prot · G909120 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:120 Förhandlingarna leddes till en början av tredje vice talmannen, 27 § Bostadsförsörjningen m.m.(forts, frän prot. 119) Fortsattes överläggningen om bostadsutskottetsbetänkande /86:13. 107 (): beslutade omåtgärder för att förbättra boendeförhållandena för gamla, handikappade ochlångvarigt sjuka. Vid det tillfället angavs tre mål för bostadspolitiken närdet gäller situationen för dessa grupper, nämligen för det första rätten tillfrihet och integritet i boendet, för det andra rätten till stöd, hjälp och vårdi bostadsmiljön, för det tredje rätten till en god boendestandard. Innebörden av detta är att alla människor skall ha rätttill en egen bostad, och runt om i vårt land pågår ett intensivtarbete för att minska på institutionsboendet. Vi vet att många människor som vistas påinstitutioner av olika slag skulle kunna skrivas ut till ett självständigtboende, om bostadsförhållandena förbättras och och primärvårdenbyggs ut. De flesta människor vill hellre bo kvar hemma än flytta till eninstitution när de blir gamla eller om de på annat sätt blir beroende av stödoch hjälp. De flesta sätter stort värde på att bibehålla sin självständighet, I ett eget boende kan man också undvika den passiviseringsom ofta blir en följd av det totala omhändertagande som institutioner i mångafall erbjuder. Den målsättning vi nu har ställer stora krav påboendemiljöns kvalitet. Brister i bostaden och bostadsmiljöns utformning ochtillgänglighet skapar social isolering och gör handikappade mer beroende avhjälp och stöd. Att ha en god utrymmesstandard och bostadsutrustning ärnaturligtvis särskilt viktigt för människor som behöver hjälp och stöd. Godaboendeförhållanden är ofta en förutsättning för en framgångsrik rehabiliteringoch för att människors mentala och fysiska resurser skall kunna tas till vara. Men med god boendestandard avses inte inte baraförhållandena i den enskilda lägenheten. Också tillgängligheten och den yttre miljön, integre ringen i bostadsbebyggelsen i övrigt, förekomsten av service, möjligheter till grannkontakt och fritidsverksamhet har stor betydelse. Bostadsförsörjningen m. m. återstår det mycket att göra innan målsättningenom självständighet i boendet och rätten till ett eget boende är uppfylld, ochdet ställer stora krav på kommuner och landsting som har ansvar för detta. Det är glädjande att vi har politisk enighet ommålsättningen pä detta område. Det finns, som jag ser det, inte någonmotsättning mellan de mål som har antagit och de motionskrav somligger till grund för reservation 4 av moderater och folkpartister. Jag tyckeratt det här är som att försöka slå in redan öppna dörrar. Vi har en klar målsättning och arbete pågår för fullt ihela landet för att målsättningen skall nås. Det är ett omfattandeförändringsarbete som skall göras inom flera sektorer, som kan ta olika längtid att uppnå och som kan bedrivas i olika takt i skilda delar av landet. Förändringsarbetet måste få ske i den takt som ärpraktiskt och ekonomiskt möjlig att genomföra i varje särskilt fall och förvarje kommun och landsting. Därför är det onödigt att fastställa den tidsgränssom föresläs i reservationen. Det förtjänar också att påpekas vikten av attförändringen görs med största varsamhet och med hänsyn till de enskildamänniskor som är berörda, för att inte onödigtvis någon skall komma i kläm. De stora krav på samordning och samarbete mellan olikaverksamheter och huvudmän som detta ställer talar också för att det bästa äratt kommuner och landsting själva fär komma överens om formerna för samverkanutifrån lokala behov och önskemål. Jag yrkaravslag på reservation nr 4. Jag yrkar också avslag på reservation nr 43,som tar upp frågan om flexibilitet vid tillämpningen av reglerna för ombyggnadav ålderdomshem. De regler som åberopas antogs av , ochär utformade så att man har den möjlighet till flexibilitet som reservanternatar upp. Dessutom antog ett tillkännagivande tillregeringen just på den punkten för att ytterligare klargöra sin ståndpunkt, I betänkandet anförs också att en redovisning bör lämnastill om utfallet av tillämpningen, när de nya reglerna varit . Slutligen yrkar jag avslag på vpk:s reservation nr 5angående kollektivt boende. Det finns behov av ett sådant socialt boende somaktualiseras i reservationen, men det finns också möjligheter att förverkligadetta inom ramen för nuvarande norm- och länebestämmelser. Insatser som efterlyses i reservationen om redovisning avförebilder och exempel kan också anses vara tillgodosedda bl, a, genombyggforskningsrådets försorg. Jag yrkar avslag på reservationerna 4, 5 och 43, 108INGA (vpk): Trots att allt fler människor bor i tätortersä ökar faktiskt avståndet mellan människor. Kanske inte det mätbara, men detmänskliga. Många anledningar att mötas och att lära känna varandra harförsvunnit frän våra bostadsområden. En del sysslor som man hade i tvättstugor,källare och förråd har ofta flyttats in i den egna lägenheten. skenbartökat, men något har också gått förlorat. T, o. m, trapphusen har ibland bliviten del av det privata. Det finns också sådant som direkt motverkar ökadekontakter. Dit hör satsningen på kabel-TV och de många satelliter som kommeratt skicka sport-och nöjesprogram direkt till de svenska vardagsrummen. För alla, barn och gamla - inte minst med de aspekter påäldreboendet som tog upp -, ensamma och samboende, betyderkontakten med andra människor utanför den egna tröskeln väldigt mycket. Bragrannrelatio-ner är viktigt av en rad olika skäl. Lekkamrater för barn, vuxnaförebilder, någon att vända sig till när man behöver hjälp eller vill dela singlädje över något, människor man kan byta några enkla ord med och som blir näravänner med tiden, människor som förmedlar vad som händer i grannskapet -alltdetta och mycket till kan grannar betyda. Hur ser ett boende ut som underlättargrannkontakter? Bostadsområdets betydelse verkar dessutom att öka iframtiden. Ökad fritid ger mer möjligheter för olika verksamheter i boendet,men ställer också nya krav på utformningen. är bostadsområdetcentrum för vardagslivet för barn och unga, och för dem som inte har ettyrkesarbete. Det fär vi inte glömma bort. Bostadsmiljön utarmas när butiker och annan serviceförsvinner ur grannskapet. Vardagen blir besvärligare, inte minst för dem sominte har tillgång till bil. kommer flera storabutikskedjor att satsa på nya varuhus och livsmedelsaffärer i lägen som är anpassadetill bilar men faktiskt inte till människors vardagsliv. De nya storbutikerna kommer förstås att ytterligareförsämra underlagen för de närbutiker som ännu flnns kvar. Och ännu mer arbetekommer att lastas över på konsumenterna. Butiker fungerar ju inte bara sominköpsplatser. De har eller i alla fall har haft betydelse som mötes- ochsamlingsplatser. Men när de försvinner blir den gemensamma miljön fattigare.Vad kan vi göra för att motverka utarmningen av närmiljön? Bostadsförbättringar är inte bara teknik. Vi har tidigarehär i debatten talat om ROT-programmet, som regeringen antog sedan.Men detta är inriktat bara på tekniska åtgärder, på underhäll och ombyggnad avhus. De problem som människor möter i sitt vardagsliv är inte baratekniska. Det handlar om hur vi kan leva där vi bor. Det behövs ett nyttprogram för förbättring av boendets innehåll och villkor. Förbättringar måste ske av de hus som vi häri dag och avde områden som redan finns. Att förändra och komplettera är svårare än attbygga nytt. De nya bidragen till boendeservice är ett steg på vägen, men de ärotillräckliga och medverkar inte till gemensamma lösningar som bygger påtjänster och gentjänster, på samarbete och på gemensamt ansvar. är det möjligt att bygga om dåligt fungerandebostadsområden för hundratals miljoner med låga, subventionerade räntor. Mendet finns inte bråkdelen av dessa medel till att driva gemensamma lokaler ochannat som behövs för att skapa nya förutsättningar för gemenskap i de ombyggdaområdena. Ändå är bristerna störst just pä det mänskliga planet och inte på dettekniska. Förslagsvisskulle boendemiljöbidrag, räntestöd till underhäll och orn- Bostadsförsörjningen m. m. Bostadsförsörjningen m. m. byggnadslånomformas så, att också vissa verksamhetskostnader skulle kunna täckas. Dessutombehövs en särskild bidragsform som direkt går till förbättringar av dengemensamma miljön, I första hand skall bostadsområden och boendeformer medmånga små hushåll prioriteras, men också sådana förbättringar som gör detmöjligt att människor i olika åldrar och situationer kan bo i samma område. I årets budgetproposition föreslås enförändring av bidrags-givningen så till vida att den skulle inriktas på deområden som har de allra största problemen och behoven och sä att även vissaandra områden än de bidragsberättigade skulle stödjas. Det är i ochför sig en god målsättning, men effekterna av den förtas av det statligabidragets ringa storlek i förhållande till åtgärder som beskrivs och behövs ochi förhållande till såväl de berörda bostadsföretagens som kommunernasmöjligheter att själva subventionera de här åtgärderna. I linje med målsättningen och inriktningen på bidraget bördet i stället kunna uppgå till . Då kan det fylla sittsyfte och utgöra en verklig hjälp att lösa de problem som finns ibostadsområdena. Vi inom vpk tycker inte att det skall ställas krav påkommunalt bidrag till anläggningskostnaderna, eftersom detta dessutom skulledrabba de kommuner som redan har stora ekonomiska svårigheter. Jag skall nu gå över till att kommentera den konstnärligautsmyckningen. Jag tycker det är glädjande att enprocentsmålet nu har uppnåttsi fråga om den konstnärliga utsmyckningen i statliga byggnader. Förutsmyckningen av bostadsområden är bilden inte lika ljus. För bostadsområdenaligger procentsatsen på bara , Det är angeläget att utsmyckningenockså i våra bostadsområden uppgår till , Med enprocentsmålets genomförandekommer god konst ut till människor som konstnärerna fär en möjlighettill inkomst. För att säkerställa en sådan fortsättning menar vi i vpk attenprocentsregeln bör lagfästas. Enligt bostadsfinansieringsförordningen finns en möjlighettill lånetillägg för konstnärlig utsmyckning och gestaltning. Det här lånet harutnyttjats väldigt dåligt. Det är främst två orsaker till detta. Informationenkring tillägget för konstnärlig gestaltning har varit svag, för att inte sägaobefintlig. Intresserade har avstått, eftersom de har ansett att lånetilläggetvarit för lågt. Byggherrarna har saknat information som kunnat skapa intresseför att ansöka om tillägget. Vpk anser att lånetillägget borde utformas till attmotsvara av byggkostnaden för varje enskilt projekt. Dessutom bordestödet vidgas till att omfatta alla typer av byggnation och anläggningar därmänniskor skall vistas. Det betyder att stödet bör utgå till både ny-, om- ochtillbyggnad samt renovering av byggnader och avse förutom byggnader ochanläggningar för boende också byggnader för konsumtion, produktion,kommunikation och andra ändamål. Med detta ber jag att fä yrka bifall till vpk-reservationerna. Anf.109 (): Lät mig först säga att jag i allt väsentligt kan instämmai anförande, men naturligtvis inte vad gäller de reservationer somhon nämnde. Jag skall återkomma till det . Jag skall ta upp de reservationer som fogatstill bostadsutskottets betänkande och från punkt 4,10 kommentera dereservationer där vi från utskottsmajoritetens sida har en annan uppfattning änreservanterna. Reservationerna 44, 45 och 46 gäller bidrag för att främjaåtgärder som syftar till att minska antalet outhyrda lägenheter och förbättraden sociala miljön i områden med stora uthyrningssvårigheter eller stora socialaproblem. Det finns två bidragsformer som har till syfte att minskaantalet outhyrda lägenheter och förbättra den sociala miljön i de drabbadeområdena. Det gäller dels de tidigare nämnda särskilda bidragen till åtgärder ibostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter, dels boendemiljöbidrag.Erfarenheterna av dessa bidrag är goda. Det finns många exempel på att destatliga insatserna har stimulerat ett omfattande arbete ute i kommuner,bostadsområden, bostadsföretag, etc. Bostadsministern konstaterar i årets budgetproposition attdet kommer att finnas ett behov av ett fortsatt statligtstöd till åtgärder i bostadsområden med en relativt stor andel outhyrdalägenheter. Med hänvisning härtill föreslår bostadsministern att de tvåbidragen ersätts av ett nytt bidrag med i stort sett samma inriktning som detidigare bidragen. En nyhet är dock att det nya bidraget också skall kunnaomfatta bostadsområden med stora sociala problem, som var inne påtidigare. Det nya bidraget skall kunna lämnas både till traditionellmiljöförbättring och till åtgärder som leder till en minskning av antaletouthyrda lägenheter, exempelvis genom ombyggnad eller annan användning. Härfinns vissa regler. Det skall finnas outhyrda lägenheter eller enårlig omflyttning pä , Bidragsgivningen är i första hand begränsadtill de allmännyttiga bostadsföretagen. Vidare skall ett åtgärdsprogram upprättasgemensamt mellan bostadsföretaget och kommunen. Vidare ställs krav på att kommunenlämnar ett bidrag som motsvarar minst hälften av det statliga bidraget, som förövrigt är maximerat till , per lägenhet. För denna bidragsgivningföreslås en ram om 60 milj. kr. Oppositionens förslag är följande. Reservation44 av vill helt avveckla bidragen till förbättring av boendemiljönredan från . vill heller inte att bidrag förbostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter skall utgå efter den 1 juli1986.1 reservationen talas bl. a. om en snabbare övergång frän hyresrätt tillbostadsrätt. Jag yrkar avslag på reservation 44. Ireservation 45 har och enats. Man menar att härbehövs ett statligt stöd till åtgärder men att det bör ökas till en störrekrets av fastighetsägare. Med andra ord bör man inte begränsa bidragsgivningentill att avse enbart de allmännyttiga bostadsföretagens fastighetsbestånd. Utskottsmajoritetenavvisar det yrkandet, och jag yrkar härmed avslag på reservation 45.Reservation 46 av går på avslagslinjen. Vi känner väl igen Prot, 1985/86:120 Bostadsförsörjningen m. m. Bostadsförsörjningen m. m. menar att inga nya pengar skall utgå till de härområdena och inga nya pengar till de sociala problem som såvältaligt beskrev . Regeringens förslag om förändringar ialla former avstyrks. Man frågar sig hur det i realiteten skulle gå ommoderaternas förslag vann gehör. Det är en besk medicin som herrDahlberg och här förordar. Jag yrkaravslag på reservation 46, Så kommer jag till reservation 47 av , Vpkmenar att det är en bra åtgärd att man lämnar pengar till miljöförbättringarmen anser att de medel som här ifrågakommer är alltför blygsamma. Det var judet framförde i sitt anförande. Vpk kräver i sin motion ochreservation att bidraget höjs från maximerade . Vpk anser också att krav på kommunalt bidrag inte skall ställas somvillkor för statliga bidrag, eftersom kostnaderna främst drabbar de kommunersom har stora ekonomiska svårigheter - allt enligt vpk. Vi socialdemokrater har funnit att vpk:s yrkande innebäratt ramarna skulle sprängas. Den ram på 60 milj, kr. som finns för budgetåret1986/87 skulle inte räcka till. a. därför avstyrker vi även reservation 47,inte minst med tanke på det finansiella läge som landet befinner sig i. Reservatioii 48 är egentligen en följdreservation. Det ärmoderaterna som avvisar att det över huvud taget skall utgå några pengar. Ävenhär yrkar jag avslag. Reservation 49 vill avveckla de särskilda lokallänen. Vimenar att det alltjämt finns behov av sådana och avstyrker moderat- ochfolkpartimotionerna. Avslag på reservation 49, Reservation 50 gäller avveckling avförbättringslångivningen, . och harreserverat sig och menar att förbättringslångivningen borde fortsättaytterligare . Utskottsmajoriteten menar att det bör vara möjligt attfölja departementschefens förslag och avveckla förbättringslångivningen. Sombostadsministern framhåller i budgetpropositionen är efterfrågan på dessa länytterst begränsad. Det finns numera andra möjligheter att finansieraombyggnads-och förbättringsåtgärder med olika former av lån och bidrag än vadsom var fallet när förbättringslånen ursprungligen infördes. Den begränsade efterfrågan har självfallet flera orsaker.När förbättringslånen infördes var kommunerna mycket aktiva i sinainformationsinsatser beträffande möjligheterna att erhålla lånen. Det harmedfört att stora delar av det undermåliga bostadsbestånd som då fanns haråtgärdats med hjälp av förbättringslän, och behovet av stöd har därigenomkraftigt minskat. En annan viktig orsak till att efterfrågan påförbättringslån är så begränsad är pensionärernas förbättrade standard.De flesta ATP-pensionärer har inkomster som gör att man inte ärberättigad till förbättringslån. Detta faktum skall vi naturligtvis notera medstor tacksamhet. ATP-reformen gör sig ständigt påmind i de sociala frågorna,och det är bra. Sammanfattningsvis kan jag konstatera att den minskadeefterfrågan och de alternativa möjligheterna att finansiera ombyggnader göratt en avveckling av förbättringslånen inte behöver innebära att angelägnaförbättringsåtgärder uteblir. Jag tyckeratt och reservanterna i övrigt inte har tillräckligtmed argument för att övertyga riksdagsmajoriteten om äktheten i derasargumentation. Utskottsmajoriteten delar bostadsministerns tankegångar ochsluter upp bakom hans förslag. Vi tillför också statskassan inte mindre än 7milj. Med detta yrkar jag avslag på reservation 50. De övriga reservationerna, som kommer i tät följd -reservationerna 51, 52, 53 och 54 - är gamla moderatyrkanden som vi känner igenväl. förordar i sin kommittémotion en avveckling av bidragsgivningenför hissinstallationer i bostadshus redan fr. o.m. Moderaternaframhåller att risken för att kommunerna styr bidragen till vissabostadsföretag är uppenbar och menar att detta är ett bidrag som bör finnas kvarför att stimulera och öka antalet hissinstallationer inte minst när det gälleräldre hus. För mänga äldre hyresgäster och för mänga kommuner i vårt land ärdetta en mycket angelägen åtgärd. I samma moderatmotion vill man göra vissa omdisponeringarmellan olika anslag, så som närmare preciseras i motionen och i reservationen.Vi säger från utskottet att det inte alls är meningsfullt att göra någraomdisponeringar. Med detyrkar jag avslag pä reservationerna 51, 52, 53 och 54. I reservation 55 vill man från sida att 1986års ram för statsbidrag för hissinstallationer skall få utnyttjas underpåföljande år, alltså är 1987. Vi avvisar det förslaget och säger att enutvärdering av bostadsförbättringsprogrammet kommer att redovisas redan underhösten 1986 och att frågor beträffande det fortsatta stödet tillhissinstallationer lämpligen redovisas i samma andetag. Med denmotiveringen yrkar jag avslag på reservation 55. När det sedan gäller bidrag till kulturhistorisktvärdefull bebyggelse finns det en rad motionsyrkanden där man vill ha ökadmedelstilldelning. Det är viktigt med statligt stöd till kulturhistorisktvärdefull bebyggelse. Utskottets förslag innebär en ökning av ramen med 30milj, kr, för perioden i förhållande tillregeringens förslag. Här spär vi alltså på med statsmedel som innebär att vi ivarje fall inte minskar budgetunderskottet. Det är ett dokumenterat behov somredovisas, och därför har vi enat oss i utskottet om att öka ramen med 30 milj,kr. Dessa 30 milj, kr, skall självfallet intespecialdestineras till , eller något sådant. Finns detangelägna projekt i , Smygehuk eller någon annanstans skall medlenfördelas rättvist ut över hela landet. Jag har velat markera detta frånutskottets sida sä att inte någon tror att det är som en del motionärer påpekari sina motioner, att medlen skall gå till och ingenting annat. I budgetpropositionen föreslås att beslut omtilläggslån som avser åtgärder för att avhjälpa byggskador, byggfel, röta.fukt, mögel osv., ändra lägenhetssammansättning eller grundförstärka fårmeddelas inom en ram på 20 milj. kr. för och inom en rampå 40 milj. kr. för /87. Här finns två motioner. vill att lånemöjligheterna för nämndalägenhetssammansättning slopas fr. o.m. och att den därigenomfrigjorda låneramen utnyttjas för lån till grundförstärkning. Bostadsförsörjningen m. m. Bostadsförsörjningen m. m. ras medatt lägenhetssammansättningen inte skall baseras på de fastighetsekonomiskakonsekvenserna av vissa stödåtgärder. Behovet av lån tillgrundförstärkningsåtgärder är dessutom mycket stort, menar motionärerna. föreslår i sin motion att tilläggslån skall fåmeddelas inom en ram av 15 milj, kr, för och inom en ram av 25milj. för /87. De medel som här frigörs, genom atttilläggslån inte längre beviljas för lägenhetssammansättningar, skall förasöver till ramen för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Den här frågan har vi tidigare behandlat iutskottet och då slagit fast att tilläggslån bör utgå förändrad lägenhetssammansättning, under vissa givna förutsättningar. Det finnsingen anledning att ompröva vårt tidigare ställningstagande. Några nyaomständigheter har inte dykt upp under resans gång. Därmed, herr talman, yrkarjag avslag på reservation 56. Här har för övrigt också hoppat påtåget och anslutit sig till moderat- och folkpartireservanterna. Av samma skälyrkar jag avslag också på reservationerna 57 och 58. och folkpartisterna är kritiska till attregeringen har fullmakt att vidga ramarna på grund avarbetsmarknadssituationen. Regeringen har under en följd av år av riksdagenbemyndigats att överskrida beslutsramen avseende tilläggslångivningen, om detbehövs av sysselsäitningsskäl. Regeringens förslag att ramarna får överskridasav sysselsättningsskäl är vettigt och klart motiverat, och med det argumentetyrkar jag avslag på reservation 59. Reservation 60 gäller anslag till vissa lån tillbostadsbyggande. Det är egentligen en följdreservation, i vilkencenterpartisterna och följer upp tidigare resonemang. Jag yrkaravslag även på reservation 60. Av samma skäl yrkar jag avslag pä reservation61. Så till den garanterade räntan. Departementschefenföreslår en extra upptrappning av den garanterade räntan, vilket beräknasmedföra en minskning av statsutgifterna med ca 615 milj. kr. Dettahar föranlett erinringar från samtliga jiartier. En del vill spara, andra villinte alls spara. Det har avgetts fyra reservationer under punkten anslag tillräntebidrag, reservationerna 62 av . 63 av , 64 avcentern samt 65 av , vpk. Jag börjar med reservation 62 av , i vilken deförslår en besparing som minskar anslaget med 2 065 milj. kr. Denna besparingsäger sig ha klarat genom följande åtgärder: - Ändringen av räntesubventionssystemet,1 400 milj. kr. minus regeringens besparing på 600 milj. kr. ger netto 800milj. - Slopandet avkompensationen för fastighetsskatten , 855 milj. kr. - Slopandet avpk-belåningen, 100 rnilj. - Slopandet avförvaltningsförluster, 160 milj. kr. - Slopandet avbidrag till hyresrabatter. 150 milj. kr. Det är en besk medicin som ger till de boende.Enligt uttalande tidigare i debatten är dessa åtgärder ett led imoderaternas familjepolitik. Man frågar sig: Var skall barnfamiljerna bo, ommoderaternas förslag vinner gehör? Reservation 63 är avgiven av , som också villspara, men bara 1 210 milj. kr. Den anslagsminskningen uppger man sig kunnaåstadkomma genom att bl. a. införa ett nytt bostadsfinansieringssystem ochgenom ytterligare extra upptrappningar av de garanterade räntorna. Folkpartietanser i sin motion att bostadssubventionerna bör reduceras kraftigt. Det finnsflera skäl till detta, säger . Det statsfinansiella läget gör attstora besparingar är nödvändiga. Staten skall inte heller styra konsumtionen.Folkpartiet anser vidare att generella subventioner av detta slag är ineffektivaur fördelningssynvinkel. Man frågar sig: Vart härden liberala bostadspolitikentagit vägen? Det fanns då vi var ganska överens och folkpartietslöt upp kring de bostadssociala idéerna. Men det är bara att konstatera attfolkpartiet alltmer lutar sig mot de moderata kamraterna, och hand i handvandrar man sida vid sida när det gäller dessa frågor.