prot · G9091 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:1 1 § Ålderspresidentens hälsningsanförande 1 egenskap av ålderspresidenthälsar jag er välkomna till det första sammanträdet vid 1985/. Vi har bakom oss en lång, intensiv valrörelse. Under envalrörelse blir meningsbrytningarna understundom ovanligt skarpa när partiernasföreträdare diskuterar. Detta kan ge ett felaktigt intryck av den anda sområder inom politiken i allmänhet och i synnerhet. Till er alla som nubörjar er bana i riktar jag ett särskilt varmt välkommen in igemenskapen. Jag kan försäkra er - och denna försäkran bygger på mångårigerfarenhet - att det alltid har rått ett gott förhållande mellan ledamöternaoberoende av partitillhörighet. Att delade meningar råder om vilka lösningarsom bäst gagnar land och folk är naturligt i en demokrati. Men man skiljer påperson och sak. Valdeltagandet var något lägre än vid förra valet.Vid jämförelse med andra länder med fria val var deltagandet dock mycket högt.Detta vittnar enligt min mening om att det svenska folket är ett politisktintresserat folk som ställer stora krav och har stora förväntningar på sinavalda ombud. Det ankommer på oss att i det kommande riksdagsarbetet infriadessa förväntningar. Med dessaord förklarar jag sammanträdet öppnat. 2 § Förteckning över riksdagsledamöter och ersättare Upplästes och lades tillhandlingarna följande från valprövningsnämnden inkomna Berättelse om granskning av bevisför riksdagsledamöter och ersättare valprövningsnämnden har frånriksskatteverket inkommit bevis för dem sommed anledning av riksdagsvalet har utsetts tillledamöter av och ersättare för dessa. Bevisen, som daterats den 24september 1985, är till antalet 349 för riksdagsledamöter och 501 för sammanträde denna dag granskat bevisen och därvidfunnit, att de har blivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § Förteckning över riksdagsledamöter och ersättare antecknar att enligt riksskatteverketsprotokoll har, utöver de 501 ersättare som avses med degranskade bevisen, utsetts ytterligare en ersättare, nämligen i valkrets. Bevis förnämnda ersättare har emellertid inte kommit in till nämnden. hade upprättat nedan intagna förteckningöver dels partivis antalet riksdagsledamöter i hela riket, dels valkretsvismandatfördelningen mellan partierna, ledamöternas och ersättarnas namn samtordningen mellan de . Antal ledamöter av 76 15951 44 19 Förteckning över riksdagsledamöter och ersättare Förteckningöver riksdagsledamöter och ersättare Förteckning över riksdagsledamöter och ersättare 1985/86:1 VALKRETS LÄN Förteckning över riksdagsledamöter och ersättare Ersättare 1 '2 Ledamot av A. ViolaFurubjelke Förteckning över riksdagsledamöter och ersättare Förteckning över riksdagsledamöter och ersättare Ledamot avriksdagen . Högmark Förteckning över riks-dagsledarnöter och ersättare Förteckning över riksdagsledamöter och ersättare Förteckning över riksdagsledamöter och ersättare Förteckning över riksdagsledamöter och ersättare Förteckning över riksdagsledamöter och ersättare Förteckning över riksdagsledamöter och ersättare Förteckning över riksdagsledamöter och ersättare Förteckning över riksdagsledamöter och ersättare Ledamot av Hans Nyhage 1985/86:1' Förteckning över riksdagsledamöter och ersättare Förteckning över riksdagsledamöter och ersättare Förteckningöver riksdagsledamöter och ersättare Förteckning över riksdagsledamöter och ersättare Förteckning över riksdagsledamöter och ersättare Förteckning över riksdagsledamöter och ersättare Förteckning över riksdagsledamöter och ersättare Ledamot av . Åsling VALKRETS LÄN Moderata samlingspartiet Förteckning över riksdagsledamöter och ersättare 1985/86:1 . Förteckning över riksdagsledamöter och ersättare 3 §Ersättare för statsråd . Ålderspresidentenanmälde att följande ersättare kallats att fr. o, m. ------ träda istället för resp. riksdagsledamöter under tid de är statsråd, nämligen Ersättare for statsrad ReynoldhFurustrand för för för för för för för för för för förBirgitta för för Bo HolmbergGerd för Företogs upprop av kammarens ledamöter. Vid uppropet befanns , , , . , , ,, , , , , , Hans Nyhage, , ,, , och varafrånvarande. Följande ansökningar hade inkommit: Anhåller härmed om ledighet från riksdagsarbetet den 30september 1985 på grund av utlandsresa. Härmed ber jag att få meddela, att jag dess värre icke kanvara närvarande vid planerat upprop i . Anledningen är att jag deltar vid en presentation av detsvenska riksdagsvalet och dess resultat som anordnas av iHelsingfors. Prot.1985/86:1 Till 30september 1985 På grund av utlandsresa anhåller jag om tjänstledighet frånmitt riksdags- ., uppdrag . Undertecknad anhåller om tjänstledighet för tiden den 30september-den 7 oktober för enskilda angelägenheter. Undertecknad anhåller om ledighet för enskild . Härmed anhåller jag om ledighet från riksdagsarbetet den30 september på grund av utlandsuppdrag. Undertecknad anhåller om ledighet från riksdagsuppdraget på grund av utrikesuppdrag. Undertecknad ansöker om ledighet från riksdagsuppdragetunder tiden den 30 september-den 16 oktober 1985 för att tjänstgöra i densvenska FN-delegationen. Härmed anhåller jag om tjänstledighet måndagen den 30september och för att i enlighet med regeringensförordnande fullgöra uppdrag på . Härmedanhåller jag om ledighet från uppdraget som riksdagsledamot undertiden den 30 september-den 19 oktober 1985 med anledning av att jag------ --------- ingår iden svenska FN-delegationen. Härmed anhåller jag om ledighet från på grund av utrikes resa. Härmed anhåller jag om ledighet från riksdagsarbetet frånsessionens början till för deltagande i det 40:e mötet medFörenta . Undertecknad anhåller härmed om tjänstledighet den 30september på grund av enskilda angelägenheter. Kumla den 28 september 1985Ann-Cathrine Undertecknad anhåller om ledighet från riksdagsuppdragetfr. o. m. t. o. m. på grund av FN-uppdrag.Stockholm På grund av tjänstgöring i FN anhåller undertecknad omledighet från riksdagsuppdraget den 30 september-den 20 oktober1985. På grund av utlandsuppdrag är jag förhindrad att närvaravid öppnande. Kammaren biföll dessa ansökningar. Enligt inkommet läkarintyg var RuneGustavsson sjukskriven t. o. m. . Prot.1985/86:1 Meddelande hade inkommit från AllanÅkerlind att han på grund av sjukdom var förhindrad att närvara. Val av förste vice talman Val av andre vice talman Erforderliga ledigheter beviljades. 5 § Upplästes följande inkomna skrivelse: Undertecknad ber härmed att få avsäga siguppdraget som ledamot av riksdag, LarsNordström Dennaavsägelse godkändes av kammaren. 6 § Val av talman 2 (): Riksdagspartierna har i sedvanligordning samrått i fråga om de nu förestående talmarisvalen. Full enighet hardärvid rått om nomineringarna. Med detta som bakgrund ber jag, herrålderspresident, att få föreslå att välja tilltalman. Sedan kammaren godkänt attförevarande val fick ske med acklamation utsågs till talman (). Talmannen anmälde att Ulla-BrittÅbark (s) skulle inträda som ersättare för honom han ärriksdagens talman. 7 § Val av förste vice talman 3 (): Jag ber att till förste vice talman fåföreslå . Kammaren godkände att förevarandeval fick ske med acklamation och utsåg till förste vice talman (). 8 § Val av andre vice talman 4 (): Jag ber att till andre vice talman få föreslåKarl . Sedan kammaren godkänt att förevarande val fick ske medacklamation Prot. 1985/86:1 utsågs till andre vice talman (). Val av tredje vice 9 § Val av tredje vice talman talman Val av Anf. 5 (): kammarsekreterare Jag ber att till tredje vice talman fåföreslå . Kammaren godkände att förevarandeval fick ske med acklamation och utsåg till tredje vice talman (). 10 § Anf. Jag vill å egna och vice talmännens vägnar tacka för detförtroende som har visats oss genom att vi har blivit omvalda till presidiumför . 11 § Val av kammarsekreterare 7 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Till kammarens sekreterare ber jag att fåföreslå riksdagsdirektören . Valet gäller för tiden till dessnytt val av kammarsekreterare förrättats. Till kammarsekreterare utsågs riksdagsdirektören . 12 § Val av valberedning Med stöd av 7 kap. 2 § riksdagsordningen och därtillanknytande tilläggsbestämmelse 7.2.1 har partiernas representation ivalberedningen fastställts till sju platser för arbetarepartiet-socialdemokraterna, treplatser för moderata samlingspartiet, en platsför kommunisterna.. Med stöd av 7 kap. 2 och 12 §§ riksdagsordningen harpartigrupperna anmält följande nomineringar till talmannen: StigAlemyr (s) i (fp) Prot.1985/86:1 () Meddelande om sammanträdestider, m. m. (vpk) LennartAndersson (s) () () () ElverJonsson (fp) () () () MarianneStålberg (s) () Suppleanter i valberedningen () NilsCarlshamre (m) () () (vpk) JohnJohnsson (s) () () () UllaOrring (fp) () () () OlleGöransson (s) () Jag förklarar de sålunda anmäldaföreträdarna för partierna valda till ledamöter och suppleanter ivalberedningen för innevarande valperiod. Valberedningen kallas tillkonstituerande sammanträde i talmanskonferensens rum. 13§ Meddelande om sammanträdestider, m. m. Till kammarens ledamöter har utdelats en preliminär planför kammarens sammanträden den 30 september-den 8 november. Av tidsplanen framgår att val till talmanskonferens,utskott m. m. sker vid sammanträdet . Övrigaval som skall förrättas vid början sker . Den allmänpolitiska debatten tar sin början . Jag villerinra om alt till kammarens ledamöter utdelats förteckningar över riksdagensledamöter vid 1985/och över propositioner som Prot. 1985/86:1väntas bli avlämnade . Vidare har utarbetats meddelanden bl. a. om arbete och den beslutade särskildaförsöksverksamheten med ändringar i arbetsformer. 14 § Anmäldes och bordlades Propositionerna och skrivelsen 1985/86:5Försöksverksamhet med samordnad länsförvaltning 1985/86:6Färjetrafiken till 1985/86:7Utlänningars rättsliga ställning 1985/86:8Överenskommelse mellan om inbördes rättshjälp i brottmål 1985/86:9 Lag omdisciplinförseelser av krigsmän m. m. 1985/86:10 Ny skollag m. m. 1985/86:11Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1977:218) 1985/86:12 Avdragsrättför nordiska socialavgifter 1985/86:13 Åndring i smittskyddslagen (1968:231)m.m. 15 § Anmäldes och bordlades Redogörelse 1985/86:4 svenskadelegations berättelse angående sin verksamhet från den trettioandra t.o.m. dentrettiotredje sessionen 16 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationer framställts 1985/86:1av () till statsrådet om flyktingpolitiken: Händelseutvecklingen under desenaste åren visar att de flyktingar som bäst behöver den svenska hjälpen utgören klar minoritet. Denna utveckling måste vändas, annars får inte demest ömmande flyktingfallen en chans! En viktig orsak härtill är den nuvarandeutlänningslagstiftningens utformning. Bestämmelserna rörande skyddet för andraän konventionsflyktingar-B-flyktingar - saknar med något undantag motsvarigheti andra länder. Den nuvarande rätten för B-flyktingar att få stanna börersättas med en möjlighet för myndigheterna att bevilja tillstånd i denutsträckning som mottagningsresurserna medger. Denna s. k. generositet som visats i en del enstaka fall -där motiv för detta saknats - har inneburit signaler till dem som vill hjälpatill att få ännu fler, som saknar goda skäl att få del av den svenska hjälpen,att söka sig till vårt land. Bristen påfasthet och konsekvens i invandringspolitiken har medfört ett Prot.1985/86:1 dramatiskt ökat tryck på . ITrelleborg har man t. ex. tagit emot fler 30september 1985 än som kom . I ett ekonomiskt läge där vi tvingas till hårdhäntabesparingar inom andra angelägna samhällsområden kan vi inte garantera oförändraderesurser inom invandrings- och invandrarpolitiken. Det är därför nödvändigt attmera strikt än reglera invandringen av andra hjälpbehövande änkonventionsflyktingar. Mot denna bakgrund är det viktigt med en seriös -principiellt hållen -invandringspolitisk debatt. Den debatten handlar inte omhuruvida skall vara ett invandrarland - utan fastmer om vad vi böråstadkomma för att göra till ett bättre invandrarland. Den mestangelägna frågan är vad som kan göras för att de begränsade resurser somSverige kan ställa upp med i första hand kommer dem till del som bäst behöverden svenska hjälpen. chef, , säger i enTT-intervju : "För den typ av situation vi har , då flertaletasylsökande kommer från andra delar av världen, går det inte att komma ifrånden centrala politiska frågan, nämligen hur stor flyktinginvandringen skallvara." Beträffande 6 § UtlL anser Palmlund, att han "skullese det som en fördel om den formulerades om så att den asylsökande ges enmöjlighet och inte som en rättighet att få bosätta sig här". Ett borttagande av 6 § i sin nuvarande utformning ärenligt min mening en välmotiverad åtgärd. Denna åtgärd bör dock kompletterasmed följande: För dem som tas emot enligt 6 § UtlL - och som inte kanomfattas av en generös tolkning av 3 § UtlL - bör det finnas en begränsadmöjlighet att bevilja tillstånd genom en ändring i 31 § utlänningsförordningen(UtlF). Detta skulle kortfattat innebära en möjlighet för myndigheterna attbevilja tillstånd i den utsträckning mottagningsresurserna medger. Vidare ärdet angeläget att utöka den fasta kvoten (1 250 personer) avkonventionsflyktingar (jämlikt 3 § UtlL). Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställer jag om atttill statsrådet få ställa följande frågor: Delarregeringen den lägesbedömning som invandrarverkets generaldirektör givituttryck för i TT-intervjun ? Är regeringenberedd att precisera dimensioneringen av invandringsvolymen i enlighet medinvandrarverksledningens önskemål? Är regeringenberedd utöka den fasta kvoten av konventionsflyktingar? Är regeringenberedd att företa en översyn av utlänningslagen i enlighet med vad som anförtsi denna interpellation? 1985/86:2av Gimnar i (m) till statsrådet ombefolkningsutvecklingen: I början av den socialdemokratiskaregeringens verksamhet aktualiserade ni på nytt intresset förbefolkningsutvecklingen i vårt land. Frånsett utgivandet av en antologi om barnhar knappast några mera påtagliga initiativ försports från regeringens sida.Det kan emellertid vara rimligt att den nyvalda får en redogörelseför läget på detta viktiga samhällsområ- Påsistone har det bl. a. gått upp för lärarkåren i vårt land att dessarbetstillfällen är hotade genom bristen på barn i skolåldern - varåt dock nuinget är att göra. har det försports att en uppgång i födelsetalen avsent datum leder till besvärliga situationer på sjukhusens förlossningsavdelningar.Det skulle därför vara av intresse för att få en redovisning avfödelsetalens utveckling och en prognos för den omedelbaraframtiden. Om det skulle förhålla sig så att man kan spåra en ny trend vore detockså av intresse att bl. a. få belyst om en sådan kan relateras till storlekenav årgångarna , eller om den kan ha några samband medannorlunda familjemönster hos våra invandrare, eller om det till äventyrs rörsig om en ny inställning till familjebildningen: är det frågan om att//erkvinnor skaffar barn eller att en viss grupp mödrar skaffar/?era barn? Jag är medveten om att det kan vara svårt att ge säkrasvar på sådana frågor, men då jag tror att både statsrådet och jag är angelägnaatt medvetandet om detta långsiktiga och övergripande problem hålls levande,dristar jag mig att anhålla om en temporär redovisning för dagsläget i densenaste befolkningsutvecklingen och för regeringens bedömning därav. Meddelande om " interpellationer 1985/86:3av () till utrikesministern om tvångsarbetet i ,m. Regeringen har ingått ett nyttfemårigt .samarbetsavtal med . Även beträffande skogsinsatsen slötregeringen ett femårigt avtal trots att SIDA rekommenderat ett ettårigt för attdärmed bättre kunna åtgärda arbetsförhållandena i skogen. Mot bakgrund av ovanstående hemställes att tillutrikesministern få ställa följande frågor: Har regeringenfått garantier för att tvångsarbetet i skogen har upphört? Vilka beskedhar regeringen fått beträffande tidpunkten för tillbakadragandet av devietnamesiska trupperna från ? 1985/86:4 av () tillutrikesministern om europeiska säkerhetskonferensens verksamhet beträffandemänskliga rättigheter: om mänskligarättigheter avslutades utan att man hade kunnat enas om ett slutdokument. Enviktig del av mötets uppgift, nämligen att "utforma slutsatser ochrekommendationer", har därför inte utförts. Det är första gången i ESK:shistoria som ett möte inte resulterat i någon form av slutdokument. Mot bakgrund av ovanstående ber jag att tillutrikesministern få ställa följande frågor: Vilkabedömningar rörande ESK-processens fortsatta utveckling gör utrikesministernmot bakgrund av Ottawamötets utfall? Är Sverigeberett att tillsammans med övriga NN-stater ta initiativ till ett nytt ? Prot.1985/86:1 17 § Meddelande om frågor ., ,,, ~ ~ Meddelades att följande frågorframställts 1985/86:1 a\ () tillkommunikationsministern om SJ:s behov av utfyllnad av i : skall regeringen enligttidningsuppgifter fastställa den stadsplan som bl. a. innebär att sjödelvis fylls igen. Ett motiv för att sjön delvis måste fyllas igen är SJ:sanspråk på ytterligare mark för bl. a. serviceplattformar för fjärrtåg. Ettannat motiv är att ställt krav på en fyrfilig väg för att bevilja statsbidrag. Jag vill mot denna bakgrund fråga kommunikationsministern: Kan inte SJ:s markbehov och rimligatrafikförhållanden utan att behöver fyllas igen? 1985/86:2 av () till bostadsministern om begärd stadsplaneändring för utfyllnad av iStockholm: Enligt uppgifter i pressen avserregeringen att fastställa den stadsplan som bl. a. innebär att Klarasjö delvis fylls igen. Den föreslagna stadsplanen medför vidare att en fyrfiligbilled kan byggas och att SJ får ytterligare mark vid . Uppgifterna om varför SJ behöver ytterligare mark harvarierat. Det hävdades först att marken behövdes för pendeltågen. Därefter harhävdats att marken behövs för serviceplattformar för fjärrtågen. Dagarna förevalet sade dock generaldirektör att SJ kanske kunde klara sig medmindre mark än vad som tidigare ansågs nödvändigt. Socialdemokraterna iStockholm har också gjort uttalanden före valet som innebär att de kan tänka sigatt ompröva inställningen till att fylla igen , bl. a. beroende på attSJ:s behov av mark kanske är mindre än beräknat. Det är uppenbart att det råder mycket stor oklarhet omSJ:s markbehov. Det är dessutom antagligen möjligt att klara trafikförhållandenautan att bygga en fyrfilig led. Jag har därför ställt en fråga tillkommunikationsministern om dessa frågor. Jag villmot denna bakgrund fråga statsrådet : Avser regeringen, trots deoklarheter som råder, att fastställa den aktuella stadsplanen? 1985/86:3 av () till jordbruksministern omrestaureringen av : beslöt - påförslag av ett enhälligt jordbruksutskott (JoU 1976/77:36) - att uttala sig för en fullständig restaurering av Hornbor gasjön i . 4Q uttalade ianslutning till sitt förslag att "den odlingsba- ra markeni det berörda området i största möjliga utsträckning kan bevaras Utskottet förutsätter att berördamarkägare ges en såingående information att de för var och en av fastigheterna kan överblickakonsekvenserna av restaureringen innan densamma verkställs." Från dessautgångspunkter uttalade sig för ett restaureringsalternativ medskyddsvallar - enligt förslag. De nu pågående åtgärderna geremellertid vid handen att det i stället kan bli fråga om en höjning av sjönsyta - utan att det byggs några invallningar. Är jordbruksministern därför bereddatt underställa ärendet förnyade prövning? 1985/86:4 av () till jordbruksministern omett nytt skördeskadesystem: Under en följd av år har det visatsig att det skördeskadesystem som infördes inte fungerartillfredsställande. Den långt utdragna handläggningsprocessen och denotillräckliga ersättningen visar att systemet måste reformeras. När beräknar regeringen attredovisa förslag till ett nytt skördeskadesystem? 1985/86:5 av () till jordbruksministern omåtgärder för att gynna småskalig djurhållning: Problem ur miljö- ochkvalitetssynpunkt vid storskalig djurhållning, "djurfabriker", haruppmärksammats mycket . Förslag från om att begränsautbyggnaden av sådana anläggningar har tidigare avvisats avriksdagsmajoriteten. Vilka initiativ är regeringen nuberedd att ta för att gynna en mer småskalig djurhållning och allmänt förbättraförhållandena i befintliga storanläggningar? 1985/86:6 av () till justitieministernom åtgärder mot ungdomens narkotikamissbruk: kunde vi i pressen läsa omknarklangaren som häller öppet hus för skolbarnen i en av förorter.Polis, föräldrar och sociala myndigheter är maktlösa. Det aktuella fallet ärett symtom på en alltför slapp attityd till knark ifrån myndigheternas sida. Med anledning av ovanstående vill jag frågajustitieministern: Vilka åtgärder avser statsrådetvidta för att förhindra att samvetslösa personer nästan obehindrat kan lockaunga människor till att bli knarkare? 1985/86:7av () till utrikesministern om åtgärder med anledning avspridningen av sjukdomen aids i : Rapporterna om sjukdomen aidsutbredning i visar med all önskvärd tydlighet vilket världsomfattandehot sjukdomen utgör. Prot.1985/86:1 ligen vill de drabbade länderna förringaproblemen och tysta ner de har i biståndssammanhang gjort omfattande insatser inomhälso- och sjukvårdssektorn, vilket förpliktigar. Med anledning av ovanståendevill jag fråga utrikesministern: Vilka initiativ avser statsrådetvidta för att man skall uppmärksamma och bekämpa problemen, och vad görs föratt informera och skydda de svenska biståndsarbetarna i ? 1985/86:8 av () till jordbruksministernom återvinningen av vissa dryckesförpackningar: Återvinningsgraden i vad gäller dens. k. returburken var ganska låg. Vilka åtgärder avserjordbruksministern vidta för att höja återvinningsgraden? 1985/86:9 av () till finansministern om denskattemässiga behandlingen av förluster på grund av stölder; blev två personer,som tillsammans driver ett mindre företag, vid ett inbrott bestulna på drygt125 . i kontanter och checkar. Tjuvarna greps efter hand, men det stulnabeloppet har inte återställts. Endast av det ersattes avförsäkringsbolag. har det anmärkningsvärda inträffat atttaxeringsmyndigheterna med bl. a. hänvisning till två utslag i regeringsrättenvägrat avdrag i rörelsen för den förlust som uppstod på grund av stölden. Dettahar lett till att de båda bestulna nu i egenavgifter, skatter och ränta krävspå tillsammans ca . Deras förlust på grund av stölden har härigenommer än fördubblats, vilket medfört att de båda småföretagarna kommit i ,enmycket svår ekonomisk situation. Medanledning av förhållandena vill jag fråga finansministern: Avser regeringen att verka förändringar av reglerna för den skattemässiga behandlingen av förluster somuppstått på grund av stölder? 18 § Kammaren åtskildes . Riksdagensprotokoll 1985/86:2 Efter gudstjänst i , där predikan hölls avbiskop , öppnades i kammarens plenisal enligt detprogram som i bilaga fogats till detta protokoll. 1 §Riksdagen och finansmakten i ett historiskt perspektiv , , herr talman,herr statsminister, ärade ledamöter och övriga åhörare! Den gamla regeringsformen av 1809 har ett utförligtavsnitt om finansmakten. Portalstadgandet till avsnittet, 57 §, lyder:"Svenska folkets urgamla rätt att sig beskatta utövas av riksdagenallena." Stadgandet blev till bevingade ord, ofta åberopade i denpolitiska debatten, och fundamentet för utvecklingen mot parlamentarism ochdemokrati. Att beteckna svenska folkets rätt att sig beskatta somurgammal var en överdrift eller - för att vara helt uppriktig- närmast en lögn.I gamla dagar var det nog överheten som bestämde, ej sällan med våld, och detdröjde länge innan kom in i bilden. Skatterna utgick i natura, t. ex.i smör eller spannmål. De blev ordinarie, dvs. utgående, och infördesunder 1500-och i jordeböckerna. Därmed var grundskatterna, alltsåskatter som åvilade jorden, i huvudsak färdiga. Utöver dessa ordinarieinkomster krävdes ofta ytterligare tillskott, bevillningar. Först med frihetstidens början 1719 förankradesbevillningsmakten hos . blev den ettträtoämne.