prot · G90951 · 1985-12-31 00:00:00 — Studenter, forskare, lektorer och professorer har slagitlarm gång på gång. Vad vi behöver är inte högskolor som fungerar sommarknadsanpassade yrkesskolor, där subintressena firar triumfer. Låtuniversiteten bli universitet igen. I en gemensam reservation, från ochvpk till utbildningsutskottets betänkande 8, vilken redanbehandlat, yrkas på ytterligare 15 milj, kr. för innevarande budgetår tillsvenskundervisning för invandrare. a, till följd av den ökade flyktingströmmen harresurserna inte räckt tilh Utskottsmajoriteten konstaterar helt riktigt, vilketPär har sagt, att det redan har bildats köer tillundervisningen i svenska för invandrare. Risk föreligger att köerna kommer attväxa. Därmed blir problemen större för berörda invandrare, vilket skaparsvårigheter för många kommuner. Desto angelägnare borde det då vara att ställaökade Medel för teknisk utbildning och forskning, m. m. Medelför teknisk utbildning och forskning, m. m. medel till förfogande. Menkonstigt nog drar inte utskottet denna naturliga slutsats. Jagyrkar bifaH till reservation 1, AnL61 () replik: Det måste ha varit en intressant upplevelse för vpk att finnaöverbudspoHtik vara oansvarig. Det är en erfarenhet som vi gärna bjuder på, Idetta fall beklagar jag att det inte gick att få till stånd en majoritet iutbildningsutskottet, eftersom vi uppenbarligen är eniga om att dessa ändamålär synnerligen angelägna, BoHammar berörde exportindustrins intresse av humaniora. Jag gör kanske en någotmer optimistisk bedömning därvidlag. Jag har i de kretsar som Bo Hammaråberopade mött ett ganska stort intresse av att även andra delar av högskolanän de tekniska utbildningarna måste rustas upp. Finansieringenav anslag på tilläggsbudgeten innebär alltid en sublim diskussion. Man kan tillatt börja med konstatera att regeringen över huvud taget inte finansierar de700 milj, kr, som tilläggsbudgeten innehåHer, Från oppositionspartiernas sida,i varje fall från sida, har vi haft den principen att vi, för attingen skall kunna beskylla oss för att bedriva en oansvarig överbudspolitik,försöker att krona för krona finansiera de tilläggsanslag som vi yrkar på. Dåär det en bedömningsfråga hur man skall se på anslag till ändamål som alla vetatt man har varit emot och som man även t, ex, i har motsatt sig. Jagskulle för min del mycket väl kunna tänka mig att hade vidhållitden enkla ståndpunkten, att eftersom är emot förnyelsefondernabehöver man inte heller anvisa några medel till dem. Det handlar nämligen omskattepengar, 50 milj, kr,, och vi borde rimligen i så fall få tillgodogöra ossdem någon annanstans i vårt budgetalternativ, t, ex, i form av 50 milj, kr,lägre skatter. Men just för att undvika den debatt som och jag nu förhar tyckt att det var lika bra att lösa detta genom att yrka på enannan finansiering. Men det särskilda yttrandet skäms jag inte speciellt mycketför. AnL62 BO (vpk) replik: Under resans gång får man lära sig en del om yad som är överbudspolitikoch vad som är realistisk politik. Det är noterbart och tillfredsställande attfolkpartiet har frisknat till när det gäller denna fråga. Men det är möjligt,, att vi redan nu verkligen hade kunnat resonera ihop oss om ettnågot högre anslag till de tekniska högskolorna, om ni från början hade haft envettig och realistisk utgångspunkt. Då hade vi kunnat diskutera dessa frågorgemensamt - och vpk och kanske även andra partier. Men för oss ärdet fullständigt omöjligt att hänga med när ni använder er av rena avtalsbrottdå det gäller finansieringsfrågan och lägger fram denna typ av ganskajippobetonade förslag. Det kan vi i vpk som sagt inte hänga med på. Därför vardet omöjligt att åstadkomma något mer . återstår det som bekantbara någon månad innan den nya budgeten presenteras. Jag har redan tidigareuttalat vilka förväntningar vi i vpk har på denna budget, bl. a, när det gäHerde tekniska högskolorna. Vi kommer nog attfå tillfälle att resonera vidare i utbildningsutskottet och här i kammaren om dennafråga, AnL63 () replik; Jag tar gärna fasta på det sade på slutet. De frågor vibehandlar i utbildningsutskottet är så viktiga att det är angeläget med endialog mellan alla partier som ingår där för att få fram konstruktiva och bralösningar. Det finns ju också en tradition från attutbildningsutskottets majoritet ibland har kunnat rätta till de värstabristerna i regeringens utbildningspolitik. Det tror jag är en klok tradition. Närdet gäller förnyelsefonderna har vpk och olika ståndpunkt, men jagtycker inte att man för den skull skall säga att ståndpunkt ärjippobetonad. Vi tror inte att det är rationellt eller samhällsekonomisktförsvarbart att utnyttja de miljarder som sammanlagt kommer att ligga iförnyelsefonderna på det sätt som kommer att ske. Vi tror att företagen ochförvaltningarna - i det fall vi nu diskuterar gäller det ju de sistnämnda - ärmycket bättre skickade att själva ta ställning till i vilken utsträckningforskning och utbildning skall bedrivas. Detta bör man bedöma i varje enskiltfah. Viär som sagt emot förnyelsefonderna, och därför är det egentligen mycket begärtatt vi i skulle medverka till att anvisa medel till sådana fonder.Jag är liksom angelägen om konstruktiva lösningar, och vi har valtatt i arbetsmarknadsutskottet anvisa en annan finansiering för dessa utgifter,för att ingen skall kunna beskylla oss för att bedriva en ofinansieradutgiftspoHtik, AnL64 BO (vpk) replik: Så här på vill jag inte fortsätta att plåga de pinsamheter som ställer tiH med i fråga om förnyelsefondernaoch finansieringen av tekniska högskolor med hjälp av avtalsbrott. Jagvill i stället ta fasta på vad säger. Vi är båda nya ledamöteri utbildningsutskottet. Vi är båda gamla partisekreterare, vana vid att sy ihopkompromisser och klara ut vissa frågor, så vi får väl framöver gemensamt se vadvi kan åstadkomma för att hjälpa till att skapa en bättre situation för vårauniversitet och högskolor, AnL65 (): Först ett par ord om det avsnitt i utskottets betänkande som gällerundervisning i svenska för invandrare. Detta har gett upphov till tvåreservationer, och jag skall mycket kort kommentera dem. Jagvill då allra först erinra om att utskottet är väl medvetet om att ytterligareresurser behövs för det här ändamålet. Det framgår alldeles tydligt avutskottets betänkande. Däremot hade utskottet inte något underlag för attbestämma en viss summa. första reservationen - från och vpk - anser man sig tydligen ha ettunderlag för att yxa till 15 milj. kr. Det yrkandet går tillbaka påcentermotion 161, där motsvarande yrkande finns. Det är emellertid svårt Medelför teknisk utbildning och forskning, m. m. Medel för teknisk utbildning och forskning, m. m. att, på defå rader som ägnas denna fråga i motionen, hitta något resonemang som byggerunder yrkandet om just dessa 15 milj, kr. Hur vanskligt det är att höfta summa, som man har gjort i centermotionen, visas av att SÖ bara ett parveckor efter det att centermotionen är dagtecknad inkom till regeringen med enskrivelse, där ämbetsverket uppskattar behovet till 31 milj, kr, - att jämföramed de 15 milj, kr, som har yxat till, . Utskottet utgår ifrån att regeringen känner till det ökadebehovet av medel och att regeringen i tilläggsbudget II beaktar de ytterligare behov som föreligger. Skulledet - mot bakgrund av den sena tidpunkt när underlaget från SÖ kom in tillregeringen - vara så att regeringen inte hinner få med medel i tilläggsbudget II, finns det alltid möjlighet förregeringen att i särskild ordning tilldela medel och sedan begära riksdagensgodkännande, t, ex, beträffande tilläggsbudget III, I folkpartireservation 2 vill man att skall getill känna vad man anfört om ökat behov av att ta upp medel på tilläggsbudget II, Det anser utskottet varaöverflödigt, eftersom regeringen redan känner till - inte minst genom SÖ;sskrivelse - vad som finns att ge till känna. Dessutom kan inte ett sådanttillkännagivande på något sätt snabba på medelstilldelningsprocessen. Sedan över till avsnittet om utbildning för tekniskayrken. Jag kan konstatera att det råder stor enighet om att ökade resurserbehöver tilldelas till högre teknisk utbildning och teknisk forskning.Meningarna går isär om hur mycket som skall tilldelas. Skälet kan dels vara attdet kan vara svårt i sak att ange en välgrundad summa- det tyder de olika budeni budgivningen på. Dels kan det vara så att partierna gör litet olika vägningarav detta ändamåls angelägenhet mot angelägenheten för andra. Det må nu vara hurdet vill med detta. Jag kan bara konstatera att buden har varit högstskiftande. Regeringen har reagerat på utskottets tillkännagivandefrån om behov av ökade resurser till högre teknisk utbildning samt tekniskforskning och utrustning genom att avsätta 10 milj. kr. begärman att få de medlen anvisade på tilläggsbudget I. kallar dessa 10 mhjoner en symbolisk summa.Centern själv yrkade på 10 plus 10, dvs, 20 milj, kr. Sedan har gåttmed på linje och yrkar nu på 10 plus 25, dvs, 35 milj, kr. Jag vetinte om detta att har gått med på denna höjning gör att man själv nutycker att dess egen summa från början var symbolisk. Jag vet inte heller vadman skall mena med att säga att en viss summa är symbolisk och andra inte.Antagligen är det väl så att de som tar emot de här summorna är glada för depengar som de får, som väl inte i någon mening då är symboliska. Detta språkbruk kanske man bör sluta med - det tjänar juinget vettigt ändamål. De tre borgerliga buden har reducerats till två: 25resp, 50 milj, kr. Eftersom finansieringen av de borgerliga partiernas påslaggörs på områden som ligger utanför utbildningsutskottets område, blirfinansieringen inte föremål för beslut här , och det är väl då kanske interätt tidpunkt att diskutera den frågan. Det finns ett enda undantag, som de borgerligareservanterna anger tillsammans - även med . Det gäller det undantagsom Bo harvarit inne på tidigare, nämligen att man i den gemensamma reservationen 3avvisar .förslag till finansiering i motion 153 därför att detskulle innebära ett avtalsbrott. Det är väl inte mycket att säga om detta. Det tycks varaen korrekt iakttagelse att det skulle röra sig om ett avtalsbrott. Och det ärbeträffande detta förslag till avtalsbrott som jag liksom har noteratatt i sitt särskilda yttrande säger att det "av formellaskäl" inte går att förfara på detta sätt. Det hade kanske varit litethederligare och i linje med vanligt språkbruk om man i stället skrivit att detfinns ett reellt skäl till att inte göra så, nämligen just att det innebär ettavtalsbrott. Det är väl inte fråga om något formellt skäl, utan det är i högstagrad ett reellt skäl. Visserligen sade att detta hur manfinansierar olika verksamheter är sublima frågor. Kanske är det så förfolkpartiet, men jag tycker inte att det är helt sublimt om man säger att manskall finansiera något genom att begå avtalsbrott. Låt mig sedan avsluta med att säga att utskottet,som man välkomnar de 10 milj, kr, som regeringen nu vill anvisa påtilläggsbudget, inte är nöjt med den summan. Den måste fortsättningsviskompletteras med ytterligare tillskott. Om det sker på tilläggsbudget, genomsärproposition eller i budgetpropositionen är av mindre betydelse. Det viktigaär att signaler om medel samt medel kommer relativt snart. Det är min personligabedömning att om regeringen inte föreslår ytterligare rejäla påslag ifortsättningen, kommer sådana att tvingas fram i annan ordning. Med detta korta inlägg, herr talman, ber jag att få yrkabifall till utskottets hemställan på samtliga punkter, AnL 66 (): Det finns ingen anledning för mig att sökasak med , men jag vill ändå erinra om ett förhållande som kanskeinte har kommit fram alldeles klart. När vi från moderata samlingspartiet har föreslagit en ökningmed 25 milj, kr, är det naturligtvis inte, som jag sade eller i varje fallberörde i mitt tidigare anförande, en siffra som är gripen ur luften. Denarbetsgrupp som har jobbat med denna fråga har kommit fram till att de totalt35 miljoner som vi föreslår är den summa som man kan hantera innevarandebudgetår. Det är detta som har varit utgångspunkten för oss. Det är sedanglädjande att både och har kunnat sluta upp kring detförslag som vi lade fram. Det saknas anledning för mig att nu närmare gå in påfrågan om finansieringsmetoderna. Den kommer att diskuteras här i kammarennästa vecka. Vi har lagt fram vårt förslag, och vi har ordentligt på fötterna.Jag vill här bara understryka att vi självfallet inte är några anhängare avförnyelsefonder. Tvärtom önskar vi förnyelsefondernas snara avveckling. Menfrågan hade kanske trots allt inte i detta sammanhang att göra. Frågan om undervisning i svenska för invandrare har ocksåberörts. Det är alldeles klart att de pengar som är avsatta för dettaändamål inte räcker. Men vi från moderat håll har, i likhet med LarsGustafsson, menat att vi får avvakta och se vad SÖ kommer fram till för summa,för att klara ut denna situation. Det är trots alltrelativt snart som vi återigen Medel för teknisk utbildning och forskning, m. m. Medelför teknisk utbildning och forskning, m. m. skall sammanträda ochtitta på dessa problem. Då får vi väl försöka lösa dem. Men jag vill redan nuframhålla att det var speciellt glädjande att uttryckte sig påföljande sätt: Om inte regeringen lägger fram förslag till ordentliga påslag,kommer ökade medel att tvingas fram på ett eller annat sätt. Jag tror att vi påden punkten är överens i utbildningsutskottet. AnL67 (): säger att de 10 milj. kr. som regeringen föreslår tillde tekniska utbildningarna inte är symboliska och att man på de tekniskahögskolorna säkert är glad för vad man får. Min erfarenhet från de senastemånaderna, då jag har haft en hel del kontakter med tekniska högskolor, är där inte är glad för dessa 10 miljoner. Man är inte gladöver huvud taget, därför att arbetssituationen på de tekniska högskolorna justnu är helt orimlig. De medelsanvisningar som skulle behövas för att förbättraläget är mångdubbelt större än de 10 miljoner som regeringen har föreslagit. Närdet gäller finansieringen av vårt bud måste jag först slå fast, när vi nudiskuterar det så mycket, att det är allmänt känt i och i landet attfolkpartiets budgetalternativ totalt sett är långt starkare än det somregeringen står för. föreslår, det vet vi från den valdebatt som viförde , mycket större besparingar än dem somsocialdemokraterna vill acceptera. Därför är det i och för sig ganskaegendomligt att man behöver diskutera de nu aktuella 50 miljonerna så . Föratt inte kunna beskyllas för att driva överbudspolitik har vi, som jag sadetidigare, den principen att vi försöker finansiera alla våra förslag krona förkrona. Men det är klart att vårt budgetalternativ förutsätter att vår politikförverkligas över hela linjen. I vår politik ingår att förnyeisefonder inteskall införas, varken på den privata eller på den offentliga sidan. Jag tycker att det egentligen var ganska bra att viföreslog vårt finansieringsalternativ. Det gör nämligen att det mycket tydligtframgår vilken egendomlig medelsanvändning förnyelsefonder utgör. Man satsar nu50 milj. kr. Jag tror att få människor vågar stå upp ochhävda att dessa 50 milj. kr. används till att förbättra utbildning ochforskning på ett effektivare sätt än vad som skulle bh fallet med de 50 milj,kr, som vill anvisa till de tekniska utbildningarna. För attförsöka undvika den debatt som vi nu ändå har fört i några vändor har vi, som jaghar sagt tidigare, funnit för gott att föreslå en annanfinansiering, som inget parti kan ha några formella invändningar mot. 68 (): menade att utskottet inte kunde tillstyrka vårt förslagom en förstärkning med 15 miljoner tHl undervisningen i svenska för invandraredärför att utskottet inte hade något underlag. Liknande synpunkter harframförts från andra håll. Jag måste säga, herr talman, att detta är ettutomordentligt byråkratiskt argument. Jag tror inte det fanns någon i utskottetsom när förslaget behandlades inte var fullt medveten om att varenda krona av de 15miljonerna faktiskt behövdes. Frågan kunde naturligtvis ställas, om det räcktemed 15 miljoner eller om det skulle komma att behövas mera. Säkert behövs detmera. Det underlag från SÖ som har kommit visar just att varenda krona av de15 miljonerna behövs, och mer därtill. Det belopp på 31 miljoner som SÖ angivitinnebär att det behövs ytterligare 16 miljoner. Somjag framhöll i mitt första anförande är det ingenting som hindrar attregeringen anvisar ytterligare resurser även i tHläggsbudget II. Poängen med vårt förslag var att det gjorde det möjligt att få losspengar för det här ändamålet , så att man inte skulle behöva vänta påpengarna i två , då man kommit en lång bit in på vårterminen. Detfaktum att vi inte kunde bedöma om 15 miljoner skulle vara något slags slutbudeller inte är inget rimligt skäl för att inte tillskjuta åtminstone detbeloppet och göra det , när pengarna verkligen behövs. sade att det råder enighet om att det behövs ökade resurser till dentekniska utbildningen. Det är bra. Men det vore naturligtvis ännu bättre om denenigheten kunde manifesteras i att ser till att det blir ökaderesurser, och då i väsentlig utsträckning. tyckte inte att det var riktigt trevligt när jag an vände ordetsymbolisk. Jag vill bara säga att jag med det menar att regeringen gjordeminsta möjliga änslagsuppräkning, men dock en uppräkning som inte var så Htenatt man direkt skulle kunna säga att regeringen hade struntat i riksdagensbeslut. Det var i den meningen som anslagsuppräkningen var symbolisk enligt minuppfattning. Denjiar alltså inget att göra med försök att ens kortsiktigt lösaresursproblemen i de tekniska högskolorna, utan den var den minsta möjliga. Detvar därför vi i den första vändan föreslog en fördubbling av beloppet. Jagtycker ätt redan det innebär en ganska rejäl uppräkning, men i utskottet har vivarit beredda att gå ännu längre, bl. a. för att få en större tyngd bakomkravet på en ökad resurstilldelning. Det hade varit värdefullt om ocksåsocialdemokraterna och vpk hade varit beredda att gå upp tiH nivån 35 miljoner. Jagtycker ändå att det redan har gjorts en del löftesrika uttalanden i debatten.Om regeringen inte presenterar ordentiiga resursförstärkningar ibudgetpropositionen, kommer uppenbarligen utbildningsutskottet att se till attdet ändå blir mera pengar tiH de tekniska högskolorna. Det, herr talman, tyckerjag är mycket lovande. Medelför teknisk utbildning och forskning, m. m. AnL 69 BO (vpk): I all korthet: Lärs tycker att vi yxar till belopp när detgäller undervisningen i svenska för invandrare, och visst kan det vara så attvi är osäkra på det exakta beloppet. Men, , på en punkt var vihelt överens i utskottet, nämligen att det är väldigt långa köer tillundervisningen i svenska för invandrare, bl. a. beroende på en ökadflyktingström. Varför skulle vi då inte medverka till att puffa på regeringenoch se till att mer pengar kommer fram? Åtminstone mitt förtroende förregeringens allvishet är inte helt obegränsat. Jag tycker det finns allanledning både för utskott och för riksdag att hjälpa Medel för teknisk utbildning och forskning, m. m. regeringenpå rätt väg. Därför yrkar jag bifall till reservationen på den här punkten. Överläggningen var härmed avslutad. Punkterna 1 och 2 Utskottets hemställan bifölls. Punkt 3(undervisningen i svenska språket för invandrare) Först biträddes reservation 1 av m. fl. med55 röster mot 45 för reservation 2 av och . 204ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 210 röster mot54 för reservation 1 av m.fl. 42 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 1(medel för teknisk utbildning m. Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 144 förreservation 3 av m.fl. Mom. 2 (ytterligare medel för teknisk forskning m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avYlva och - bifölls genom uppresning. Utskottets hemställan bifölls. 9 § Anmäldes och bordlades Konstitutionsutskottetsbetänkanden /86:8 Grundlagsreglering på dataområdet 1985/86:13Tryckfrihets- och sekretessfrågor 1985/86:4Statsförvaltningens användning av ADB m. m. delvis) 1985/86:5 Datapolitik (prop. 1984/85:220 och1984/85:225 delvis) 1985/86:6 Anslag till anskaffning av ADB-utrustning påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /86 (prop. 1985/86:25delvis) 1985/86:7 Ändringar i allemanssparandet (prop. 1985/86:50) 1985/86:17 Ändrad mervärdeskatt (prop. 1985/86:47) 1985/86:12 Förbud mot införsel avjordbruksvaror från m.m. (prop. 1985/86:52) 1985/86:12 Rundradiosändningar avfinländska televisionsprogram (prop. 1985/86:54) 1985/86:7 Bilbältesanvändning m. m. 1985/86:62) 1985/86:1Informationsteknologi (skr. 1984/85:218) 1985/86:71985 års redogörelse för de statliga företagen (skr. 1985/86:20) 1985/86:8Förslag om lag om obligatorisk kontroll genom teknisk provning m.m. (prop. 1985/86:27) 1985/86:9 Anslag m.m. på tilläggsbudgetI inom industridepartementets område (prop. 1985/86:25 delvis) 1985/86:10Kreditupplysningsverksamhet på grundval av utsökningsregistret 10 § Meddelande om interpellation Meddelades att följandeinterpellation framställts 1985/86:87av () till industriministern om varv i ; varv i hotas avnedläggning. Om varvet läggs ner drabbas 2 800 anställda vid blir orimliga särskilt som också många anställda hosunderleverantörer skulle drabbas. Självfallet kan inte och länutan drastiska konsekvenser klara av att möta följderna av en nedläggning. Vårtlän har haft en arbetslöshet som ligger i nivå medNorrlandslänens. Enligt länsarbetsnämndens uppgifter finns redan 15 000 öppetarbetslösa personer. 6 500 av dessa finns i . Åtskilligt fler står utanförden ordinarie arbetsmarknaden. Arbetslösheten i är så hög som 5,4 %.Riksgenomsnittet ligger på . Det finns ingen tätort i hela landet som harså höga siffror som . I proposition efter proposition har det betonats attKockums möjligheter att fortleva är goda. Man har betonat att varvet är moderntutrustat, tekniskt avancerat och visat kapacitet att anpassa sig tillmarknaden. Men trots att varv är ett av världens mest avancerade kandet inte konkurrera på samma villkor på grund av de stora statliga subventionersom ges i andra länder. och behöver rådrum. Ingen vet hurfartygskonjunkturerna utvecklas . Det kan, enligt vissabedömare, komma att se ljusare ut på världsmarknaden på grund av att dettonnage som är i gång håller på att bli gammalt. Varven i konkurrentländersom och börjar också dra ner på sin verksamhet. Om varvetskall läggas ner så måste få hjälp på samma sätt som 1985/86:51 har fått. Visst är man i och medveten om varvsnäringens svåra situation, starktberoende som den är av internationella , , , ' ~ konjunkturer. Beslut hartidigare tagits om att varvet i skall läggas Meddelande om frågor ', , ,,,,,, Dapresenterade regeringen det s. k. Uddevallapaketet. a. ettmiljardprogram för nya jobb. Målsättningen var att alla anställda vidUddevallavarvet och Skandiaverken i skulle erbjudas nya arbetstillfälleneller utbildning. Med hänvisning till ovanstående vill jag tillindustriministern ställa följande fråga: År regeringen beredd att göramotsvarande insatser inom , om varv läggs ner, som de somvidtogs för att lindra effekterna av nedläggningen av Uddevallavarvet? 11 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1985/86:297 av () till statsrådet om särskilt katastrofbistånd till : har vänt sig tillregeringar, FN-organ och hjälporganisationer för att få katastrofbistånd efterorkanen , som vållade enorma skador i centrala kustlandet. Det var den 16oktober som härjade i provinsen Tri Thien, den kanske värstkrigsskadade delen av landet. Enligt de första rapporterna dödades 692 människor och 128var saknade. Hundratusentals blev hemlösa då stormen raserade närmare 150 000bostadshus. Många fiskebyar blåste bort. Nästan hälften av fiskebåtarna sjönk. mot havet bröts igenom på många ställen, så attrisfälten översvämmades av saltvatten. Det uppges att de därigenom gjordesobrukbara framåt. Det rapporteras vidare att av provinsensmattillgångar gick till spillo; av skolorna förstördes liksom fyradistriktssjukhus och 140 sjukstugor.