prot · G909104 · 1985-12-31 00:00:00 — De småhögskolorna är olika varandra, beroende på vilka län de finns i, och vi anseratf högskolelinjerna skall anpassas fill länefs behov i samarbete med länefsnäringsliv, Def har vi faktiskt lyckats ganska bra med. Jag tänker t, ex, päden turisthögskola som finns i länet. Man håller ocksä pä aff föra dettaresonemang vidare. Jag vill till indusfriministern ställa en fråga som jaginte rikfigt hann med fidigare. Det gäller samordning, som det falas så mycketom. Man talar om samordning på lokal nivå, och vi har mänga gånger här iriksdagen motionerat om den berömda Jämtlandsmodellen, som har blivit någotslags Norrbotfensmodell, När man har knappa resurser är def naturligtvisalldeles nödvändigt att man samordnar. Men vad jag skulle vilja veta är hur den här samordningenpå central nivå skall gä till. Den är fakfiskt mycket vikfig. Vi har fleragånger sagt aft vi i är beroende av beslut frän många olika departement,Def får ju inte vara så, att det ena sätter krokben för det andra. Jag var innepå den saken när jag tog upp frågan om skog och jordbruk, som är litet oroandeför länet. Därför vill jag alltså fråga indusfriministern: Hur skall dennasamordning ske pä central nivå, på departementsnivå, för aft man skall få denbästa effekten, för aff man skall kunna anpassa besluten till de olikheter somändå flnns inom länen? Om befolkningsutvecklingen i inland, m. tti. 85MARGARETA (); Jag sade inte, , aft jagtyckte atf det var tråkigt atf ni inte hade drivit samma linje i , Jagtycker tvärtom aft det är mycket bra, eftersom jag anser att den linjen ärväldigt dålig. Vad jag sade var att ni infe vågar driva frågan om atf görahögskolan i till en fllial till , I detfa sammanhang vill jag fa upp frågan vad den högreutbildningen kan spela för roll i en region som , När en högskolaetableras i ett nytt område, sä finns ofta ett uppdämt behov, ett sug efterkunskap och bildning. Människor som aldrig skulle fara 20 eller för atffå denna kunskap får den plötsligt på närmare håll, Def är infe bara de direktberörda utan också befolkningen i allmänhet som höjer sin kunskaps- ochbildningsnivå genom den lärarkompetens som följer, men också genom affhögskolan i sig utgör en kulturbärare. Synen pä kunskap förändras - frän någotnästan vördnadsbjudande för eff fåtal blir kunskapen en möjlighet för alltfler vanliga människor, Def gagnar naturligtvis också en region. Men högskolan spelar ocksä en annan roll. Genom enväxelverkan mellan högskolan och andra myndigheter, näringsliv, kommuner ochlandsting, kan den hämta kraft för forsknings- och utvecklingsarbete. Den kanäven vara en 11 protokoll 1985/86:101-104 Om befolkningsutvecklingen i inland, m.m. pådrivare, både i samhällsdebatten och i dennäringspolitiska debatten. Det är också fill gagn för utvecklingen. Vi behöver utveckla vidare. Vi behöver i länkomplettera med den kunskap som vi saknar - t, ex, när det gäller ekonomi ochteknik. Dess bättre har vi nu kommit i gäng med detfa, bl, a, genom defsamarbete med arméns tekniska skola som vi har inlett. Vi är mycket fill fredsmed lokaliseringen av den skolan. Jag kan övertyga om aftdef är högskolans självständighet som gör att den kan spela den rollen och somockså gör atf den vunnit aktning i alla läger i . Vore den enfilial till tror jag inte att vi skulle ha haft sammaframgång. Jag vill fa upp ytterligare några saker som är oroande. Vihar mycket hög byggarbetslöshet. Den är , och prognosen ärännu högre, , Därför har i skickat ett pakettill regeringen där man far upp olika områden: infrastruktur, järnväg, vägbyggnad,osv, Def är fullständigt meningslöst aft ställa region mot region, för defgagnar ingen. Men det är uppenbart så atf kriserna i och harförstärkt vär ambifion att försöka lösa också problem. Vi ser ju atfregeringen förmår lösa ännu större problem än dem som vi har. Vi utgår ifrånaft, som vi ocksä hört här, ambitionerna är lika. Jag skulle vilja ställa en fråga till industriministern omsamordningen mellan olika insatser. Kan vi räkna med aff de statliga verken färi uppgift aft ocksä ha en regionalpolifisk syn i sin verksamhet när det gälleraff optimera insatser? Jag tackar först varmt min företrädare , Åsling för hans tro på att jag är industriminister även 1992, Det är ettstort förtroende för den socialdemokratiska indusfri- och regionalpolifiken. Regionalpolitiken har gett resultat i Jämfland, Sedanmitten av 1982 har närmare 200 företag i länet fått lokaliseringsstöd medsammanlagt 240 miljoner i bidrag och 260 miljoner i lån. Det stödet har gettungefär drygt 1 000 nya arbefstillfällen , Det är ingetdåligt resultat, det är eff bra resultat. Vi kan tycka med hänsyn tillJämtlands problem aft def infe är tillräckligt, ifrågasatte var de nya jobben harskapats, Def är faktiskt så här att huvuddelen av lokaliseringsstödet har gåttfill skogslänen. av de företag som har fäff lokaliseringsstöd liggeri skogslänen. av bidragen och lånen hargätt till skogslänen. Drygt65 % av de nya jobben har skapats just med stödet i skogslänen, I absoluta talrör def sig om 1 100 företag, 1,3 miljarder i bidrag, 700 miljoner i lån ochöver 6 000 nya jobb totalt i skogslänen. Detta är facit av densocialdemokratiska regionalpolitiken för skogslänens del ,Def är inget dåligt resultat -def är alltså ett bra resultat som har uppnåtts, Def regionalpolifiskasfödef resulterar just nu i allt flernya arbetstillfällen. Det har gjorts en utredning som statens industriverkoffentliggjorde . Dessa beräkningar visar atf defskapats nya jobb i allt högre takt till följd av lokaliseringsstödet. Enligtföretagens egna beräkningar skapades 2 240 nya jobb genom de sfödbesluf somfattades under andra halvåret1985, Det är en ökning , nästan en fördubbling, sedan motsvarandeperiod , 1984, Inom har organisationen för detregionalpolitiska arbetet förstärkts. En särskild beredningsgrupp församordning av det regionalpolitiska arbetet mellan olika politikomräden harinrättats. Det är statssekreteraren i indusfridepartemenfef som är ordförande igruppen. Avsikten är aft ge de regionalpolifiska frågorna en ökad tyngd iarbetet inom olika politikområden. Dä faller def sig naturligt, rimligt ochriktigt atf ocksä verk och myndigheter kommer in i sammanhanget. Jag hoppasnaturligtvis aff just detfa organ skall leda fill aft de olika områdena tar ettökat regionalpolitiskt ansvar, fog så upp utvecklingen försmåföretagen. Jag har frän denna talarstol gång på gäng talat väl omsmåföretagen, men jag har också talat om hur betydelsefull regeringensekonomiska politik och industripolitik har varit för små företag. Den allmännaekonomiska utvecklingen har gynnat småföretagen. De små ochmedelstora industriföretagen har sålunda uppnått den högsta lönsamhefsnivänsedan mitten av 1970-talef, Investeringarna har ökat , Efter att de minskademed har vi alltså fått en lika kraftig ökning. Småföretagens soliditet harockså förbättrats. Det är alltså fel, som jag har sett aff man gör här ochvar, aft säga atf den ekonomiska polifiken och industripolitiken infe skulle havarit till fördel för småföretagen. Just småföretagen har i mycket storutsträckning tjänat på regeringens industripolitik och ekonomiska polifik. Vi har också kunnat notera en mycket kraftig ökning avantalet nyetableringar, och det tycker jag är väldigt glädjande, fog upp frågan om skogsinstitutet iBispgården, Lät mig säga följande. Regeringen är väl medveten om behovet avfler skogsfekniker, Def är också viktigt bl, a, med hänsyn till den ökadeaktivitet som vi kräver i skogsbruket för aff klara råvaruförsörjningen. Jaglovar aft efter debatten ta upp denna fråga med jordbruksministern. När den socialdemokrafiska regeringen tillträdde hösten1982, blev huvuduppgiften atf rätta till landefs katastrofala ekonomiskasituafion, och det kunde endast ske genom en kraftfull satsning på attexpandera industrin. Denna polifik har lyckats, men den har naturligen i högregrad gynnat de regioner i landet som haft den mest utbyggda industrin. Därförhar bl, a, storstadsregionerna antalsmässigt gynnats mer av densysselsättningsökning som ägt rum - även om skogslänen och övriga län har fåtten relativt sett lika god förbättring. För aff vi nu skall kunna använda de regionalpolifiskasatsningarna, måste vi diskutera bredare satsningar. En sådan satsning är enbred diskussion mellan industridepartementet och i omturistnäringen, men jag är också öppen för andra förslag som kan stärka enposifiv utveckling av . Om befolkningsutvecklingen i inland, m. m. Om befolkningsutvecklingen i inland, m. m. 87NILS G. ÅSLING (c): Jag ber att få tacka för dessakompletteringar i den debatt om och inland som vi harhaft denna sena timme. säger atf lokaliseringsstödet till sinhuvuddel har gått till skogslänen. Ja, def är riktigt, men vad som konstitueraren regionalpolitik är ju ocksä så mänga andra insatser - kommunikationer,frisläpp av investeringsfonder osv. Vi har i och fått endemonstration av hur man kan använda sådana komponenter. Vad jag har försökt säga, herr industriminister, är attnär staten är beredd att satsa 3 ä 4 miljarder i statligt stöd iUddevallaregionen, på framsida, så är det klart aff man frågar sigvilka proportionerna är, om lokaliseringsstödsramen - det är ju än så längeinte fråga om utnyttjandet -för skogslänen är 1 miljard. Det är denna brist på proportioner i samhällets insatserför den regionala balansen som indusfriministern inte har lyckats klara ufunder denna långa diskussion, Def är den jag vänder mig emot, I anknytning tidigare debatt vill jag framhålla aff jag infe vänder mig mot aff man görinsatser i och - tvärtom, det är bra - utan def är bristen påproportioner och pä principer som är så besvärande för tilltron till regeringensindustri- och regionalpolitik. Jag hörde med tillfredsställelse atf indusfriministernkräver ökad aktivitet i skogen. Låt mig avslutningsvis säga: Ta då upp den aktivitetsom Fälldinrege-ringarna bedrev, nämligen atf komplettera enskilda fastighetereller bilda enskilda skogsbruksfastighefer i glesbygd. har juindustriministern hela befälsrätfen över domänverkets skogsinnehav, och dåfinns ju också den formella möjligheten för industrideparfementef aff ta uppden tanke som vi hade ganska stor framgång med i Fälldinregeringarna och som vinu kan se har höjt aktiviteten i skogsbruket och skapat sysselsättning i dengenuina glesbygden. Jag vill någotkommentera , Åslings sista inlägg. Det innebär inte någon brist pä principer eller brist pålinjer i regeringens industripolitik och regionalpolitik när vi görsatsningarna i och , Man mäste komma ihåg följande: Uddevalla-och Malmöinsatserna är nödvändiga engångsinsatser för att klara av en heltnödvändig omstrukturering av en industribransch, i def här falletvarvsindustrin. Jag tror atf vi är överens om, , Åsling och jag, att detär helt omöjligt att fortsätta köra varvspolitiken som vi har gjort. Över 35miljarder har vi satsat pä varven. Skall vi nu tå medmänniskorna, kommunerna och regionerna på att göra denna kraftigaomstrukturering, är det helt nödvändigt med insatser i dessa regioner. Dessa insatser i och har gjorts utan atfvi tagit en enda krona frän regionalpolitiken i övrigt. När man angripersatsningarna i och gör man det felet att man tror aft pengarhar tagits ifrån regionalpolitiska medel som varit avsedda för Bergslagen ellerskogslänen. Men def har inte tagits en enda krona från dessa konton. Istället förhåller det sig så atf de regionalpolifiska anslagen har mer änfördubblats , Nästan en ny miljard per är gär nu fill regionalpolifiskasatsningar i skogslänen och stödområdet. Dessa nya pengar har tagits fram i etthopplöst budgetläge som de borgerliga regeringarna försatte i. Näralla andra områden fått dra ner sin verksamhet och spara pengar, har deregionalpolitiska anslagen tvärtom ökat. Regeringen har prioriteratregionalpolitiken. Därmed kan vi också, herr talman, fortsätta att ha en myckethög aktivitet när det gäller regionalpolifiken. Ävenom def nu sker fill förtret vill jag en gång fillsammanfatta med aft säga: De regionalpolifiska stödinsatserna har gettresultat. fram till har regionalpolitiskt stödlämnats till nyetableringar och utvidgningar som givit oss 13 000 nyaarbetsfillfällen, varav huvuddelen eller i skogslänen. Det är ett braresultat. Varför förringa det resultatet? I stället borde ni stä upp och säga;Detta är ett utmärkt resultat - gä vidare på den vägen! Överläggningenvar härmed avslutad. 21 § Svar påinterpellation 1985/86:138 om befolkningsutvecklingen i skogslänen 89Industriminister : Herr talman! - vilka åtgärder regeringen avser aft vidta för attmotverka den alarmerande utflyttningen från skogslänen, - vilka åtgärder regeringen avser att vidta för atfförbättra sysselsättning och utveckling i skogslänen samt - vilka åtgärder regeringen avser att vidta för attförbättra arbetsmöjligheterna för ungdomen i inland. Befolkningsutvecklingen i skogslänen och i vissaandra län inger oro. är det vikfigt atf notera de positiva sidorna iutvecklingen i dessa län med fler i arbete och färre arbetslösa. Regionalpolitikenhar givit resultat. Sedan slutet av har det regionalpolitiska stödetmedverkat till över 13 000 nya arbetsfillfällen, varav det stora flertalet iskogslänen. Den socialdemokratiska regeringen har prioriteratregionalpolitiken. Trots det ansträngda budgetläget har vid inget tillfällebesparingar aktualiserats på det regionalpolitiska området. I stället har deregionalpolitiska anslagen fördubblats /83. harregionalpolifiken i ökad utsträckning inriktats på åtgärder för att främjakunskapsuppbyggnad och teknikspridning liksom produkt-, marknads- ochföretagsutveckling. Till detta kommer särskilda satsningar i regioner somdrabbats av omfattande strukturförändringar, bl. a. och Bergslagen, Anslagenfill för regionala utvecklingsinsatser har sedan budgetåret1982/83 ökat från 40 milj. kr. till 58 milj. kr. har lokaliseringsstöd lämnatstill drygt 170 företag i länet med sammanlagt 250 milj, kr, i bidrag och 72milj, kr, i lån. Stödet beräknas ha medverkat till nyansfällningar av 900personer. Dessutom har sysselsäffningssföd lämnats med 33 milj, kr, fillföretag i länet som ökat sin personal med sammanlagt 630 årsarbetskrafter. Dessasysselsättningssiffror överlappar delvis varandra, men de visar ändå att detregionalpolitiska stödet haft en god effekt. Utöverdessa satsningar vill jag ocksä nämna def stöd som regeringen lämnat till någrasärskilda projekt i länet. Det gäller Uminova och industrielltutvecklingscentrum (lUC) i resp, till vilka regionalpolitisktstöd lämnats för kunskapsuppbyggnad och teknikspridning. Jag vill också erinraom de 20 milj, kr, som satsas av regionalpolifiska medel för att stödjauppbyggnaden av en förstärkt forskning och utbildning inom det biotekniskaområdet vid . Regeringenhar gjort och gör, som jag redovisat, betydande insatser för att stärkanäringslivet och sysselsättningen i skogslänen och i län-insatser som också gagnar ungdomen. Föraft ytterligare stärka slagkraften i de regionalpolifiska insatserna pågår förnärvarande ett omfattande arbete för att utveckla regionalpolifiken pä en radområden. Det gäller förbättring av infrastrukturen i skilda regioner, ökadregionalpolitisk samordning mellan olika politikomräden, ökad decentraliseringav arbetsuppgifter inom den statliga förvaltningen, insatser för att spridaexpansionen inom den privata tjänstesektorn frän till andradelar av landet och för att främja utvecklingen inom turistnäringen iskogslänen samt att få utbildningen sä inriktad och utformad att den kan stödjaen positiv näringslivsutveckling i skilda regioner. Enutveckling av regionalpolitiken pä dessa områden kommer att stärka näringslivetoch sysselsättningen i skogslänen och då också i och dessinland. Därmed skapas också bättre arbetsmöjligheter för ungdomen i länetsinland. 90 KARINISRAELSSON (c); Jag ber att fätacka industriministern för svaret pä min interpellation. Av svaret framgår aftregeringen delar min och mängas oro över den befolkningsutveckling som sker ifrämst inland. Men jag ser inte den posifiva utveckling somindustriministern tycks se i att en lägre andel är arbetslös och att allt flerahar arbete. Verkligheten talar ett annat språk. Enligt prognoser kan man se attarbetslösheten i inlandet kommer att sjunka något, men det beror inte pä ettväxande näringsliv utan det är följden av den befolkningsminskning som dennalänsdel är utsatt för. I de arbetsföra åldrarna minskade antaletbosatta i inlandet med drygt 800 personer, och den förväntade minskningen 1986beräknas till 600-700 personer. Arbetslöshetenvarierar starkt inom länet. var andelen öppet arbetslösa i Sorsele7,, i och i 6,0 %-högt över riksgenomsnittet. Attsifforna inte är högre kan väl antas bero pä atf många i arbetsför ålder hartvingats atf flytta fill andra delar av landet där efterfrågan på arbetskraftär stor. I kuststäderna är arbetsmarknadssituationen betydligt bättre,och en viss utflyttning dit sker naturligtvis även från inlandet, Detfa är deninomregionala obalans som råder i , Inlandskommunernas åldersstruktur har starkt förskjufitsså aft andelen äldre starkt översfiger riksgenomsnittet. Detta är redan i dagen verklighet, mycket beroende pä den flyttningsväg som drog genom dessatrakter under 1960-falefs mitt och , Redan hårt drabbadebygder hotas nu igen av den förnyade flyttningsvågen. Situationen har ytteriigare förvärrats för Västerbottensdel sedan jag ställde min interpellation till industriministern. BolidenMineral har aviserat att man måste minska antalet anställda för aft klarafortsatt drift. Detta drabbar även Stekenjokkgruvan, som är den endaarbetsplats som finns för dem som bor i den delen av kommun. Även iRönnskär kommer betydande förändringar att genomföras, vilket i sin tur medföratt entreprenadföretag och legotillverkare kommer att sakna arbete.Nyanställningar kommer inte aft ske, och avskedanden kommer att bli aktuella, IMala har SGAB redan varslat och avskedat personal, och företagets fortsattaexistens beror på dess möjligheter aff fä prospekteringsmedel. Om inte behovetav dessa medel fillgodoses, kommer mineralfyndigheter ej att kunna spåras, ochgruvnäringen i kommer aft sakta dö ut. Detta måste ändå vara en stor anledning till oro förlandets regering. Här kan staten bevisa att man är beredd att ta ettregionalpolitiskt ansvar, samma ansvar som man kräver av privata företag, t.ex. av ägarna fill Mekaniska Verkstad, som hotar med aft dra inproduktionen och frisfälla personal. Vad tänker industriministern och regeringen göra för afträdda gruvdriften i Stekenjokk och gruvnäringens framfid i ? Industriministern pekar pä aft man har höjtolika anslag fill regionalpolitiska insatser. Det är bra, och det kan möjligengälla de här anförda anslagen. Men def finns andra inslag i regionalpolifikensom rönt ett annat öde. Antalet personer i beredskapsarbete har mer änhalverats jämfört . Detta har tvingat fram enannan prioritering, Beredskapsarbetsvolymen har minskat, och def är främst desom riskerar att utförsäkras frän arbetslöshetskassan som fär beredskapsarbete.Vidare saknas det möjlighet att bygga skogsbilvägar med stöd avberedskapsmedel. Investeringsarbetena har minskat kraftigt och1984. Med anledning därav och då antalet anläggningsarbeten i länet sjunkitstod av åkeriförefagens fordon stilla. Denna vinter är investeringarnaännu lägre. För nästan hälften av entreprenadmaskinerna saknas nu uppdrag. Jordbrukssektorn svarar fillsammans med skogsbruket för10-15 % av sysselsättningen i några av inlandskommunerna. minskadeantalet enheter för animalieproduktion från 2 100 fill 1 960, Det är rimligtatf anta att ett hundratal jordbruk kommer att avvecklas , Det ärfrämst inlandsjordbrukef som drabbas, varav följer atf mejerier och slakterierkommer atf sakna underlag och troligtvis måste läggas ner. Inom den statliga sektorn kommer antalet sysselsatta attminska. Mellan 50 och 100 personer främst i kommer att förlora sinaarbeten. Det är i första hand administrafiv personal, och då främst kvinnor,som drabbas. Även tjänster ute i länet dras in. Polisvä:>endef,kronofogdemyndigheten, SJ och är exempel som klart visar atf man fränstatens sida inte far tillräckligt regionalpolitiskt ansvar. När det gäller industribyggandet har de ställdaförväntningarna inte infriats. Ett tiotal projekt, som planerats atf genomförasmed regionalpolifiskt stöd, har infe påbörjats. En av orsakerna har varit attförväntade statsbidrag utebhvit. Det råder därför för ett flertal projekt storosäkerhet om huruvida investeringarna kommer aff genomföras. Utöver detta harnågra av de investeringar som tidigare diskuterats av större, etableradeföretag ej kommit till stånd, vilket kommer att ytterligare bidra till en låginvesteringsnivå . Detta ärden faktiska verklighet som inland befinner sig i. Jag villnämna några förslag till åtgärder: Ta bortkrånglet när det gäller lokaliseringslån och bidrag! Ökaanslagen fill glesbygdsstöd! Se tillaff vi fär behålla statsbidragen till länstrafiken! Fullföljplanerna på ett flygfält i ! Ge SGAB iMala prospekteringsuppdrag! Intensifieramalmletningen i Stekenjokkomrädet! Spridstatliga arbetstillfällen över länet! Inför eff rättvisare statsbidragssystem i stället för detnuvarande, som låter det mesta, per capita, gå till storstäderna - det gällerKBT, barnomsorg och äldreomsorg! Sankarbetsgivaravgifterna i stödområde A! Jag frågar: År industriministern beredd att arbeta för attdefta genomförs i ? Anf.91 HANS (); Det är fantastiskt att höra industriministerns svar påKarin och andras interpellafioner. Jag tycker näsfan aft det somindusfriministern håller på med liknar besvärjelser. Han säger i de olikasvaren atf regionalpolitiken har givit resultat. Nästan som om def vore från engrammofonskiva har vi fått höra indusfriministern upprepa atf vi har fått 13000 nya arbetstillfällen. Den socialdemokrafiska regeringen har prioriteratregionalpolifiken, det regionalpolitiska stödet har visat sig ha en god effekt,osv. Sä har indusfriministern prisat sina insatser. Han säger också: Se päresultaten! Erkänn att de är positiva! Men det är väl just därför aft alla inteär överens om aft def är positivt som vi har denna interpellationsdebatt, Defär ju infe bra i skogslänen. Jag tycker atf skall vara merödmjuk och verkligen lyssna på folk i dessa bygder. Vi som kommer fränskogslänen och representerar väljarna där har fått absolut motsatta signalermot dem som kommer med och som går ut på att allfing är bra, affresultatet av regionalpolifiken äi bra. Människorna i och vi somföreträder dem tycker aft det är precis tvärtom. Jag har varit pohtiskf verksami , och jag har aldrig någonsin fidigare erfarit att människorna varit såallvarliga och bekymrade över läget, I t, ex, minskade befolkningen mednära , och det är inte första året. I kornmun, som är enindustrikommun. minskadebefolkningen på grund av utflyttning och det i en industrikonjunk-tur som är enav de kraftigaste vi haft , I min egen hemkommun ökade befolkningenmellan 1976 och 1982 från 7 500 till 8 100, Under de senaste fre och ett halvtåren har vi nu snart förlorat denna ökning. Bidragspolitiken har enligt uppfattning helfmisslyckats, om man ser pä resultatet. Industriministern och andrasocialdemokrater som deltagit i debatten här räknar pä def sättet aft omman har ökat bidragen - man har fördubblat dem, säger industriministern - har mannätt framgång. Men det är väl inte bidragens storlek som visar på framgång,utan def är väl resultatet i befolkningsutvecklingen som man mäste gå efter.Det är väl hur människorna i dessa områden upplever situationen som borde vararesultatet. Vi moderater menar aff bidragen måste ändras. Vi måste i ställetfå generella insatser, Def staten eller samhället skall satsa på ärinfrastrukturen, men i övrigt bör förutsättningarna förbättras för företagarnaoch näringslivet, Def har givits mänga goda uppslag här - jag skall inteta upp fiden med atf räkna upp alla en gång till. En av de saker som företagarna i inlandet är oerhörtbekymrade över är beskattningen.