallar ungdomslagenssociala roll. För den stora grupp ungdomar som infe vet vilken utbildning devill söka, som inte vet inom vilket område de vill jobba, som infe vef hur mansöker arbete och som har svårt för att umgås med människor i grupp harungdomslagen spelat en väldigt sfor roll som en sluss till utbildning ocharbete och fill självförtroende och kontakt med kamrater. Den rollen kan säkertutvecklas ännu mer. Den stämmer också väl överens med intentionerna omungdomslagen som en sista åtgärd, när allt annat har prövats. Regeringenhar nu beställt en rad utvärderingar av ungdomslagen. Det är då anledning atfavvakta med åtgärder för atf ytterligare utveckla dem, Iregeringsdeklarationen uttalades: "Regeringen avser aff ta initiativ tillett sammanhållet åtgärdsprogram för att underlätta ungdomars övergång frånskola till arbetsliv," Vi är också väl medvetna om regeringens samverkanmed arbetsmarknadens parter på detta område, vilket också kommit fill uttryck ibudgetpropositionen, där det sägs att "regeringen är medveten om attparterna på arbetsmarknaden har ett uttalat intresse av atf medverka tilllösningar på ungdomarnas arbetsmarknadsproblem", Detfa har arbetsmarknadsministernytterligare understrukit i debatten . Utskottet tolkar detta såatt vi inte nu har anledning aft ompröva 137 verksamhetenmed ungdomslag eller aft behandla frågan om lönekostnaderna för ungdomarnaeller införandet av några nya system, I det sammanhanget skulle jag vilja ta uf)p CharlotteBrantings fräga, om det inte är bättre att ge ungdomarna arbete till lägre lönän att låta dem gå utan något jobb alls. Man skall komma ihåg att ungdomarnaredan i dag har lägre lön än de vuxna när de går in i arbetslivet. Likaså börman beakta atf ungdomar går direkt från gymnasieskolan uf fill ett fast arbetepå den ordinarie arbetsmarknaden. Om man skulle sänka dessa ungdomars löner, måsteman ju sänka lönerna också för den stora grupp ungdomar som har arbete,trots de enligt er uppfattning höga lönerna. Det är därför som def inte är braatt gä in med sådana generella ätgärder som sänkning av arbetsgivaravgiften.Enligt min mening är def bättre aft gå in med bidrag och stöd som riktas tillde grupper av ungdomar som har svårt aff få eft fotfäste påarbetsmarknaden. Jag tycker att vi bör avvakta parternas arbete ochregeringens initiativ, väl medvetna om atf alla åtgärder där näringslivet farett större ansvar för ungdomarnas arbetsmarknad är mycket välbehövliga. Detskall infe ställas i motsats till ungdomslagen. Det är olika behov och ocksåolika åtgärder som vi här diskuterar. 20-24-åringarna är den grupp som har den högstaarbetslösheten, I den gruppen finns de flesta långtidsarbefslösa. De ungdomarnahar också den lägsta utbildningen. av de arbetslösa20-24-äringarna har bara grundskola. har engymnasieutbildning som är längre än tvä är. En samordning mellan utbildnings-och arbefsmarknadspolifiken spelar här en mycket sfor roll för atf lösa dessaungdomars problem. Det kan inte nog understrykas hur vikfig den samordningenär. Vad jag också tycker kan vara värt aft notera när defgäller 20-24-äringarna är aft den mest betydande förändringen iden åldersgruppen är aff den har ökat mycket i storlek, I genomsnitt har underåret 23 000 fler ungdomar i den åldersgruppen sökt sig ut på arbetsmarknaden.För atf inte arbetslösheten skulle öka ytterligare har det krävts affsysselsättningen skulle öka hka mycket, vilket den också gjort, Def är denstörsta ökningen av arbetskraften och sysselsättningen för 20-24-äringarnaunder hela 1970- och 1980-falen, Det är mycket viktigt i def här sammanhanget. Det arbete med redovisningen som.AMS har gjort när detgäller den här åldersgruppen gör aft utskottet inte anser def befogat med någonparlamentarisk utredning eller hel översyn av systemet. Regeringen är välmedveten om problemen och återkommer förhoppningsvis till i lämpligaformer. Men det är viktigt att komma ihåg aft det för denna grupp är viktigastatt vi använder de åtgärder vi har i de former de är tänkta att fungera.Det handlar om utbildning, det handlar om erfarenhet och det handlar om stöd. För att förkorta mitt anförande skall jag sedan bara somavslutning framhålla en principiell uppfattning. De gamla åtgärder som vi harhört om och som framför allt förordar - lägre löner,inga ungdomslag, ett accepterande faktiskt av långa perioder av sysslolöshetmellan åtgärderna - löser aldrig ungdomarnas problem på arbetsmarknaden; def har de infe gjort, detgör de inte och det kommer de inte aff göra i Prot. 1985/86:108framtiden. Det borde mittenpartierna bli varse. Def som kan lösa ungdomar- nas problem är ett långsiktigt, otåligt men tålmodigtarbete som det regeringen bedriver. Det handlar om ett större ansvar frånnäringslivets sida, en posifiv ekonomisk utveckling men också en fastövertygelse om atf ungdomarna de facto har rätt atf kräva eft arbete. Medde orden vill jag yrka avslag på reservationerna 12-25 och bifall tillutskottets hemställan i motsvarande delar. Anf.166 () replik: Jag vill först bara konstatera att förslag om speciellaungdomsavtal röner allt större intresse över . Vi har konstaterat attockså AMS talat om sådana speciella ungdomsavtal. Det är sorgligt att vi infekan få eft erkännande också från av att det vore vettigt mednågonting sådant. Defär inte fal om aff man skall sänka alla ungdomslöner. Vad vi har sagt är atf vivill atf regeringen skall se till atf parterna sätter sig ned och förhandlaroch atf de sluter speciella ungdomsavtal, framför allt för atf se till aft flerungdomar kan få jobb. Det är vi övertygade om att de kan, om vi får fill ståndsådana speciella avtal. Jagvill sedan bara konstatera aff infe sade någonfing omlärlingsutbildning, som vi menar är en oerhört viktig sak för aft åstadkommajobb för många ungdomar. glömde också att säga att det finns mångaungdomar som har handikapp. Men på den punkten har socialdemokraterna ocksåprutat på våra förslag. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Anf.167 () replik: Vi i bryr oss verkligen om våra ungdomar, det är intefråga om annat. Det är också därför som vi utvärderar och ändrar olika förslag. Jagbegärde ordet för atf fä ställa ett par frågor till . Kan ni få eraSSU-are att ställa upp helt och fullt på den nuvarande ungdomslagen? När man äri 16-17-ärsåldern har man en ungdomsplats, där man arbetar på heltid. Helfplötsligt, när man fyller 18 är, skall man gå ned fill halvtid. I principförhåller det sig på det sättet, även om def går att komplettera medutbildning. Det blir kanske en snabb förändring. Vi i centerparfiet kan inte fåvåra CUF-are att ställa upp på det här, eftersom de kräver meningsfullhet. Detycker infe att de skall särbehandlas på arbetsmarknaden bara därför att defyllt . Sedanvärnade ni mycket om 20-24-åringarna. Varför har ni inte kunnat ansluta er fillvårt förslag om en parlamentarisk utredning om den kategorins situation? Dethade varit mycket lämpligt. 168BENGT WITTBOM (m) replik: Som och socialdemokraternai kammaren lägger upp debatten fär man ta chansen till en sakdebatt när denkommer. har detfa infe varit möjligt. Jag vill, herr talman, baracitera eft pressmeddelande från , Det lämnades och lyder:"beslutade pä fredagen om en ny inriktning avinsatserna mot arbetslöshet bland tonåringar. Styrelsen vill aff fler ungdomarska fä arbete på heltid i näringslivet så att ungdomslagen i den offentligasektorn blir en sisfahandsåtgärd. Def ska ske genom inskolningsplatser iföretagen." Arbetsmarknadsministern bekräftade, , idebatten före middagsuppehållet atf man förutsätter avtal omanställningsvillkor och löner för ungdomar på sådana här inskolningsplatser. Vad tror atf det här innebär för någonting?Tror aff det innebär 38:50 - eller vad def nu är i nuvarandeungdomslagsavfal - när det gäller inskolningsplafs? Tror attungdomslagen om något är, när reformen genomförts, kommer aft vara detsamma somi dag? Tror atf def kommer atf finnas 30 000 ungdomar i ungdomslag?Enligt min mening finns def inte så stor anledning att tro defta, eftersomegentligen alla utom arbetsmarknadsministern i retoriken - men inte i prakfiken- och möjligen och utskottets andra socialdemokrater har vänt sigfrån ungdomslagen. Det är bara ni som försvarar ungdomslagen. Jag tycker att nisköter reträtten ganska snyggt, men ni lär väl fä litet jobb här i kammarenunder def närmaste halvåret. Men allt vore mycket enklare och bättre när defgäller atf göra en bra insats för ungdomarna, om ni en gäng för alla sade: O,K,, ungdomslagen har inte fungerat bra, det behövs omfattande förändringar,varför det här skall bli en sisfahandsåtgärd. En tid får det fungera somfidigare. Sedan kunde vi då sakligt diskutera framtiden.