prot · G909124 · 1985-12-31 00:00:00 — När det gällerskatteområdet är det småföretagarna som får ta mest stryk. Byråkrati ochkrångel är inga problem för de stora företagen, som har särskilda kameralaavdelningar som bara sysslar med myndighetskontakter. Etableringskontrollen äringet problem för storföretagen. Det är de som vill utvidga eller starta nyttsom drabbas. Till löntagarfonderna får småföretagen bara vara med och betalautan att ha en chans att utnyttja pengarna igen. 54 () replik: Det är intressant att alltid höra samma visafrån socialdemokratiska talare om hur bra vi har fått det nu och hur dåligtdet var under de borgerliga åren. Men man glömmer bort, som sade, de Starka nedgångarna i oljepriserna, dollarns fall och mycket annatsom bidragit till att vi har en bättre situation . Jag tycker att manskall komma ihåg detta. säger att industristödet är på väg attminska och talar om hur väldigt stort det var under de borgerliga åren. Isjälva verket har industristödet faktiskt ökat /85 till 9,4miljarder från 8 miljarder året innan. Det tyder ju inte pä att industristödetpå något sätt är utraderat, säger vidare att småföretagen tack vareregeringens politik har blivit starkare och fått en betydligt bättre situation.Ja, men antalet konkurser har inte minskat utan ökat - det är statistiskt heltklart. Jag vill också påstå att nyföretagandet i , somockså nämndes, minskade efter en ökning under hela1980-talet, Det var framför allt registreringen av handelsbolag, kommanditbolagoch enskilda småföretag som gick ned till i stort sett siffror.Man kan fundera över anledningen härtill. Om jag skall vara ärlig ochuppriktig, tror jag att anledningen är de kärvare tiderna för småföretagarna.Det har, , dykt upp 60 nya skatter och pålagor . Detär sannerligen inget som är ägnat att främja småföretagsamheten. Därför är demindre och medelstora företagarna inte till freds med den näringspolitiksom bedrivs. Ni har satt i gång en utredning somgäller uppköp av små och medelstora industriföretag. Vad ansersocialdemokraterna och är anledningen till att så mångaföretag säljs? Och framför allt, för det är viktigt: Vad kan vi vidta föråtgärder för att småföretagarna skall få mer tro och icke behövasälja sina företag? 55JÖRN (vpk) replik: Den socialdemokratiska utskottstalesmannensäger att socialdemokraterna inte kan ställa upp på vpk:s nationellaindustrialiseringsprogram därför att det strider mot marknadsekonomin. Dåmåste jag fråga: Vad menar egentligen med begreppetmarknadsekonomi? Jag harfått lära mig att en marknadsekonomi - det behöver man inte lära sig särskilt för att förstå, men ändå - är en ekonomi imotsats till självhushällningsekonomin, I självhushållningsekonomin producerarman själv vad man behöver, men i marknadsekonomin producerar man på sin höjdbara litet grand av det man behöver. Sedan får man köpa det övriga på enmarknad, där andra som har producerat det bjuder ut det. Då frågar jag mig: Omvi har en statlig massafabrik - det har vi ju flera stycken t. o. m. - påvilket sätt strider det mot marknadsekonomin? På vilket sätt strider det motmarknadsekonomin att vi har ett löntagarkooperativt företag i somheter Junesco? Är det ägandet, dvs. att samhället äger det eller att dearbetande själva äger det, som stöter så våldsamt att honinte kan tänka sig ett nationellt industrialiseringsprogram upplagt på denbasen? Säg att vi fick en nationellt ägd industrisektor, samhälleligt ägd, endemokratiskt styrd industrisektor med 100 000 anställda. Vi har ungefär enmiljon anställda totalt i industrin. Vi skulle alltså få en samhällsägd sektorpå , På vilket sätt skulle den bryta mot marknadsekonomin? Denskulle ju ingå i marknadsekonomin. Maktförhållandena inom marknadsekonominskulle emellertid skifta, men marknadsekonomi är det ju lika förbaskat, om jagfår lov att använda ett folkligt uttryck. Jag förstår inte vad det kan vara förargument, får hitta på bättre argument om hon skall försökaslå ned våra tankar om ett nationellt industrialiseringsprogram. Jag vill ställa en rak fråga till : Vadanser socialdemokraterna att man skall använda löntagarfonderna till inäringspolitiken? Skall de användas för att göra profitabla pappersplaceringar,för att stödja de redan befintliga stora och multinationellt orienteradestorföretagen, för att dra pengar utifrån regionerna och koncentrera dem tilltillväxtområdena? Eller skall de användas för att motverka den regionala krisen,för att skapa ett demokratiskt inflytande för de anställda överkapitalbildningen och för att stimulera sådana delar av produktionen somförsummas av det privata näringslivet? 56WIVI-ANNE RADESJÖ (s) replik: Vad som mycket ofta tas upp av de borgerligarepresentanterna i denna debatt är skattepolitiken, och den skall vi faktisktinte diskutera här . Jag tänker inte ge mig in på andra utskotts områden;det är jag inte kompetent att göra, hade en mycket lång önskelista, men detvar fä områden som gällde just detta utskottsbetänkande. Mänga av ElvingAnderssons frågor har behandlats eller kommer att behandlas i andra sammanhangi kammaren. vill ge utvecklingsfonderna mer pengar till stödför småföretagen. Jag håller naturligtvis med om att det är viktigt attutvecklingsfonderna får större möjligheter. Vi hoppas att vi skall kunna ge merpengar till utvecklingsfonderna sä småningom. Men som läget är har viinte denna möjlighet. Jag vill ändå påstå att stödet frän utvecklingsfondernagår till de mindre företagen, tog upp skatter och löntagarfonder, ochdet gjorde även . Jag anser inte att löntagarfonderna är tillnackdel för de små företagen.Det är få av de verkligt små företagen som drabbas av löntagarfon- Prot,1985/86:124 undrade om jas tyckte att det var riktigt att så många av 7 r j u .,,..,. r- r .. , , Näringspolitik löntagarfondernahar satsat pengar i befintliga stora foretag. Det ar klart att jag intetycker att det är helt riktigt. Men pengarna skall ju placeras, och om det intefinns objekt som är lämpliga att placera pengar i kan man väl tillfälligtvisanvända pengarna på det sättet. Vi skall ju ha avkastning på ErikHovhammar sade att stödet från SIND, industriverket, har ökat. ökningenutgörs av varvsstödet, som ökade 1985. 57 () replik: Jag noterar att på intetsätt svarade på frågan varför antalet konkurser har ökat och varför vi har ettminskat nyföretagande. Det är viktiga delar i den näringspolitiska debatten. Jag noterar också att sade att försmåföretagarna är löntagarfonderna inte någon direkt nackdel. Det påståendetförvånar mig, eftersom har sysslat med småföretagsamhet ochbör veta att det alldeles särskilt är de smärre företagen som drabbas.Merparten av vinstdelningsskatten exempelvis kommer från de små företagen,medan storföretagen på grund av s. k. skatteplanering kan komma ifrån denstörsta delen av den skatten. Jag tror att det var somräknade ut att skall betalas i vinstdelningsskatt -nästan dubbelt så mycket som betalades in för , Allt dettamåste innebära att småföretagen drabbas väldigt hårt av dessa bördor. Jag vill än en gång fråga vad man vill göra åt problemetatt allt fler småföretagare ser sig nödsakade att sälja sina företag tillinvestmentbolag. Det är en besvärande tendens. Vilket recept har regeringen föratt hindra denna utveckling? 58 () replik: Det är riktigt att jag har kommit in på endel frågor som inte formellt ligger inom näringsutskottets område. Men jagbetonade i mitt första anförande att det är viktigt med en helhetssyn på dessaproblem. Det handlar inte bara om strikt näringspolitiska åtgärder för att fåen positiv näringslivsutveckling, utan det handlar om åtgärder påskatteområdet, utbildningsområdet, kommunikationsområdet osv. Vi har dennahelhetssyn från sida och har presenterat ett heltäckande program föratt få till stånd en positiv näringslivsutveckling. säger att det vore bra med mera pengartill småföretagen via STU och framför allt via utvecklingsfonderna, och honhoppas att man en gång i en oviss framtid skall kunna få mer pengar att disponeraför detta ändamål. Ja, , det är fråga om attprioritera, eftersom vi har knappa resurser till vårt förfogande. Vi har fråncenterns sida prioriterat på ett annat sätt än socialdemokraterna. Vi harprioriterat insatser för småföretagen, har svårt att se några nackdelar medlöntagarfonder na. Det kan inte vara särskilt svårt att upptäcka nackdelarna för småföreta- 123 Detär faktiskt så att småföretagen ständigt dräneras pä pengar avlöntagarfonderna, pengar som sedan förs över till aktieägare och tillstorföretagen via fondbörsen. Vad som kanske är mer intressant att notera är attWivi-Anne Radesjö inte kan nämna några fördelar med löntagarfonderna. Det ärbara att konstatera att debattläget har förändrats väsentligt sedan tiden innanlöntagarfonderna infördes, då de var lösningen på i stort sett alla problem somfinns i landet. har man svårt att upptäcka några nackdelar. Det är ett betygså gott som något pä löntagarfonderna. Det är nu hög tid att vi enas om att deinte har inneburit något positivt utan bara negativt och att det därför finnsanledning att avskaffa dem. Vi har konstaterat att det finns mångaproblem inom det näringspolitiska området som inte är lösta, men som behöverlösas. Vi har från sida presenterat en offensiv näringspolitik medinriktning på småföretagen. Det är min övertygelse att det är en politik av denmodellen som behövs för att vi skall klara av att lösa de här problemen. 59CHRISTER EIREFELT (fp) replik: Får jag bara först notera att man nu ocksåfrån socialdemokratiskt håll, när man talar om löntagarfonderna, säger attföretagen drabbas av dem. Det är nämligen precis vad som sker. Det är en brainsikt man har fått om vad fonderna egentligen innebär för näringslivet. Får jag sedan ta upp ett par saker jag inte hann med i minförra replik, framför allt om den kommunala näringspolifiken, som Wivi-AnneRadesjö säger är väldigt marginell. Jag tror faktiskt inte det. Jag tror attdet här är ett allvarligt problem för framtiden. Det kan inte sägas varamarginellt, eftersom det i stor utsträckning direkt strider mot kommunallagen.Det kan man genom att lyssna till egna jurister klartkonstatera. Det kan inte sägas vara marginellt att det har kostat miljon eftermiljon för skattebetalarna ute i våra kommuner när de här satsningarna harmisslyckats, därför att det inte har funnits kompetent folk att sköta detta.Det kan inte heller sägas vara marginellt att det självklart hämmarutvecklingen i en rad företag som annars skulle ha fått de här jobben. Några ord om utvecklingsfonderna också, sig varm för kvinnliga företagare. Det är naturligtvis bra. Men vividhåller för vår del att det bästa sättet för utvecklingsfonderna att stödjadet kvinnliga företagandet måste vara att utvidga målgrupperna, så att debranscher och näringar där vi har flest kvinnliga företagare också fårmöjlighet till den service som fonderna kan ge, inte bara genomundantagsbestämmelser utan generellt. När det gäller fonderna för övrigt tycker jag att det ärtre saker som är viktiga: 1, Utvecklingsfonderna skallvara ett komplement till den service och den finansiering som finns ute bland konsulter och banker. Utvecklingsfonderna skall arbeta med våra minstaföretag. Det finns tyvärr en utveckling där de lägger mer tid på relativt stora företag. Det tycker vi är olyckligt, för det viktiga med fondernas verksamhet är att de hjälper till där det bäst behövs. Målgruppen utvidgas till att gälla alla de mindreföretagen. Det finns ingen anledning att ha de konstlade gränserna mellantillverkande företag och tjänsteföretag, 60 () replik: Det är svårt att hinna med att replikera sämånga på en gäng. Jag är litet förvånad över fasthakandet vid löntagarfonderna,eftersom vi framöver skall behandla dem i utskottet. Det bör inte vara obekantför någon av debattörerna. Jag kan hälla med , och gör det gärna, attdet fortfarande finns mänga problem att lösa när det gäller att underlätta försmåföretagarna och att komma till rätta med byråkrati och hinder försmåföretagsamheten. Därom är vi helt överens, och regeringen arbetar just numycket med detta, tog åter upp frågan om varför det säljs såmånga småföretag. Det är väl alltid så att en del företagare vill lämna övertill någon annan, är det inte alldeles självklart att barnen ärintresserade av att gä i fars eller mors fotspär, utan mänga företag säljs avden anledningen till större företag som har möjlighet att betala, pekade också på att det förekommer väldigtmånga konkurser. Ja, det är naturligtvis alldeles för många. Men att startaföretag är ett risktagande, som alltid brukar påpeka. Man kanskestartar i fel bransch eller är för optimistisk. Vad vi kan glädja oss åt är att det trots allt startasmånga företag och att antalet är i stigande. vice talmannen anmälde attErik Hovhammar, och anhållit att tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker, 61 (): 1 reservation nr 12 har ochmoderata samlingspartiets ledamöter i näringsutskottet anslutit sig tillkravet i motion N322 på en översyn av kommuners och landstings näringspolitiskaengagemang. Bakgrunden är att allt fler kommuner har engagerat sig meddirekta eller indirekta ekonomiska stöd i enskilda företag. Flertalet av dessakommuner har inte tagit någon hänsyn till att dylika engagemang strider motkommunallagen. Notan fär skattebetalarna stå för, och totalt kan det handla . Det olagliga agerandet har gått som en följetong iförvaltningsdomstolarna. Trots civilministerns avståndstagande från vad somsker och en serie fällande domar fortsätter flera kommuner på den inslagnavägen. Det är inte marginella företeelser, , och jag undrar omWivi-Anne Radesjö vill ta avstånd från kommunalpolitiker som bryter mot lagenoch trotsar domstolsbeslut. har ingenting att sätta emot - ännuså . Blir inte ett dylikt kommunalt beslut överklagat, kan intetingripande göras i efterhand, I vår motion nr K611 redovisas 24 fall avolagliga eller misstänkt olagliga kommunala beslut. Den listan kan säkert göraslängre. Ett välkänt exempel är kommuns 20-miljonerssatsning i krisföretaget Prot.1985/86:124 Kätting - endast några månader före konkursen. Givetvis mäste det ske enuppstramning på det här området. fär intebli en sorts affärsdrivande experimentverkstäder. Det har närmast regelmässigtvisat sig bli mycket dåliga affärer för skattebetalarna. En expansionav sysselsättningsskäl kan först försvaras då kommunalmännen kan visa att deanvänder sina obligatoriskt uttaxerade resurser effektivare än det enskilt ägdanäringslivet. "Genom missriktade försök att rädda jobben bryter manibland mot konkurrenslagstiftningen. Men det har ändå visat sig varakortsiktiga lösningar. Kommunerna måste sluta att konkurrera med hjälp avsubventioner. Sådant är skadligt för näringslivet och på förödandeför kommunerna själva", säger i ett uttalande. Det är särskilt viktigt att kommuner inte snedvriderkonkurrensen genom att subventionera vissa företag, NO har gett klart uttryckför detta vid en granskning av kommuns stöd till företag. NO konstaterar:"Om kommunen subventionerar företag med dåliga framtidsutsikter mer änandra och överser med att de dåligt lönsamma företagen inte fullgör sinaförpliktelser som man begär att andra företag skall göra rätt för sigskapar man ett klimat, som avskräcker duktiga företagare och lockar till sigmindre seriösa företag eller sådana med dåliga framtidsutsikter." Avslutningsvis anförde NO att den sålunda av Sorselekommun förda subventionspolitiken "ingav starka principiellabetänkligheter från konkurrensrättslig synpunkt. Skulle detta beteende spridasig i större omfattning inom landets kommuner kunde de konkurrenssnedvridandeeffekterna bli förödande." Vi kan därför, herr talman, slå fast att kommunernasökande näringspolitiska verksamhet innebär allvarliga risker förkonkurrenssnedvridning och därmed utgör ett hot mot marknadsekonomin. Under en följd av år har kommunerna ålagts uppgifter ochdärmed kostnader beroende på beslut fattade av riksdag och olika statligamyndigheter. Kommunerna har blivit upplåsta för vissa verksamheter ochdärigenom inte fått möjlighet att själva prioritera verksamhetsinriktningeninom tillgängligt ekonomiskt utrymme. bör därför, som reservanterna föreslår,hemställa hos regeringen att låta göra en översyn av det näringspolitiskaengagemanget i syfte att dels klargöra hur stor omfattningen av dessaverksamheter är, dels skapa möjlighet för en omprövning av desamma genomavregleringar och avmono-polisering etc. En sådan översyn bör sikta inte enbart till att åstadkommaklara gränser för den kommunala kompetensen på området. Det gäller också attskapa förutsättningar för en avveckling av stora delar av den kommunala affärsverksamheten.En överföring av verksamhet i privat regi skulle medföra såväl effektivitetsvinsterför kommunen som ett sundare näringslivsklimat. Översynenbör kunna ske genom stat-kommun-beredningen. Beredning en bör ges nya direktiv för denna del av sitt uppdrag och möjligen även en ny sammansättning. Härför talar att beredningen ännu efter det att arbetet skulle ha avslutats inte har gripit sig an med vad som är en av dess 126 mest angelägna uppgifter. Därfill bör kommuner och landsting generellt uppmuntrasatt pröva även Prot. 1985/86:124 andra alternativ än kommunalt huvudmannaskap när det gäller bl, a, service, vård och olika former av omsorg. Detta bör aktualiseras i samband med de 7 7 överläggningarsom fortlöpande sker mellan regeringen och kommunförbun- ° denrörande den samhällsekonomiska utvecklingen. I detta sammanhang bör principernaför den offentliga upphandlingen tas upp till prövning. Sammanfattningsvis kan kommunerna-om staten t, ex, på sättsom anges i motionen medverkar till en avreglering, privatisering ochavmonopolisering inom den kommunala sektorn - ges bättre förutsättningar att tasin del av ansvaret och medverka till att målen för de samhällsekonomiskastabiliseringsåtgärderna kan nås så snabbt som möjligt, somgränserna för den kommunala kompetensen i näringslivsfrågor kan görastydligare. Övergripande statliga besluts inverkan på kommunernasekonomi mäste därtill bli föremål för en genomgripande förändring för att underlättaprivatisering och avmonopolisering. En omfattande avreglering är nödvändig. Det finns sätt på vilket kommunerna varaktigtkan stödja näringslivet. Detta bör ske genom: - färre kommunalaregler och bestämmelser för företagen och - mindre avkommunal egenregiverksamhet och mer av entreprenörer och privatiseringar. Denna aspekt är den viktigaste. Attöppna den kommunala marknaden för entreprenader och privatiseringar skapar ettdifferentierat och livskraftigt näringsliv och därmed en god och mera dynamiskarbetsmarknad för kommunens alla invånare - både privat- och kommunalanställda. Därmed blir ju inte längre de anställda - som ofta ärfallet - hänvisade till en enda arbetsgivare. Också kommunmedborgarna vinner.De får bättre service till lägre kostnader i en mer levande och livskraftigkommun. Med detanförda ber jag att få yrka bifall till reservation nr 12. 62 () replik: Jag tänker inte ta lagbrytare i försvar, StenSvensson. Det gör jag inte i något sammanhang. Men stat-kommun-beredningen harju fått i uppdrag att se över den verksamhet på det här området som en delkommuner har ägnat sig åt. Beredningen skall vara klar att lämna ett betänkandehärom . Utskottsmajoriteten menar att vi bör invänta det. Vi socialdemokrater är absolut inte beredda att ställa upppä kravet att kommunerna inte skulle få möjlighet att svara för den servicetill invånarna som det enligt vår uppfattning är självklart att kommunerna skallge. Moderater och socialdemokrater kan nog aldrig mötas när det gällerprivatisering av den kommunala sektorn. 63 () replik: Det är utmärkt att taravstånd från kommunalpolitiker som bryter mot kommunallagen och trotsar domstols- 127 beslut.Jag tycker att hennes partivänner ute i landet som ägnar sig åt detta nogaskall begrunda vad nu har sagt. Vad vi från vår sida efterlyser är konkreta åtgärder.Några sådana har inte civilministern och regeringen vidtagit för att stävjakommunernas lagöverträdelser när det gäller den kommunala kompetensen. Det är i och för sig bra att utredningsarbetet fortsätter,men det hade varit ännu bättre om man hade ställt upp på våra krav att geutredningen mer preciserade direktiv för att den verkligen skall få kraft attlägga fram förslag av den innebörd vi har angivit i våra motioner. Jag vill också säga att det nog finns socialdemokrater utei landet som förstår värdet av privatiseringar. Beslut har fattats, t. o. m.med socialdemokraternas stöd, om att gä in och ta över delar av en kommunalbostadsstiftelse, ett kommunalt stadshotell, t. ex. i min egen kommun. Nog gårdet att få förståelse för den typen av krav, om man verkligen sätter sig nedoch utvärderar fördelar och nackdelar. 64 () replik: Jag tycker inte, , att man skallföregripa en utredning och komma med konkreta förslag när en utredning hållerpå att arbeta. Det är ju efter det att det lagts fram ett utlåtande och detalltså finns ett riktigt underlag som man kan lämna konkreta förslag tillåtgärder, 65 () replik: Detta var ju faktisktstat-kommun-beredningens främsta uppgift, och enligt tidsprogrammet bordeutredningen ha avslutat sitt arbete för länge sedan. Man har alltså ännu intebörjat med uppgifter som enligt vår mening borde ha ansetts vara de främsta attta sig an. 66BIRGIT (vpk): har lämnat in en motion somhandlar om vad stora företag har för ansvar för alternativ sysselsättning nären verksamhet läggs ned på en ort. Motionen är föranledd av att den storaSaab-Scania-koncernen har flyttat en del av Enertech-grenen, nämligen EuroheatAB, från Kisa till . För Kisas del innebär det här samma sysselsättningsmässigakatastrof som nedläggningen av innebär för . 80 jobb i Kisamotsvarar 4 000 jobb i och 10 000 jobb i . påtalar i sin motion att särskilt företagsom utvecklats genom statliga beställningar borde visa ett större ansvar. 5-6mil frän Kisa ligger , där har 5 000-6 000 anställda.Företaget fär en stor del av sin vinst på statens bekostnad. Man lever i storutsträckning pä statliga beställningar. Det borde på intet sätt vara omöjligtatt förlägga en del av verksamheten till Kisa, gjorde dessutominför JAS-beslutet stora utfästelser om arbetstillfällen i andra delar avlandet. säger att Kisa inte tillhör det område som utfästelsernagällde. Vpk finner det anmärkningsvärt att Saab-Scanias ledning gömmer sigbakom en sådan byråkratisk formalitet, när det handlar om en nästan försumbardel av verksamheten. I finns det också ett Enertech-företag, Detheter NAF, kunde man läsa, bl, a, i våra östgötatidningar, att Saab-Scaniahade haft bolagsstämma och kunnat konstatera att vinsten nu för första gängenöverstiger . Det handlar återigen om en rekordvinst. Mankan också läsa om hur en del av den här vinsten kommit till. Vi lånade, sägerman i en intervju, till en ränta på . Dessa pengarplacerades på den svenska lånemarknaden till en ränta på . Dettaförfarande gav en vinst på 31 milj. kr,, framhöll man vidare. Genom lån bidrarstaten säkert till en del av även denna vinst. tillåts Saab-Scaniaatt med investeringsfondspengar flytta arbetslöshet från till Kisa, Kommunen och de fackliga organisationerna har gjort storainsatser för att finna lösningar att presentera för företagsledningen, men dehar inte vunnit gehör för förslagen, ordnade kommunen en storsammankomst för att diskutera det hot om nedläggning som det var fråga om. Jagfick tillfälle att delta - och jag har känt igen flera på östgötabänken somvar med. Den som kanske allra mest engagerade sig finnstyvärr inte längre här i kammaren, Det var . Han var mycketupprörd över att en hel bygd på det här sättet skulle drabbas av detta storaföretags beslut, Alla närvarande - däribland representanter för de kommunalainstanserna -var mycket eniga om att man i första hand måste satsa på attflyttningen inte kommer till stånd. vet vi att ansträngningarna varfåfänga. På varslades de då återstående 72anställda vid i Kisa. Över hälften av dessa har redan lämnatföretaget.