prot · G90949 · 1985-12-31 00:00:00 — var nästan irriterad över att jag citeradeen centerpartist. var det inte. , vilken centerpartist somhelst, utan han heter , Han var statsminister då, och det varden första debatt som föregick beslutet om införande av skatteflyktsklausul.Vad jag hävdade var att det som då sades beträffande skatteflyktsklausulenfortfarande gäller. Låt mig sedan konstatera att vi nu tycks vara ganskaöverens om att rättssäkerhetsintressen inte har trätts för när, attadministrativa och ekonomiska resurser när det gäller skatteflyktsklausuleninte har varit stora och att klausulen har tillämpats med storförsiktighet, frågade varför skatteflyktsklausulen inte kanpermanentas, när vi är så säkra på att den fyller sitt syfte. Jo, KnutWachtmeister, helt enkelt därför att det i det beslut som fattades 1980 sadesatt en utvärdering skulle ske , Lagen förändrades 1983, Vi tyckeratt det är självklart att leva upp till det beslutet. Det är därför som viföreslår en förlängning till 1988, så att det även då kan göras en utvärderingav justitiekanslern. Det är möjligt att jag skulle ha citerat , men är ju kammarens tid litet begränsad. Om jag förstår deträtt, läste ur kammarens protokoll frän 1982/83 när hanciterade sig själv. Det var det jag ville få fram tidigare, nämligen att det ären klar skillnad på vad och anser när de är imajoritetsställning och när de tillhör minoriteten. Det gäller också iskattefrågor. Det var inte jag som började tala om utbildningen, det varKjell , Jag tog upp det därför att jag funnit att utbildning varnästan det enda konkreta bidrag som ni har haft när det gäller bekämpningen avden ekonomiska brottsligheten. Där har vi ju facit från perioden 1976-1982.Beträffande reservationen hävdar jag fortfarande, fru talman, att den är ettformidabelt exempel på folkpartistisk kluvenhet. AnL68 (); Den skärpta klausulen har tillämpats i tvä och ett halvtår. tycker inte att det räcker för att göra en utvärdering. Det handlar om ett sä litet material att utvärdera attbara det är ett tillräckhgt skäl för att generalklausulen inte behövs. Den kanlugnt avskaffas. AnL 69 (); sade att utbildning var detenda vi i hade talat om och åstadkommit. Men det var faktiskt underden ickesocialistiska regeringsperioden som eko-rotlar infördes. Även polisensresurser förstärktes. Vi gjorde också lagändringar, bl. a. ändrades lagen omnäringsförbud i samband med konkurs för att komma åt verkliga storfifflare. Viändrade konkurslagen beträffande konkursförvaltning, införde regler för attrationalisera uppbördsförfarandet och regler om ställföreträdares ansvar förarbetsgivaravgifter, vi ändrade i tullagen m. m. Eftersom det nu handlar om generalklausulen och ni villframstå som de som verkligen skall komma åt storfifflarna - de som det ärsynnerligen angeläget att sätta fast - vill jag att ni nämner ett enda exempelpå någon storfifflare som har åkt fast med hjälp av generalklausulen, EgonJacobsson! Om det bjuder er emot att nämna namn, så tala i alla fall om antaletstorfifflare som har åkt fast med hjälp av denna klausul. Vi tror att man harkunnat komma åt massor genom införandet av eko-rotlar och de andra åtgärder somjag nämnde. AnL 70STIG JOSEFSON (c); Det citat av som EgonJacobsson åberopar härrör ju från tiden för lagens tillkomst 1980. Vad vi har att ta ställning till är en förlängningav den lag som socialdemokraterna har vidtagit en betydande skärpning av.Enligt min uppfattning har man därvid utformat lagen så att rättssäkerheten förden enskilde är hotad. Det finns nu inte möjlighet för den enskilde att bedömalagens omfattning och tillämpning. Den utformningen av lagen är intetillfredsställande. AnL 71 (); Helt kort till ; När detgäller utvärderingen handlar det inte om att det finns litet eller mycketmaterial - det handlar om att leva upp till tidigare fattade beslut. Det gälldeförst en femårsperiod. beslöts om ändringar, och det ärrimligt att också de besluten får gälla en femårsperiod innan den slutligautvärderingen sker av justitiekanslern. När det gäller skall jag inte fortsättadebatten. Då blir det bara nya upprepningar - precis som beträffandefolkpartiets bekämpande av den ekonomiska brottsligheten. Bara som ett exempelkan nämnas att det när den stora propositionen om ekonomisk brottslighetbehandlades av kammaren fanns ett ganska stort antal motioner frånfolkpartiets sida. Slutligen: Det tycks inte alls föresväva skatteflyktsklausulen kan ha haft några preventiva effekter. 1 övrigt, fru talman, vill jag hänvisa till tidigarebehandling av dessa frågor i propositionerna 1980/81; 17 och 1982/83:84 samt iskatteutskottets betänkanden /84:35 och 1984/85:48, där samtliga argumentfinns att läsa för den som är intresserad. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 och3 (överbefälhavarens planering och behovet av kompletterande beställningsbemyndiganden,m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avLennart m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 Utskottets hemställan bifölls. 2(betyg i lärarutbildningen och meritvärdering vid tillsättning avlärartjänster) Först biträddes reservation 1 avPer m. fl. med 122röster mot 40 för reservation 2 av och . 158ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 164 röster mot119 för reservation 1 av Per m. fl. 38 ledamöter avstod från att rösta. Prot.1985/86:49 övriga moment lldecember 1985 utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls med 166 röster mot 154 förreservationen av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 1(införande av tulltillägg) Utskottets hemställan bifölls med 204 röster mot 117 förreservation 1 av m. fl. Mom. 3 (mervärdeskatten) Utskottets hemställan bifölls med 202 röster mot 116 förreservation 2 av m. fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot 156 förreservationen av m.fl. Mom. 1(generalklausulen) Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot 156 förreservation 1 av m. fl. Mom. 2 (generaldispens och omvänd generalklausul) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (tillkännagivande om ekonomisk brottslighet) Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 47 förreservation 3 av och . 1985/86:1Att överföra tillverkning och utgivning av mynt till riksbank (prop. 1985/86:4) 1985/86:3 revisorers verksamhet under /85 (redog.1985/86:2) 1985/86:10Ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsav gifter (prop. 1985/86:24) 62 1985/86:18 Allmänt ombud inomfolkbokföringen (prop. 1985/86:56) 1985/86:9Anslag på tiHäggsbudget 1 (prop. 1985/86:25 delvis) 1985/86:10 Avgifter förgranskning av filmer och videogram m. m. 1985/86:36) 1985/86:8 Upphävande av fyra lagarpå det statliga arbetsgivarområdet (prop. 1985/86:39) 1985/86:4 Översyn av länsstyrelseinstruktionen m, m. Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. 8 § Bestämmelserna om skyddsanordningar på tak Föredrogs bostadsutskottets betänkande 1985/86:5 omändring i byggnadsstadgan - skyddsanordningar på tak (prop, 1985/86:44), AnL72 , (); hemställan är enhällig. Detfinns däremot ett särskilt yttrande från centerledamöterna i utskottet, där vihänvisat till några av de synpunkter som vi har anfört i en motion. Förslaget ipropositionen innebär förbättringar genom att man skärper reglerna förskyddsanordningar på tak. Vi menar i vår motion att det här är en sådan typ avlagstiftning som är mycket oprecis i sin utformning när ser den.Regeringens förslag innebär, att lagen skall gälla alla byggnader som ny- ellerombyggs, 1 specialmotiveringen för 45 § i byggnadsstadgan sägs, att detankommer på statens planverk att med stöd av 76 § 1 mom, byggnadsstadganmeddela föreskrifter om när sådana anordningar behövs. Eftersom det också har nämnts att planverket redan harfått uppdraget att utforma nya föreskrifter, tyckte vi att det var intressantatt se på dem. Vi har fått dem till bostadsutskottet, och vi kan konstatera attplanverket föreslår att exempelvis tillträde till taknockar skall utformas påföljande sätt: Ett tak skall ha en fast takstege eller takbrygga mellanuppstigningsplatsen och taknocken om detta avstånd överstiger 1 m och om byggnadensfasadhöjd är 4 m eller mer och taket lutar mer än 1:10, - Det är där de störstaförändringarna ligger. Det mått som gäller är 8 m fasadhöjd. Ofta när lagstiftar på detta sätt får vi sedansom riksdagsledamöter kritik för att vi inte riktigt har fattat vad beslutenhar innehållit. Vi lagstiftarom principen, och ämbetsverken utformar sedanreglerna. Men skall regeringen fastställa reglerna, och man har därmedöverflyttat ansvaret till en politisk instans, som det är möjligt att föra debattmed här i kammaren. Dagens beslut innebär, att regeringen, om den skulle finnaatt den vill ytterligare skärpa dessa bestämmelser, inte behöver gä tillriksdagen för att göra det, utan en ytterligare skärpning kan beslutas avregeringen direkt efter Prot.1985/86:49 en framställning från statens planverk. Fukt- och mögelskador i småhus Vi harnaturligtvis här tagit upp en mycket stor principiell och konstitutionellfråga, som inte kan helt behandlas i bostadsutskottets betänkande. Det ärdärför vi har nöjt oss med ett särskilt yttrande, eftersom en fråga omminskning av möjligheterna att utforma den här typen av föreskrifter och kravpå en mer precis lagstiftning från sida behandlas i konstitutionsutskottet.Jag har tyckt att det ändå har varit angeläget att peka pålagstiftningstekniken i detta sammanhang och visa vilka effekterna blir. Just idetta fall vet alltså bostadsutskottets ledamöter, och också riksdagensledamöter om de har lyssnat på mitt anförande eller läser i protokollet, vad endel av de förändringar som vi nu ger klartecken till kommer att fä förutformning. Jag har, som jag sade inledningsvis, inget annat yrkandeän om bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 9 § Fukt- och mögelskador i småhus Föredrogs bostadsutskottetsbetänkande /86:6 om fukt- och mögelskador i småhus (prop. 1985/86:48). AnL 73 (); Verkningarna av omfattande fukt- ochmögelskador är ofta katastrofala för småhusägare både ekonomiskt och på detsociala eller personliga planet. Fukt- och mögelskador har drabbat många enskilda människorhårt. De har ofta dessutom drabbats av sjukdom och fått sinekonomi försämrad. Många har varit tvungna att flytta från sina egnahem menändå tvingats betala kostnaden för sina obrukbara hem med en kanskehög lägenhetshyra. Det har oftast inte funnits någon möjlighet att säljavillan. Orsakssambanden har ibland varit svåra att klarläggaliksom ansvaret för de uppkomna skadorna. De rättsliga processerna har oftadragit ut , på ett sätt som varit förödande för den enskilde. Vi välkomnar från sida därför att den här avmånga människor efterlängtade propositionen nu har kommit. Det är ett stortsamhälleligt intresse att de drabbade fastighetsägarna får ekonomisk hjälp medatt genomföra nödvändiga åtgärder för att befria husen från fukt och mögel. Detföreslagna systemet innebär att staten gemensamt med byggproducen- ter ställer medel till förfogande för åtgärder som skall göra att husenfungerar tillfredsställande som bostad. Det gemensamma systemet kompletteras med en ordning där staten ensam ställer medel till disposition för samma ändamål. Det är av stort värde attutskottet enhälligt har kunnat ställa sig bakom det betänkande som föreligger. Det finns i utskottet en gemensam strävan att 64 sluta upp kring den uppgörelse somhar kunnat uppnås mellan byggprodu- Som en konsekvens av detta yrkar jag bifall tillhemställan i utskottsbetänkandet. Vi har dock från sida i ett särskilt yttrandeuppmärksammat några ytterligare angelägna frågor. Det gäller förslagen ifolkpartiets motion 134 om att även egnahemsägare med hus byggda under periodenden 1 januari 1970-den 31 augusti 1975 skall omfattas av det i propositionenförordade och av bostadsutskottet tillstyrkta ersättningssystemet. Vidareföreslås i motionen att de villaägare som själva har byggt om sina hus i avsiktatt spara energi och därvid drabbats av mögelproblem skall kunna erhållaersättning inom ramen för det s. k. gemensamma systemet. Vi har kunnat ställa oss bakom utskottets enhälligaställningstagande och finner det värdefullt att den enighet som riksdagentidigare givit uttryck för vid behandling av motioner om fukt och mögelproblemkan bestå. Det måste anses viktigt att inför de pågående överläggningarnamellan och byggproducenterna återigen manifesterar dennaenighet. Vi anser att i dessa överläggningar bör tas upp de imotion 134 från aktualiserade frågorna, som jag tidigare redovisat.Enligt vår uppfattning bör det vara möjligt att även de fastighetsägare somunder perioden 31 augusti 1975 har drabbats av fukt- ochmögelskador skall kunna få ersättning. Det finns goda motiv för att också dessahusägare bör omfattas av systemet liksom även de som själva har byggt om sinahus. Därvid bör ett absolut krav på skriftlig dokumentation om skadornasomfattning kunna undvaras, om skadorna kan styrkas genom annan information. Vi förutsätter därför från sida att de imotion 134 och i det särskilda yttrandet uppmärksammade synpunkterna beaktas ide kommande överläggningarna. Fukt- och mögelskador i småhus AnL74 (); behandlar en efterlängtad proposition-lagförslaget om fukt- och mögelskador i småhus aviserades av bostadsministerntill . När offentliggörandet skedde via ett kortfattatpressmeddelande från departementet kunde man lätt få uppfattningen att tio åroch inte mer var den tidsgräns som man hade enats om. När propositionen nu harlagts på bord kan man lättad konstatera följande; Utgångsläget ärtiden efter och före . Det är viktigt att fastslå att även äldre hus omfattas avöverenskommelsen om anspråk har väckts i sådan tid att anspråket inte ärpreskriberat. Detta tillägg i propositionen har lugnat många oroligasmåhusägare, som tidigare kanske hade missuppfattat innehållet i den aviseradepropositionen. Utskottet har i sitt betänkande ytterligare förtydligatproblemställningen. Sedan kan man alltid fråga sig varför tidsgränsen finns -de allra flesta vet att det uppstår en diskussion var än tidsgränsen läggs. Jag tycker att bostadsministern och hansnärmaste medarbetare, som fört förhandlingarna med övriga berörda parter, ärväl värda ett stort tack och beröm för slutprodukten. Jag är medveten om attförhandlingarna 5 protokoll 1985/86:49 Fukt- och mögelskador ismåhus tidvisvarit utomordentligt hårda innan förslaget roddes i hamn. Förslaget innebär i korthet följande: Det är många gångeromöjligt att fastställa vem som har vållat skadorna. En av parterna gemensamtinrättad skadenämnd skall därför svara för bedömningen av en inträffad skada.Pä ansökan av husägaren prövar nämnden om skadan omfattas av de nu nämndaöverenskommelserna och vilka huvudsakliga åtgärder som behöver vidtas för attavhjälpa fukt- och mögelskadorna. Avsikten är att möjlighet att få skadanavhjälpt skall förbehållas småhus med allvarliga fukt- och mögelskador.Husägaren skall själv svara för kostnaderna för arbetena upp till ett beloppsom motsvarar basbeloppet. Enligt dagens besked i Ekot är basbeloppet 23 300kr. för den s. k. självrisken. Denna självrisk anser man motsvara ett normaltrisktagande. En skadenämnd skall tillsättas som skall bestå av enordförande och fyra andra ledamöter. På den punkten har det inkommit motionerom att småhusägarna borde få ytterligare insyn. Parallellt med den fond somSvenska byggnadsentreprenörföreningen och bildar skall enstatlig fond inrättas för fukt- och mögelskadade småhus. Den skall finansierasvia statsbudgeten. I budgeten /86 beräknas kostnaden till 20 milj. kr.och blir kostnaden sammanlagt 250 miljoner. Jag skall bara mycket kort beröra motion 133,som kräver ökade resurser till forsknings- och utvecklingsarbete, främströrande fukt-och mögelproblem i flerbostadshusen. Det är en angelägen fråga sommotionärerna för fram. Den har också väckts i departementet via en skrivelsefrån . Jag förutsätter att med uppmärksamhet följerfrågan. Den framställning som har gjorts från ;s sida bör övervägas ipositiv anda. Eftersom frågan redan nu är aktualiserad avstyrks motionen medden hänvisning jag har nämnt. Jag har ingen anledning att kommentera eller särskilda yttrande. Det särskilda yttrandet finnsfogat till bostadsutskottets betänkande. Sist men inte minst, vill jag än en gång understrykavikten av att ett enigt utskott står bakom betänkandet. Det garanterar deneller dem som drabbas av fukt och mögel en bättre tingens ordning. Det är mångasmåhusägare som drar en lättnadens suck när är bereddatt ta ställning till regeringens proposition på den här punkten. Fru talman!Jag yrkar bifall till utskottets hemställan på samtliga punkter. AnL 75ERLING () replik: nämnde att hus byggda mellan1970 och 1975 ännu kan komma i fråga för ersättning. Det är riktigt att denmöjligheten finns. Vad vi i vårt särskilda yttrande speciellt ville påpeka varatt man då måste ha en skriftlig dokumentation på att skadan har upptäckts iett visst skede. vet jag, via en del drabbade familjer, att många av demper telefon oändligt rhånga gånger har påpekat skadorna förhusfabrikanten. Sedan har inte detta kunnat styrkas och därför har man kommiti ett läge där man inte kunnat få ersättning. Vi tycker därför - och gårvårt särskilda Fukt- och mögelskador ismåhus yttrandeockså med till departementet och kommer med i hanteringen - att Prot.1985/86:49 man borde kunna ge dispens i en del fall, även om det inteskriftligen kan styrkas att skadorna upptäckts i ettvisst skede. Man kanske kan visa på annat sätt att skadorna verkligen skett. AnL 76 () replik: Jag kan naturligtvisinte säga vad som kan komma att ske, men självfallet får erfarenheternafrån skadenämnd, departement och berörda utvisa huruvida detta är en storfråga. Jag tycker att med varm hand skall överlåta åt skadenämndenoch departementet att bearbeta frågan. AnL 77BERTIL (); Det finns i ett antal frågor ochärenden där samstämmigheten mellan partierna är stor, även då det egentligenskulle kunna finnas utrymme för profileringar. Till dessa hör problemen medfukt och mögel i byggnader. Dessa problem har blivit alltmerpåtagliga. Många boende, främst småhusägare, har råkat verkligt illa ut närfukt och mögel har slagit till. I en del fall har hela familjeekonomierraserats. Allergier, sjukdomar och inte minst psykiska lidanden följer imöglets spår. Sedan allt fler har insett vad som har hänt och hur mångamänniskor som har blivit drabbade har dessa frågor aktualiserats i riksdag ochregering. I de allra flesta fall har enigheten varit stor. Att märka är ocksåatt enskilda motioner har bifallits av . Sålunda blev uppslutningenkring och min motion om en generell försäkring för gruppbyggdasmåhus närmast total. finns det en tioårig försäkring för justgruppbyggda småhus. Tyvärr har det ännu inte blivit möjligt att få medstyckebyggda småhus, men min förhoppning är att denna beställningsnart skall ge resultat.' Det tioåriga försäkringsskyddet gäller nybyggda hus. Menhus som redan har drabbats av fukt och mögel har stått utanförförsäkringen. Under den allmänna motionstiden väcktes en fempartimotion omhjälp till ägare av redan mögelskadade hus. Med det beslut som i dagi stor enighet kommer att fatta kommer även denna grupps problem i de flestafall att kunna lösas. Att utskottet är enigt tycker jag är en styrka. Givetvis hade det varit ännu bättre om skyddet hade kunnatomfatta alla skadade hus, exempelvis hus byggda . Detta har dock intevarit möjligt, bl. a. därför att förslaget bygger på enförhandlingsöverenskommelse. Likaså skulle en längre garantitid än tio årinnebära ett avsteg från den princip som gäller för grupphusgarantin. Visar detsig möjligt att inom ramen för dagens beslut åstadkomma hjälp även för dessahar givetvis jag inte någonting emot det. Med anledning av regeringens proposition väcktes enfyrpartimotion, m, c, fp och vpk, i vilken vi på ett par punkter föreslogförtydligande och klarläggande av regeringens proposition. Detta har resulterati ett tillkännagivande i betänkandet. Det som uppnås med dagens beslut tycker jag är bådevärdefullt och glädjande. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan på allapunkter. Fukt- och mögelskador ismåhus AnL 78AGNE (); sade att det är en efterlängtadproposition som vi nu behandlar i utskottets betänkande nr 6. Även vi fråncenterpartiet ser det så. Vi tyckte kanske att det dröjde litet väl länge medett initiativ från regeringens sida, och det var bl.a. mot den bakgrunden somvi från tog initiativet till en fempartimotion i den här frågan. är vi alltså framme vid beslutstillfället, och det ärett enigt utskottsbetänkande som vi behandlar. Den tidigare enigheten, somriksdagen har visat upp vid behandlingen av bl. a. motioner från centerpartietom åtgärder mot fukt- och mögelskador i hus,har alltså nu visat sig kunnabestå. Från det att vi tog initiativet till fempartimotionen har det funnits enberedvillighet på alla håll att komma fram till en lösning på problemen för demänniskor som har drabbats av fukt- och mögelskador i sina hus. En första sådanlösning föreligger . Låt mig, fru talman, från sida uttalatillfredsställelse över att det är så. Det är inte anständigt att vi i vårtmoderna samhälle skall tillåta att människor utsätts för det fruktansvärdalidande, både fysiskt och psykiskt, det sociala tryck och den ekonomiskabelastning som det här är fråga om. Självfallet vore det fel att tro att alla problem för dedrabbade husägarna nu är helt lösta. Man kan ha olika önskemål om ytterligareåtgärder, och det har även vi från . Men ett stort och viktigt steg moten lösning tas trots allt i och med dagens beslut här i kammaren. Detbetänkande som föreligger får anses som den minsta gemensamma nämnare som varitmöjlig att nå med alla partier inblandade. Den proposition som behandlas ibetänkandet är i själva verket en beställning från , byggd på denfempartimotion som jag tidigare nämnde. Den bygger dessutom på - och är enförutsättning för - en förhandlingsöverenskommelse mellan staten och vissabyggprodu-center. Därmed är beslutsutrymme begränsat i den meningenatt beslut inte kan eller får desavoueras av överenskommelser iförhandlingar mellan parterna. En förhandlingsöverenskommelse kan som bekantaldrig dikteras från en part. Men här tycks också finnas - jag vill gärna sägadet - en beredvillighet även från motparternas sida, dvs. frånbyggpro-ducenternas sida, att göra det bästa av en svår situation som uppståttför många familjer i och med dessa fukt- och mögelskador i husen. I den fyrpartimotion som , , vpk ochockså står bakom, har vi beaktat karaktären av partsförhållandenoch förhandlingar. Därför har vi i motionen velat gå försiktigt fram. Men vi har ändå i några avseenden anfört synpunkter. Detgäller för det första vad som kommer att hända med dessa hus som åtgärdas, omdet skulle visa sig att de ånyo drabbas av mögelskador. Vi menar att dessa husefter mögelsaneringen borde föras in i det försäkringsskydd som förutsättskomma för småhus och som här tidigare var inne på. Riksdagenhar ju begärt förslag i den riktningen från regeringen. För det andra gäller det de fall där skadorna är såomfattande att sanering ur kostnadssynpunkt inte är försvarlig. I sådana fallförestår ingenting annat än rivning och nybyggnation. Vi har därför pekat påmöjligheten av ett inlösenförfarande, och det ges stöd för en sådan tanke iutskottets skrivning. Den tredjesynpunkten gäller skadenämndens sammansättning och den Vi anser att företrädare för småhusägarna måste fånågon form av inflytande över skadenämndens beslut. De drabbade måste också fåinsyn i nämndens arbete och eventuellt kunna överklaga dess beslut. Detta är för de drabbade viktiga frågor som berör derastrygghet. De här synpunkterna ges stöd i utskottets skrivning och utmynnar itillkännagivanden till regeringen. Motionens krav har alltså vunnit utskottetsgehör, och det är tillfredsställande. Därmed torde dessa frågor också kunnalösas efter det att vi sett hur skadenämndens arbete i praktiken kommer att seut.