prot · G909137 · 1985-12-31 00:00:00 — Är det säkert att viregistrerar alla skadliga ämnen som det radioaktiva molnet för med sig? Hurförklarar man t, ex, att man registrerat olika radioaktiva ämnen pä olikaställen i ? Det är inte mer information som hjälper oss. Hur vi änförbereder oss för tidig varning, registrering och mätning sä kan vi ändå integöra mycket för att skydda oss, säger också på s, 4: "Det harframförts att man kan ifrågasätta om drastiska beredskapsåtgärder är lösningenom man allvarligt tvivlar på reaktorsäkerheten," Institutets tjänstemäntvivlar inte på säkerheten. De har ju själva utarbetat stränga normer förstrålskyddet och det är deras skyldighet att se till att dessa upprätthålles.Då blir det ju svårt att själv tvivla pä säkerheten. Men som professor har påpekat: om ettproblem är för svårt för att lösa, då räcker det inte hur mycket man änanstränger sig. Det oförutsedda inträffar alltid förr eller senare ikomplicerade system. Kärnkraften är maximalt omöjlig. Man måste till varjepris stänga inne ett livsfarligt material som man tillverkat och detta materialär starkt aggressivt mot sitt hölje. Neutronbombardemanget gör hela tidenattacker mot inneslutningen, Barsebäcksnödkylsystem är nu försvagat av rost. Detta har man upptäckt Debatt med anledning av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl samtsvar på interpellationer om kärnkraftspolitiken Debatt med anledning av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl samtsvar på interpellationer om kärn kraftspolitiken vid detsom sägs vara den rutinmässiga avstängningen för översyn. Salt i vatten ochluft är kanske inte så bra för metallers hållbarhet. Vidare tröttar denjoniserande strålningen ut materialet i reaktorns tank. På s. 11 sägs det 'attförutom härdsmälta är ett ytteriigare tänkbart händelseförlopp "attreaktortanken brister i någon form av sprödbrott, vilket skulle innebära enomedelbar förstöring av reaktorhärden". Kärnkraften var fel tänkt frän början. Ansträngningen attfå ut något gott av den förfärliga atombombstekniken har misslyckats - trotsgod vilja. När en teknik är dålig bör den bytas ut. Varför skall vi leva med ett så onödigt hot? Det är inteterapi mot vär berättigade oro vi behöver. Det får vara slut på de snäva intressenas diktatur iSverige! Kärnkraftsintressenterna har blivit en stat i staten i kraft av sinastora statsstödda miljardbeställningar, kan effektivt verka för att stoppa kärnkraften ivärlden. Kärnkraften för egentligen en tynande tillvaro i de flesta länder, IUSA har t, ex, inte någon ny beställning gjorts pä ca tio är, medan däremot etthundratal reaktorer avbeställts, trots att man satsat ca idem. Jag hoppas att tillsammans med visa att det nu finns fullgoda alternativ till kärnkraften. Kärnkraftenförsvårar i själva verket en trygg och god energiförsörjning. Jag fårmeddela att anslag om kvällsplenum nu satts upp. 30HÄDAR (); Reaktorhaveriet i Tjernobyl är en katastrof.Våra tankar går i första hand till de människor som har drabbats. De och derasfamiljer har vår varma medkänsla. På de sätt som står öppna för oss vill vi gedem allt det stöd vi kan. Vi uppmärksammar också med respekt desjälvuppoffrande insatser som gjorts av mänga Sovjetmedborgare för att minskautbredningen och verkningarna av katastrofen. Den information som Sovjetledningen lämnat om katastrofenhar varit mycket otillfredsställande. Det gäller både informationen tillutlandet och till de egna medborgarna. Det finns skäl till hård kritik motledningen i på denna punkt. Jag är övertygad om att de västerländska radiobolagensutlandsprogram på ryska-inkl, ryskspråkiga sändningar-verksamtharbidragit till att hos medborgarna i fylla ett bara alltför stortinformationsgap. Efter hand som katastrofens verkningar blivit alltmeruppenbara har kraven på bättre information från de sovjetiska myndigheternavuxit sig allt starkare, såväl frän de-egna medborgarna som från omvärlden.Under den senaste veckan har vi också kunnat notera att de sovjetiskamyndigheternas information om det som hänt och händer i de värst drabbadeområdena har förbättrats. Denna förbättring bör vi ta fasta på. Den kan i bästafall vara ett uttryck för en viss attitydförändring, 1 det fortsatta arbetetmed att klargöra olyckans orsaker och att förhindra ett upprepande någonstans -inom eller utanför - är det mer än önskvärt, ja nödvändigt, att Sovjetmyndighe- ternavisar en öppenhet som varit främmande för dem. Internationella atomenergiorganisationen i framstårsom ett naturligt centrum för det internationella arbetet med att göra den civilakärnkraften allt säkrare. Organisationen bör på dessa områden fä ett vidgatmandat. Regeringens initiativ i den riktningen har stöd.Utbredningen av det radioaktiva utsläppet i samband med reaktorhaveriet iTjernobyl har tydligt visat att kärnkraftens säkerhets- och beredskapsfrågorinte är en enbart nationell utan också, och i hög grad, en internationellangelägenhet. Det finns i sammanhanget anledning att erinra om att vi enbart iEuropa har ca 200 kärnkraftsreaktorer i drift och ca 100 under byggnad. För del har vi genom folkomröstningen lagtfast att kärnkraften skall användas och avvecklas, Inga nya reaktorer, utöverde tolv vi nu har, skall uppföras. Beslutet om avveckling - att kärnkraftenskall utgöra en parentes i den svenska energiförsörjningen - stöddes ifolkomröstningen av samtliga riksdagspartier. Fyra av dessa,socialdemokraterna, , och vpk, har senare i angett2010 som det år då den sista svenska reaktorn skall tas ur bruk. 81 föreslog 1984 attkärnkraftsavvecklingen skall ske successivt , och enmajoritet i har sä sent som gett sitt stöd åt dennainriktning av energipolitiken. Tiden fram till kärnkraftsavvecklingen skall, enligtriksdagens uttalande, användas för att förbättra hushållningen med energi ochför att utveckla alternativa former för elproduktion. med detta harbetydande belopp satsats och allt högre krav ställts på säkerheten i vårakärnkraftverk. Grunddragen i denna politik ligger fast.Kärnkraften är och förblir en parentes i den svenska energiförsörjningen. Beslutet om folkomröstningen och de många senare beslutenkring det svenska kärnkraftsprogrammet har haft reaktorhaveriet i Harrisburg1979 som utgångspunkt. Politiken har således byggt på vetskapen om attreaktorhaverier kan inträffa och dä få mycket allvarliga konsekvenser. Denkunskapen har också lett till att ställa högsta tänkbara krav på säkerheten ide svenska kärnkraftverken. Arbetet med säkerheten har heller inte varitförgäves. Det gör att vi med viss tillförsikt kan hävda, att de svenskakärnkraftverken är bland de säkraste i världen. Vi bör därför inte gripas avpanik med anledning av det som inträffat. En första uppgift för oss bör nu vara att i samråd med desovjetiska myndigheterna och med hjälp av svensk och internationell expertis -jag tänker då särskilt på lAEA - söka få klarhet i vad som förorsakadereaktorhaveriet i Tjernobyl, vad verkningarna blev, vad som kan göras för attförhindra ett upprepande någonstans, hur informationen och beredskapenfungerade och hur de kan förbättras. Dagen efter det att reaktorhaveriet i Tjernobyl blev känti skrev , och ledamöter i energirädettill statsrådet och begärde att energirådet skulle informeras omoch ges tillfälle att diskutera eventuella åtgärder med anledning avkärnkraftsolyckan. Regeringen har tagit fast på detta. har fåtti uppdrag att göra en noggrann uppföljning och utvärdering avkärnkraftsolyckan. ParalleUtmed denna utvärdering bör regeringen också pröva vilka former Debatt med anledning av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl samtsvar på interpellationer om kärnkraftspolitiken Debatt med anledning av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl samtsvar på interpellationer om kärnkraftspoUtiken förelproduktion vi skulle kunna satsa pä i . Om vi intevill ta våra sista älvar i anspråk, och det vill inte ochförhoppningsvis inte heller energiministern, är alternativen i första hand koloch olja. I viss, och efter hand möjligen växande, grad kan vindkraft och andraenergislag komma till användning. Med adress till energiministern vill jag säga att vill viundvika att öka oljeanvändningen och därmed också förhindra att oljepriserna pånytt snabbt rakar i höjden, framstår kolet som det mest realistiska av denärliggande alternativen. Koltekniken och tekniken för rening av rökgaser harunder senare är också utvecklats på ett sätt som gör att en viss ökadanvändning av kol kan vara miljömässigt försvarlig. Det kan här finnas anledning, herr talman, att erinra omatt alla energislag har sina risker och sin påverkan på miljön. Låt oss somexempel föreställa oss att den el som genererats i europeiskakärnkraftsanläggningar i stället hade framställts i de slags kolkraftverk som är vanligt förekommande. Med säkerhet hade skogar och sjöar dåvarit lårigt hårdare åtgångna än vad de redan är. Antalet cancerfall hade ocksåvarit väsentligt större än . Därtill kommer att många människor helt vissthade fått sätta livet till i samband med kolbrytningen. Försurning och cancerhade också drabbat om kärnkraften utbytts mot olja, I det fallet hade visäkert också haft mångdubbelt högre oljepriser än vi har . Sammanfattningsvis ger oss reaktorhaveriet i Tjernobylanledning att med kraft fullfölja besluten om kärnkraften som en parentes i densvenska energiförsörjningen, har vi inte underlag för att beslutaom att flytta det bortre parentestecknet närmare i tiden eller att omgåendeinleda avvecklingen. Händelserna kring och verkningarna av olyckan i Tjernobylskall utvärderas. Arbetet med att stärka säkerheten och höja beredskapen börintensifieras såväl nationellt som internationellt. Programmet för hushållningmed elenergi bör ses över. En utvärdering bör också göras av vad slagsanläggningar som kan uppföras och användas i förframställning av el. 31IVAR (): Låt mig först framföra den synpunkten att detmåste vara mera logiskt att så snabbt som möjligt avveckla det som man tyckerär oacceptabelt än att efter ett bestämt tidsschema avveckla det man tycker äracceptabelt. Vi har åter blivit påminda om kärnkraftens risker. Jagskall inte i detta anförande försöka analysera eller värdera dem, utan istället anlägga synpunkter på alternativen till kärnkraft. Företrädarna för kraftindustrin och flertalet talare här ikammaren påstår ständigt att det inte finns något annat realistisktalternativ till kärnkraft än olja och kol, preciserade hurmycket kol som går åt för att producera el, per är.Den siffran talar om tvä saker. För det första är det ineffektivt att producerael i kondenskraftverk. För det andra får man den siffran endast om man hartotalt statiskt tänkande, där man inte ser utbytbarheten av olika energislag, Ikraftindustrins storskaliga tänkande, och på grund av bundenheten till el som det nästanenda beaktansvärda energislaget, kan påståendet verka trovärdigt. Försöker vidäremot se energifrågorna i ett större sammanhang, blir bilden en helt annan. Det finns en grundregel för all energianvändning som vialdrig fär glömma bort, och den är; All energi som vi skall använda i störreomfattning och måste på ett naturligt sätt ingå i naturenseget energikretslopp. Varje större avvikelse frän denna grundregel medförmiljöproblem och får negativa ekonomiska konsekvenser. Om vi ett ögonblickfunderar över denna ekologins grundlag, finner vi att varken kärnkraft ellerkolkondens ryms inom en långsiktigt hållbar energianvändning. Omfattande kolanvändning innebär att vi ständigt plockarur naturens förråd och ökar luftens halt av koldioxid och anrikarnäringskedjan med en rad olika tungmetaller. Det är inte svårt att förutsägaframtida miljöproblem med en så omfattande kolanvändning. Det är miljöproblemsom också kommer att markant förhindra en positiv ekonomisk utveckling. Detfinns anledning att åter och åter upprepa sambandet mellan en miljömässigtriktig energianvändning och en positiv ekonomisk utveckling. Kärnkraften har inte samma nackdelar som kolet, men denmåste mönstras ut av två skäl. Det finns ingen möjlighet att bestämmakärnkraftens totalkostnader. Inte minst olyckan i Tjernobyl visar på detta. Detunika med kärnkraften är att en stor del av kostnaderna uppstår efterenergiutnyttjandet. Detta leder till lockande fördelar i , men en obehagligbundenhet till framtiden. För alternativen är förhållandet ofta det motsatta.Utvecklings- och introduktionskostnaderna är betydande men efterkostnaderna ärringa eller ger t.o.m, pluseffekter. 1 det kortsiktiga tänkande som tyvärrdominerar de flesta energibeslut har på så sätt kärnkraften tillskrivitsfördelar som inte finns. Kärnkraften framställs ofta som en koncentrerad ocheffektiv energiform. Detta är helt fel. Följer vi hanteringen från gruva tillslutförvar kan vi konstatera en mycket omfattande materialhantering. T.o.m. denrent mekaniska påverkan av naturen är omfattande. Det mest avskräckandeproblemet är dock restprodukternas varaktighet och giftighet. Om världensenergiförsörjning skulle baseras på kärnkraft skulleavfallskvantiteterna och arrangemangen för att förvara avfallet bli ettdominerande inslag i vårt industrisamhälle med kostnader som belastar kommandegenerationer . Denna korta ekonomisk-tekniska beskrivning av kärnkraftenger vid sidan om hälso- och miljöriskerna ett klart besked om att kärnkrafteninte är och inte kan bli ett alternativ i en långsiktig energianvändning. Alternativ till kol och kärnkraft kan delas upp i tvåhuvuddelar, dels effektivare energianvändning, dels förnyelsebar energi.Förnyelsebar energi innebär att den uppfyller kravet att den skall ingå inaturens eget energikretslopp. Låt oss till att börja med något analysera möjligheternatill effektivare energianvändning. Ofta framställs detta som ett uppoffrandesparande. Det är ett felaktigt synsätt. Effektivare energianvändning sker iförsta hand genom utnyttjande av bättre teknik, Energieffektivisering är likaberoende av tekniskt kunnande och teknisk utveckling som energiproduktion. Debatt med anledning av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl samtsvar på interpellationer om kärnkraftspolitiken Prot.1985/86:137 fall ger effektivareenergianvändning klara fördelar utöver lägre energiåt- 12 maj1986 gång, I första hand är dettamiljöfördelar. Jag skall ge några exempel på n b ti da 1 d ' effektivare energianvändning föratt om möjligt bevisa att det är en mycket avkärnZaftsllycZni ''°' energikälla och en mycketmiljövänlig sådan. Tenohvlsamt ivar ° '" " berörakondenserande rökgaskylning, som börjar bli ett ,, ,. Vid förbränning av t.ex. flis kan bränslet utnyttjas interpellationerom 6 ff & j j ... , ffsnoUtk bättre med hjälp avkondenserande.rökgaskylning än utan. läggas enmycket god reningseffekt vad gäller rökgaserna. Vid en konsekvent användning avkondenserande rökgaskylning vid alla medelstora och störrefliseldningsanläggningar och en framtida flisanvändning i storleksordningen 20TWh inom uppvärmningssektorn återvinns energi motsvarande produktionen i ettmedelstort kärnkraftverk. Investeringskostnaden är lägre än för ny kärnkraft,bränsleåtgången noll, driftskostnaderna lägre, miljöeffekterna klart positiva,framtidskostnaderna inga och sysselsättningseffekterna goda -eftersom dennametod utökar konkurrenskraften för inhemska biobränslen. Den småskaliga vedeldningen svarar för uppvärmningmotsvarande , dvs. 7 miljarder KWh. Med känd teknik kanverkningsgraden vid småskalig vedeldning i genomsnitt fördubblas. Kostnaden fördetta är mycket lägre än priset för ny kärnkraft. En konsekvent genomfördtillämpning av bästa teknik innebär att använd vedmängd kan värmadubbelt så många hus som . Det betyder att vi genom att utnyttja en redananvänd resurs bättre tar till vara lika mycket energi som kanproducera. För småhusägare och andra vedeldare innebär detta att de barabehöver skaffa halva vedmängden för att värma sitt hus, I allmänhet behöver delägga in i pannan bara en gång . Den allra viktigaste effekten är attförbränningen blir så fullständig att inga grannar kommer att ha något somhelst obehag av röken. Värmepumpstekniken är så välkänd att jag knappastbehöver påpeka dess möjligheter till utnyttjande av energi som finns i luften,marken, vattnet osv. Inom har gjorts en utredning, som visar att manskulle kunna spara energi motsvarande produktionen i tre-fyra kärnkraftverk meden konsekvent tillämpning av värmepumpsteknik i bostäder och lokaler som i dagär eluppvärmda. Låt mig bara stryka under en sak, som är viktig vidplanering av framtida elproduktion. Verkningsgraden - dvs. den procent avbränslet som nyttiggörs t. ex. i form av värme i våra bostäder-för el produceradi kondenskraftverk, som används för bostadsuppvärmning, är så låg som 35 %.Det innebär att bara en tredjedel av bränslet blir nyttig värmeenergi. Dettakan jämföras med verkningsgraden för en bränsledriven värmepump, som är , dvs. man fär ut dubbelt sä mycket nyttig värmeenergi som i det bränsle mantillför. För kärnkraftverken är verkningsgraden ännu sämre. Alla förstår vilken skillnad det blir påbränsleförbrukning om vi väljer att producera vår värme via kondenskraftverk i stället för att utnyttja direkteld ning och värmepumpsteknik. Bränsleätgången blir sannolikt två till större vid det storskaliga kondenskraftsalternativet jämfört med småskalig direkteldning i kombination i värmepumpsteknik. småskaliga alternativ kräver möjligen något mer av investeringar, en mer "2 utvecklad teknik för dennatillämpning, men ger den enskilde större frihet ochbetydligt lägre bränslekostnader. Miljöfördelarna med så drastiskt minskade bränslemängderär så tydliga att de knappast behöver påpekas. Jag kunde fortsätta länge med att ge exempelpå effektivare energianvändning, men jag tror att redovisade exempel har gettlyssnaren en klar bild av vilket realistiskt och fördelaktigt alternativ dettaär i jämförelse med att ständigt producera mera energi, med de miljöeffektersom det ger. Kort och gott; alternativ i energipolitiken är tillväsentlig del att bruka bättre i stället för mer. Låt mig dock innan jag övergår till att kort redovisanågot om den förnyelsebara energin konstatera, att det fortfarande finns sparpoten-tial i våra bostäder och lokaler. Genom bättre isolering ochvärmeåtervinning kan energianvändningen minska istorleksordningen , dvs. 20 miljarder kilowattimmar. Även här rör det sigom betydligt lägre kostnader än kostnaden för ny kärnkraft. Till detta skallläggas att bränsleanvändningen för detta är noll och underhållet mycket ringa. Tiden medger inga omfattande redovisningar avden förnyelsebara energins möjligheter, men låt mig påminna om grundregeln förenergianvändning, som jag redovisade i början av mitt anförande: All energi som vi skall använda i större omfattning ochunder måste på ett naturligt sätt ingå i naturens egetenergikretslopp. Varje större avvikelse från denna grundregel medförmiljöproblem och negativa ekonomiska konsekvenser. Det är bl, a, detta faktum som gör jordbruket specielltintressant som energiproducent. Den solenergi som binds i skilda grödor ärenergi som kan långsiktigt utnyttjas med bibehållen ekologisk balans. Man vågar knappt tänka tanken vad som skulle ha inträffatom olyckan i Tjernobyl hade hänt , då ett helt års gröda stod ute. Vidogynnsamma vindförhållanden hade vi då kunnat få ett helt års skörd spolierad.Vi skall vara glada för att det bara är en tanke och inte något som hänt iverkligheten. Det är visserligen osannolikt, men det kunde ändå ha hänt. Vår största och säkraste energikälla är det indirektautnyttjandet av solenergi, t. ex. användning av vattenkraft, biobränslen ochvindkraft, men det är också naturligt att jordbruket får en framskjuten platssom energiproducent. Detta är särskilt angeläget att slå fast närt. ex.finansministern påstår att det svenska jordbrukets problem kan lösas endastgenom en omfattande nedläggning av . Skulle det bli så avhänder vi ossett långsiktigt bra alternativ till kärnkraften. Möjligen kan kraftbolagen ochden storskaliga industrin tycka att sädan nedläggning är bra, men för Sverigesom nation och för den enskilde energianvändaren skulle det vara en storolycka. Några exempel på jordbrukets möjligheter äretanolproduktion, metanjäsning av energigrödor och/eller organiskt avfall,odling av bränslegrödor, odling av oljeväxter för produktion av drivmedel ochsmörjmedel, ökad produktion av växtnäring och därmed minskat behov av attutnyttja extern energi, t. ex. olja för framställning av konstgödsel. Vi måste slå hål påden myt som kraftbolagen och många här i kammaren odlar, att alternativet tillkärnkraft är kolkondens. Debatt med anledning av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl samtsvar på interpellationer om kärnkraftspolitiken Debatt med anledning av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl samtsvar på in terpellationer om kärnkraftspolitiken atteffektivare energianvändning och ökad användning av förnyelsebar energi är ettmer realistiskt, lönsammare och framför allt miljövänligare alternativ. Kärnkraftsmotståndarna beskylls ofta för att bedriva enskräckpropaganda och vinna sympatisörer på känslomässig grund. I verklighetenfinns det betydligt större skäl att rikta denna anklagelse motkärnkraftsförespråkarna. Deras oförklarliga låsning till en mycket högelanvändning innebär en argumentering som väljer bort de bästa alternativentill kärnkraften och försätter den enskilde i en felaktig valsituation. Taletiden är nu ute, är den längsta medgivnatiden enligt särskild anmälan, 33 (): Låt mig då bara få konstatera att denförsening som uppkommit genom att man inte tillräckligt snabbt utnyttjaralternativen kommer att vålla och har redan vållat en beklaglig kostnad förvåra energikonsumenter. Jag hoppas att vi strax skall få en vändning i dennafråga. Därmed kan vi också snabbare avveckla kärnkraften - utan att använda merolja. är denmedgivna tiden utgången. Anf.35 (): Jag har begärt ordet för att jag ville angripa en uppgiftsom är lämnad här i dagens debatt och som var enkel nog att finna det rättasvaret på. Jag skall strax redovisa detta. Jag vill emellertid först gärna ta fasta på det av mångaomvittnade internationella inslaget i den debatt som vi har att föra. Genom attpeka på det allmänt kända förhållandet att ekonomi är starkt pressadoch att energiproduktion nu ställs mot väggen uppenbarar sig enaståendemöjligheter till att finna en öppning i det slutna sovjetiska samhället. Jagvill gärna uttrycka min glädje över att regeringen så tydligt har visat sinvilja att i internationell samverkan angripa bäde problemetkärnkraftsproduktion och problemet slutna system. Den fråga som jag har begärt ordet för att få yttra mig ihar att göra med opinionsbildningen i de känsliga frågor som vi här diskuterar.Informationsindustrin lever under sina villkor. Det innebär att man ägnaruppmärksamhet främst åt sådant som man vill skall skaffa lösnummerköpare ochläsare. Det lägger stort ansvar på politiker och andra opinionsbildare att idenna debatt hålla sig till fakta och redliga underlag. När idebatten här ville ifrågasätta den svenska kärnkraftsindustrinsteknologiska kompetensnivå såvitt gällde beräkningen avreaktorinneslutningarnas förmåga att stå emot en vätgasexplosion blev jagdärför fundersam. Jag ägnade åt att hos myndigheter och hospersonal på kontrollera hur det förhåller sig med kunskapsnivån idenna fråga. Det visade sig för det första ganska enkelt att utreda attreaktorinneslut-ningarna enligt konstruktionskriterierna skulle motstå ett inretryck motsvarande en tänkbar vätgasexplosion. För det andra visade det sig efter i och de erfarenheter som där vanns hadekontroll-räknat de svenska reaktorinneslutningarnas styrka och funnit att demed god säkerhetsmarginal svarade mot en teoretiskt tänkbar vätgasexplosion ien tryckreaktor. För det tredje slutligen framkom att kokarreaktorer opererarunder kvävgas, vilket i sig innebär ett direkt hinder mot vätgasexplosioner. Jag uppfattar det såsom allvarligt att en tung,framstående politisk debattör som , med den antydan han härgjorde, ville föra in ännu ett nytt faromoment i den redan förut febrigadebatten om kärnkraftsteknikens säkerhet.