prot · G909160 · 1985-12-31 00:00:00 — a. information omlänsövergri-pande frågor. Vi välkomnar utskottets beställning av utredning avteleverket rörande behövliga investeringar för att rätta till dettamissförhållande. Jag vill inte minst understryka att utskottet på s. 38 ibetänkandet med tydlig adress tillägger: "Regeringen bör därefter läggafram förslag till i dessa frågor." Därmed bör den av riksdagenförordade principen, att regionala organisation somhuvudregel inte skall skära länsgränser, kunna tillgodoses förSödermanlands läns del och, såvitt jag förstår, också för läns del. Med detta vill jäg yrka bifall fillutskottets hemställan - inte bara vid denna punkt utan i alla delar. Anf.54 (): Får jag göra den lilla kommentaren till denhär långa debatten om lokaliseringen av de två kanalledningarna, attmajoritetens skrivning nog är ganska luddig. Och vi får väl se hur det blir -för den frågan avgörs ju när tar ställning till denskrivning som har skett. Det skulle förvåna mig mycket om man på departementetgör sammatolkning av denna skrivning som har gjort . Men det fåralltså framtiden utvisa. Till vill jag gärna säga att det är klartatt detta är en fråga inte bara för TV-bolaget. Medelsanvisningen sker ju frånmoderbolaget till de olika dotterbolagen. Och kärnfrågan är i själva verket:Hur mycket kostar en utlokalisering? Skall man klara denna utlokalisering inomden ram som man har och som har talat orn, så måste detinnebära att man tar pengar från andra områden för att anvisa för dettaändamål. Det är alltså där som kärnfrågan ligger: Hur mycket får det kosta? Ochdet är därför vi från reservanternas sida har tyckt att det är viktigt att manredovisar kostnaderna och sedan väger dem mot de kulturpolitiska effekter somutlokaliseringen får. Sedan vill jag ställa en fråga till - medden erfarenhet han nu har från arbete: Kommer medlen iradiofondenatt räcka till för programverksamheten? har jureserverat sig för att licensen inte skall få höjas. Mitt eget intryck är attmed de anvisningar som utskottet har gett och de ställningstaganden vi gör iövrigt kommer det inte bara att bli ett underskott i radiofonden, utan detkommer med linje nästan att bli konkurs. Jag skulle alltså viljafråga hur han ser på detta förhållande. Kommer licensmedlenverkligen att räcka till för den programverksamhet som vi nu ålägger SverigesRadio? 55ANDERS (); På den sista frågan vill jag svara på sammasätt som brukade göra när han blev utsatt för kritik för atthålla nere licenserna, vilket ofta var fallet under hans som politisktansvarig för : Det beror på med vilken rationalitet man bedriververksamheten. Det skall till heder sägas att han varrned onr att pä det här området införa ett rationaliseringsmål som enligt niinmening måste fortsätta att gälla och i vissa avseenden skärpas. Skerdetta, herrtalman, finns det möjligheter att också inom ramen för en oförändrad licens setill att verksamheten bedrivs rationellt och effektivt. Då blir det inte hellerett underskott i radiofonden. Jag vill erinra orn att förslaget om ny kanalstruktur förtelevisionen inte primärt har lagts fram på grund av regionalpolitiskaöverväganden - jag är ledsen om jag gör en och annan besviken på den punkten -utan helt enkelt därför att man har gjort bedömningen att detta innebärkostnadsbesparingar för televisionsverksamheten, som är den tyngsta delen avSR-koncernens verksamhet. Får jag slutligen säga till när delgäller relationerna inom koncernen, att det är självklart att moderbolagetskall ha rätt att ha synpunkter i sådana här sammanhang, särskilt om det skullehandla om att tillföra nya pengar, exempelvis till lelevisionsbolagel. Menklarar man verksamheten inom ramen för oförändrade anslag, så är det enligt minmening klart att aktiebolagslagen gäller, och då är det faktiskt televisionsbolagetsom beslutar om utlokaliseringen. Del är en del av den vårdnadsplikl -för attnu tala aktiebolagsspråk - som bolagets styrelse har. I övrigt är jag, hoppas jag, överens med Jan-ErikWikström, som är ordförande i ett av koncernens dotterbolag, om att vigemensamt skall se till att dotterbolagens integritet icke urholkasytterligare. 56 (): På den punkten är vi säkert överens. Menjagar förvånad när det gäller en annan punkt, . Såvitt jag minnsvar man i den parlamentariska beredningen överens om behovet av enlicenshöjning för att klara de uppgifter som koncernen har. Det är mot bakgrundav detta som jag ställde frågan. Så mycket kan väl inte ha hänt mellan denparlamentariska beredningens arbete och dagsläget, att behovet skulle haminskat. Jag tror att det är viktigt att vi inte bara ger ålägganden utan också förser den med de nödvändiga medlen. 57 (): Nej, vi var inte överens i denparlamentariska beredningen om en licenshöjning. Jag meddelade vid vårtslutsammanträde att vi icke kunde biträda förslaget, och jag gjorde sammamarkering vid den presskonferens som följde därefter. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (etableringsfrihet för etermedier och införandet aven reklamfinansierad TV-kanal mm.) Först biträddes reservation 1 av m. fl.med 122 röster mot 18 för reservation 2 av . 186ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 205 röster mot118 för reservation 1 av m. fl. 3 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 4 (betal-TV) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avAlexander Chrisopoulos - bifölls med acklamation. Mom. 11 (lokaliseringen av ledningen för en rikskanal iTV) Utskottets hemställan bifölls med 167 röster mot 158 förreservation 4 av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. 37och 55 (moderbolagets ansvar för verksamheten samt avtal mellan staten ochföretagen inom koncernen) Utskottets hemställan bifölls med 307 röster mot 19 förreservation 5 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 44 (vissa insatser inom utbildningsradion förinvandrarkvinnor) Utskottels hemställan - som ställdes mot reservation 6 avAlexander Chrisopoulos - bifölls med acklamation. Mom. 56(frågan om skattefinansiering av viss del av ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avAlexander Chrisopoulos - bifölls med acklamation. Mom. 68 (roll visavi m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avIngrid m.fl. - bifölls med acklamation. Prot: 1985/86:160 Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Mom. 71 och 74 (medelsberäkning för och frågan om höjning av den allmänna mottagaravgiften) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation9 av m. fl., dels reservation 10 av AlexanderChrisopoulos-bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. 4 § Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1985/86:24 omreglering av priserna på jordbruksprodukter, m.m. (prop. 1985/86:100 delvis och1985/86:166). 58KARL (): Varför har vi egentligen jordbruk ochlivsmedelsproduktion i detta kalla och karga nordliga land? Ja, anledningarnaär faktiskt många. En anledning är att det i stora delar av vårt land är ganskabra förutsättningar, även i internationell jämförelse, för att driva jordbruk.Vi har ett klimat som innebär att jorden inte utsätts för så storapåfrestningar. Vi har en måttlig nederbörd. Vi har små bekymmer rned erosion.Beroende pä det reningsbad sorn hela naturen genomgår har vimindre bekymmer med växtsjukdomar och skadedjur än man kan pä sydligarebreddgrader. I samband rned det beslut sorn fattades sedanom livsmedelspolitiken sades att huvudmålet för livsmedelspolitiken bör varaatt trygga vår livsmedelsförsörjning såväl i fred som under avspärrning ochkrig. Om detta mål rådde, och jag tror att jag vågar säga råder fortfarande,politisk enighet. Detta innebär naturligtvis att det ställs särskilda krav påspridningen av produktionen över landet, och det ställs krav på en kapacitetutöver vad som behövs under fredstid, eftersom en avspärrning innebär alltillförsel kan utebli av drivmedel, handelsgödsel, maskiner och fodervaror. Jordbruket svarar fortfarande för inemot 200 000sysselsättningstillfällen. När sysselsättningstillfällena i industrin ökade iantal ansågs det som ett samhällsmål att minska sysselsättningen i jordbruketför alt avhjälpa arbetskraftsbristen inom industrin. föreligger intenågot sådant behov, och någon långsiktig trend för ökningar av sysselsättningeni andra sektorer finns inte heller. Det finns alltså skäl att värna omsysselsättningen i jordbruket och den därtill kopplade sysselsättningen iförädlingsindustrin Reglering a v priserna på jordbruksprodukter, m. m. och i denäringar som ger service eller levererar varor till jordbruket. Detta harsärskild betydelse för regionalpolitiken. I många landsbygds- ochglesbygdskommuner svarar jordbruket för en relativt sett mycket större andel avsysselsättningen än vad som framgår av riksmedeltalet. Den infrastruktur somfinns i glesbygden, underlaget förskolor, vård, affärer och kommunikationer, äri mycket stor utsträckning beroende på en fungerande basnäring som jordbruket. är ett mycket vackert land, inte minst den härtiden . Skönheten består bl. a. i omväxlingen. Vi har det öppnakulturlandskapet, där åker och äng, skog och sjö, växlar i en aldrig upprepandevariationsrikedom. I de bästa jordbruksområdena är det mycket åker- i de sämremindre. Där det är mindre åker skulle det vara förödande för landskapsbilden,orn man lät den öppna jorden växa igen. Förhoppningsvis råder det fortfarandepolitisk enighet också om detta. Kärnkraftskatastrofen i Tjernobyl har visat hur sårbartoch hur internationellt beroende industrisamhället är. Tusentals lantbrukare iSverige, på hundratals mils avstånd från olycksplatsen, lever fortfarande iovisshet om när de kan få se sina kor beta på åkrarna och i hagmarkerna.Nedfallet av radioaktivt material har delvis bestått av cesium som har enhalveringstid . Det innebär en stor ovisshet om när marken och grödanöver huvud taget åter blir användbara. Även om vi vet att cesium och strontium90 produceras och släpps ut vid ett kärnkraftshaveri, har debatten omstrontium 90 aktualiserats först . Strontium 90 ärutomordentligt farligt, även i mycket små mängder. Dessutom är det omöjligt attskydda sig emot det. Det finns anledning att påpeka det självklara i attlantbrukare som drabbats måste hållas ekonomiskt skadeslösa. Lika självklartär det att konstatera att de skador av psykisk, fysisk och ekonomisk karaktärsom lantbrukarna lider är mycket svåra att uppskatta . Därför krävs detgenerositet och snabbhet i samhällets agerande. Det finns skäl att ha sårbarhetsaspekten rned i bakgrundennär jag om övergår till att diskutera den s. k.överskottsarealen och överproduktionen. Med vårt prissystem blir det så, att konsumenten avlivsmedel får betala för upprätthållandet även av de mål som egentligen inte ärkopplade till livsmedelsproduktionen i fredstid. Naturligtvis finns det olika sätt att bestrida densamhällskostnad som på detta sätt faller på konsumenten. Det skulle kanske gå iett byråkratiskt planekonomiskt system med regleringar in i minsta detalj avsåväl mängder som priser. Det skulle också gå i ett extremliberalt system där allaregleringar avvecklats och som är anpassat till världsmarknaden. Om alla tänkteså, även i andra länder, och struntade i försörjningsberedskapen och lätproduktionsförutsättningarna och produktiviteten för det enskilda landet varaavgörande, skulle världsmarknadspriserna återspegla den verkligaproduktionskostnaden. Då skulle säkert också svenskt jordbruk, med undantag avvissa områden i norra , klara sig ganska bra. Från denna synpunkt kanreservation nr 20 från moderater och folkpartister te sig tilltalande. Felet ärbara att den är så orealistisk. Det går inte att skapa en avreglerad ö mitt iett genomreglerat hav. Ett avreglerat jordbruk i skulle i så fall blien dumpningsplatsför andra länders livsmedelsöverskott. Därför yrkar jag avslag på reservationnr 20. Å andra sidan vill jag gärna understryka att det finnsanledning att fortsätta en diskussion om på vilket sätt jordbrukets produktionnär det gäller naturvård, regionalpolitik och försörjningsberedskap skallbetalas. Det är inte självklart att det skall betalas genom en annanprissättning på livsmedel. Det är inte heller självklart att maten skallmomsbeskattas lika mycket som andra varor. Jag yrkar bifall till vår reservationnr 6. beslut står det att för de kostnader somuppstått fill följd av att åkerarealen överstiger behovet skall samhället underen övergångstid ta ett delansvar. Detta skulle utformas som ett bidrag för atttäcka kostnaderna för export av spannmål. Debatten och agerandet i denna frågahar kommit att bli en katt-och-råtta-lek. har beslutat och ävenförsökt fånga regeringen, men regeringen har gång på gång försökt krypa urriksdagens grepp. beslutade man att samhället skulle stå för40 % av exportkostnaden för spannmål vid normalskörd. I budgetpropositionenanvisades eft anslag som antydde att det kunde bli fråga om ca 15 %.Diskussioner i jordbruksutskottet med anledning avbudgetpropositionen ledde fram till att utskottet kunde enas. Manslog fast pricipen att samhällets ansvar skulle gälla de verkliga kostnadernavid normalskörd. Den verkliga kostnadsandelen i enlighet med det beslutetbör, enligt de redovisningar som utskottet erhållit från bl. a. Svenskspannmålshandel och som återges i reservation nr 2, beräknas på en kostnad somnågot överstiger . Tyvärr har regeringen och socialdemokraternai utskottet i detta avseende nu lyckats krypa ur även detta grepp. Vänsterpartietkommunisterna har förmåtts ställa upp bakom ett beslut i kammaren om denverkliga kostnadens storlek varigenom jordbruket går förlustigt ca 75 milj. kr. Jag yrkarbifall till reservation 2. När det gäller det äldre underskottet om 555 milj. kr. i spannmålsregle-ringskassanär regeringens handlande lika besvärande. Statens särskilda ansvar skulleenligt beslut neutralisera effekterna av låga världsmarknadspriser.Om det kunde visas att underskottet i regleringsekonomin uppkommit på grund avlåga världsmarknadspriser skulle överläggningar upptas om hur underskottetskulle regleras. Frågan har diskuterats i många sammanhang, senast ikonstitutionsutskottet och i denna kammare, I betänkandet frånjordbruksutskottet hänvisas bl, a. till jordbruksnämndens yttrande överrapporten från den grupp som skulle analysera anledningen till underskottet iregleringskassan, att man har kunnat finna stöd för olika tolkningar som ledertill skilda resultat vad gäller exportprisernas effekter i regleringsekonomin. tog i sift betänkande upp denformella frågan kring regeringens handläggning, och har senarebeslutat att inte invända mot den. majoritet anseremellertid att när det gäller själva sakfrågan, dvs. möjligheten att få tillstånd överläggningar med staten om hur underskottet skall regleras, är det bådeskäligt och i överensstämmelse med de utfästelser från statens sida som 1977års beslut innefattar, att 1985/86:160 . Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m.t 4 protokoll 1985/86:160 Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. jordbruksnäringensbegäran om överläggningar med staten prövas i en mer positiv anda än somhittills varit fallet. Utskottet anser således att överläggningar bör upptasmellan staten och näringen angående regleringen av ifrågavarande underskott. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan i detta avseende. Att regeringen och oppositionen har olika uppfattningarsom bryts mot varandra är en garanti för demokratin. Orn det däremot uppstår enmisstro mot en regering från oppositionen eller från en näring därför attregeringen inte står för vad den lovat eller inte genomför det som den har fåtti uppdrag att genomföra av , är detta ett hot mot demokratin. Frågornaom samhällets ansvar för den s. k. överskottsarealen har tenderat att bli ettsådant hot. Såväl , i beslutet om budgetpropositionen, somregeringen i den proposition som vi behandlar anför att de medel somstaten ställer till förfogande för att underlättaproduktionsanpassningen måste utnyttjas för att stödja en inriktning avproduktionen som minskar kostnadsbelastningen på samhälletoch på lantbrukets ekonomi. För att göra detta krävs en omställning, där den s.k. överskottsarealen utnyttjas för annan produktion. Det som här är aktuellt ärframför allt produktion av energiråvaror för drivmedel i form av etanol menäven energi som fastbränsle från jordbruksgröda som kan produceras ungefär somvanliga jordbruksgrödor. Inte minst den senare varianten skulle snabbt kunnavinna stor omfattning. En satsning på ökad kvalitet och miljöanpassning kanockså minska överskottsproblemen. Det har tillsatts en arbetsgrupp för att ta fram förslagmed avseende och senare års skördar. Med hänsyn till att regeringenpå grundval av dessa förslag behöver fatta beslut som kan påverkaproduktionsinriktningen redan fr. o. m. höstsådden behöver regeringenvidta åtgärder utan att gå tillbaka till för att få dem godkända. Försakens skull är vi alltså från sida beredda att tillstyrka attregeringen får ett sådant bemyndigande. Men jag vill varna regeringen för attförsöka använda detta bemyndigande till att krypa ifrån sitt ansvar vad gällersamhällsansvaret för överskottsarealen. Den absoluta huvuddelen av de medel sombeslutet om innebär måste även skörd gå till spannnrålensregleringskassa. För är det också en självklarhet att hålla fastvid principen att samhället bör stå för av överskottskostnaden, som vicenterpartister, moderater och folkpartister gjorde vid riksdagsbeslutet förett år sedan. Jag yrkar bifall till reservation 5. Avslutningsvis skulle jag vilja uttrycka enförhoppning. Låt oss redovisa våra synpunkter. Låt oss föra en hård debatt häri kammaren, i utskotten, i överläggningar mellan regering och näring och iinformella samtal. Men lät oss göra det på ett ärligt sätt. Jordbruket är näring vars utövare känner sig pressade och hotade. Trots den härda kritikjag i detta anförande har haft anledning alt rikta mot regeringen, upplever jagändå att det på vissa områden har skapats ett bättre samtalsklimat. Jag troratt sakpolitiska samtal är viktiga både för näringen och för hela det svenskasamhället. Jag hoppas att vi i vår diskussion om den-rokratin skall kunna göradet möjligt att fortsätta sådana samtal, som vi i hårda debatter kan Men vi måste respektera varandra och ha respekt för Prot.1985/86:160 fattade beslut. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Jag yrkar bifall till alla de reservationer därcenterpartister finns med och i övrigt till utskottets hemställan. Under detta anförande övertogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 59ARNE i (): Vi moderata ledamöter har gjort en sådanärendefördelning att jag i första hand kommer att tala om kostnaderna förspannmålsexporten och stödet till Norrlandsjordbruket. Utskottets betänkande i anledning av den s. k.prispropositionen har blivit ovanligt omfattande. Som vi haraviserat, har ett antal motioner som eljest skulle ha behandlats i samband medbudgetpropositionen skjutits upp . lade eftertryckligt fast attfjolårets beslut om fördelningen av statens resp. jordbruksnäringens kostnaderför export av spannmålsöverskottet skall gälla. Detta förtjänar att upprepasmed eftertryck, fru talman, eftersom det - om jag minns rätt - är förstagången under detta som jordbruksministern är närvarande vid en meraomfattande debatt här i kammaren. Det var ett enigt utskott som än en gångunderströk att fjolårets beslut, med 40/60-regeln som mått för parternas procentuellaandel av de nämnda kostnaderna, alltjämt gäller. Jordbruksministern harhävdat att ett i sammanhanget gjort räkneexempel - som i och för sig hadeaktualitet - alltjämt skulle gälla. Uttalandet från deteniga jordbruksutskottet, som sedermera också fastlades av , har storprincipiell betydelse och är naturligtvis av stor ekonomisk betydelse försvenskt jordbruk. Här gavs beskedet att jordbruksministern måste underordna sigoch effektuera beslut. Jordbruksministern har gjort en delhäpnadsväckande uttalanden, som har gett belägg för att ministern egentligensaknar respekt för beslut. Från har hörtsuttryck som att vi bara inte kan fortsätta att pumpa in pengar iregleringskassan såsom kostnaderna nu ökar. Till detta vill jag bara göra denkommentaren att det är en ordentlig missuppfattning att jordbruksministernsjälv kan avgöra huruvida det skall vara på det sättet. beslut fråni fjol gäller också för jordbruksministern. Detta har vi gett uttryck för ivinter. Man kan alltså inte ta saken i egna händer. Det är heltförkastligt. Samtliga oppositionspartier i jordbruksutskottet har reageratmycket kraftigt. Vi ansåg från den samlade oppositionens sida att det var enhederssak att stå fast vid beslut, och att sedermera ett enigtriksdagsutskott har gett uttryck för detta är att hälsa med storttillfredsställelse. Litet tråkigt är att i det sammanhanget konstatera attsocialdemokraterna i jordbruksutskottet likväl inte riktigt har förstått vaddet handlade om. Det framgår av den reservation som lämnades till dettabetänkande i anledning av prisstödet till jordbruket i norra . Härframgår att det enligt de Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. socialdemokratiskareservanternas mening skulle vara en fördel om medel från spannmålsregleringenkunde användas till regionalpolitiska insatser i . Det är närmast genant att nödgas påpeka att nisocialdemokrater som har regeringsmakten naturligtvis kan komma med förslag närsom helst i , så också om en vidgad användning för deregionalpolitiska medlen. Jag tycker att ett sådant system rent av skullemedföra fördelar. Detta är dock inte liktydigt med att medel avsedda förprisregleringen skall disponeras på annat sätt än enligt beslut. Av den nämnda reservationen från socialdemokraterna iutskottet framgår att man anser att motionerna från samtliga oppositionspartierom uppräkning av Norrlandsstödet är felaktiga i så måtto att motionskravenåsidosätter principerna för prisstödet till jordbruket i norra . Det ärett både märkligt och kanske rent av okunnigt uttalande. I det underlagsmaterialsom regeringen haft till sitt förfogande från statens jordbruksnämnd finnsredovisat flera alternativ. Regeringen har för sin del valt ett av debilligaste. De olika beloppsnivåerna har i hög grad påverkats hur man bedömmerandelen Norrlandsproducerad spannmål i den egna animaliepro-duktionen. Enbartgenom att använda ett alternativ som faktiskt bar rubriken "verkligandel" har regeringens förslag blivit ca 15 milj. kr. dyrare och för densom så vill också bättre. Nej, herr jordbruksminister, den njugghet gentemotjordbruket som vi har haft anledning att påtala under vinternlyser ordentligt igenom också i ert sätt att hantera Norrlandsproblemen, Det har således i jordbruksnämndens beräkningar funnitsstöd för oppositionen att föreslå betydligt högre anslag än vad regeringenframfört. Jag är dock ganska säker på att såväl vpk som , folkpartietoch också har tagit hänsyn till det synnerligen otillfredsställandeskördeutfall som större delen av föregående år drabbades av. Då jagvet att detta inte heller är regeringen obekant, är det överraskande att manjust i denna fråga valt en lågprofilmarkering av ett så utmanande slag som härhar skett. Jag är naturligtvis mycket nöjd med att enöverenskommelse har träffats mellan vpk och de borgerliga partierna om enuppräkning av Norrlandsstödet. Det är vår förhoppning att detta skall uppfattassom en uppskattning av de norrländska jordbrukarnas insatser lika väl som detmarkerar en förståelse för Norrlandsjordbrukets problem. Vi tror inte att vi engång för alla gjuter in framtidstro och kanske förbättrar ungdomsetable-ringeni det norrländska jordbruket med detta. Det skall likväl ses som en starkviljeyttring från sida om behovet av en produktion i avungefär nuvarande omfattning. Med detta anser vi att vi fullföljer fjolåretsriksdagsbeslut om målsättningen för jordbruksproduktionen i Norrland.Regeringen gör det inte enligt vår bestämda uppfattning. Som jag antydde anser vi moderater att en betydandedel av jordbruksstödet till med fördel skulle kunna administreras överdet regionalpolitiska anslaget.