prot · G909153 · 1985-12-31 00:00:00 — I stället för attbetrakta dessa åtgärder som generella har vi valt att vidta åtgärderna när debehövs, när det finns faktisk anledning att ta fram uppgifter, säkerställa enidentitet, klargöra om det är fråga om en person som förflyttar sig mellanflera olika länder med dold identitet, eller när det finns misstanke om brott,som det också kan vara fråga om när det gäller terroristlagstiftningen. Beträffande den uppskjutnainvandringsprövningen redovisar de skrivningar som har förekommit iutskottet och vid den tidigare behandlingen av utlänningslagen. Men det är, somjag uppfattar det, allt fler kvinnor som utsätts för ett cyniskt spel. De lurastill vårt land under falska förespeglingar. När männen sedan tröttnar påkvinnorna, kastas dessa ut från landet utan att ha några större möjligheter attförsvara sig eller klargöra sin egen situation. De känner inte till de svenskareglerna, de har i många fall från sina hemländer en inbyggd rädsla förmyndigheter, och de har svårt att hävda sig mot männen. Det är med tanke pådessa fall som vi tycker att det finns anledning att ändra reglerna för denuppskjutna invandrarprövningen. Vi kan då nöja oss med att vi begär en ansökanfrån hemlandet och att vi beviljar ett permanentuppehållstillstånd. Då skulle en del sådana fall som har väckt så storuppmärksamhet kunna undvikas. Det är detta vi har föreslagit i den reservationsom avgivits på den här punkten. 57ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk) replik: Vi har ett ordspråk i som säger att fikon är fikon och De sakerna kan inte sammanblandas med aldrig så stor ErikJanson hetsar upp sig med darr på rösten och säger att det är fråga om en oerhördanklagelse - att jag anklagar regeringen för att försöka stoppa flyktingarsom vill komma till . Det är tvärtom, säger han, vi gör allt Prot.1985/86:153 för att ta emot flyktingar. Jag tycker faktiskt att det är ettexempel på en verbal förmåga som övergår i demagogi. Att genomföra visumtvång för flyktingar betecknarregeringen som något " slags internationell praxis, vilket det inteär. När regeringen kräver att flyktingar skall gå till svenska beskickningaröverallt i världen och söka visum för att över huvud taget kunna komma tillSverige - är inte det ett sätt att hindra flyktingar från att nå Sverigesgräns? Är inte den krav på visum, som drabbarexempelvis de turkiska medborgarna, kurder och andra förföljda öch som hindrardem från att över huvud taget kunna komma till med tåg eller bil genom ,ett sätt att förhindra flyktingar att nå ? Varför skall de ha visum,? De behöver inte uppvisa något visum vid den svenska gränsen föratt söka politisk asyl. De behöver inte ens ha pass. De behöver inga handlingaröver huvud taget. Varför skall de ha visum från de svenska beskickningarna i deländer som de kommer från? Ge mig nu ett enda exempel på en flykting som har ansöktorn visum för att söka politisk asyl och som har fått det! Då skall jag varanöjd. Sedan kommer det oerhörda: anledningen till attflyktingkvoten inte uppfylls är enligt att det inte finnstillräckligt med ansökningar från flyktingar som skulle kunna komma hit tillSverige eller att FN:s flyktingkommissarie har sjabblat. Är medvetenom att det är en oerhörd anklagelse mot FN:s flyktingkommissarie? Jag kan dag ringa flyktingkommissarien och utan något vidare besvär fylla kvotenför och även retroaktivt då kvoten inte har fyllts -det kan vara övertygad om. Det talas härom en human och generös flyktingpolitik. Jaganser att vi bör definiera vad det innebär. 58 () replik: Det görs nu betydande ansträngningar, isamverkan med invandrarverket och myndigheter utomlands, för att fullt ututnyttja flyktingkvoten. personal reser runt för att följa uppde kontakter som har tagits och de överläggningar som har förts avinvandrarministern. Till vill jag bara kort replikera att det ioch för sig inte behöver vara en motsättning mellan beviljandet avarbetstillstånd och strävan att förkorta utredningstiderna. Men ambitionenmåste vara - det tror jag att vi är överens om - att fä så kortautredningstider som det någonsin är möjligt, helst så korta att det intebehöver bli aktuellt att pröva frågan om arbetstillstånd eller för flyktingenatt sätta sig in i ett arbete. Vi talar om månader när det gäller ambitionenatt förkorta utredningstiderna. Jag hoppas att arbetstillståndet kan komma samtidigtmed uppehållstillståndet. 59 (vpk) replik: Fru talman! I sitt huvudanförande nämnde mänga siffror, bl. a. den för antalet personer som förra aret fick politisk asyl. 1 det betänkande som vi nu behandlar stod siffran 5 686 personer. 1984 var siffran 77 Prot.1985/86:153 4 700, tror jag. Det handlar alltså inte om någon specielltupphetsande ökning av antalet flyktingar somhar fått politisk asyl i . Flyktingpolitiken m. m. om ErikJanson betraktar detta som ett bevis för att bedriver en alldeles förhuman och generös flyktingpolitik. sade också: Aldrig har så många flyktingarfått politisk asyl i . Jag kan säga: Aldrig har så många flyktingar somhar sökt politisk asyl avvisats från . Det är också sant. Det intressanta är om kan definiera vad hanmenar med uttrycket ""human och generös flyktingpolitik". Allapartier uppger sig vara anhängare av en human flyktingpolitik. Från vår sidasäger vi: Visserligen kan det hävdas att i förhållande till sinfolkmängd och i jämförelse med andra länder har en human flyktingpolitik, menvi föredrar att definiera uttrycket human flyktingpolitik på annat sätt. Visäger att vi i i förhållande till vår levnadsstandard, i förhållandetill inkomsten per capita, i förhållande till våra demokratiska traditioner ochi förhållande till den svenska arbetarrörelsens grundläggande principer ominternationell solidaritet inte har någon vidare human och generösflyktingpolitik. När nästa gång talar om human och generösflyktingpolitik är det därför av vikt att han försöker ge en närmare definitionav vad han menar. 60 () replik: När säger att si ellerså många flyktingar har avvisats är detta en felformulering. En person avvisasnämligen inte om han befinns vara berättigad till asyl enligtflyktingkonventionen. Avvisningen sker i så fall på grundval av att han intebefunnits motsvara konventionens krav på flyktingskap. Det är detta som i storutsträckning ligger bakom exempelvis det stora antalet avvisningar i sambandmed den stora ström asylsökande som kom via DDR. I anslutning till talet om ökade satsningar nämndeAlexander Chrisopoulos siffran 5 600 för det antal som 1985 beviljadesuppehållstillstånd på grund av flykting- eller flyktingliknande skäl, vilketskulle utgöra en ökning med ca 1 000 jämfört med . Jag avsåg med dettaantalet vuxna, och i mitt huvudanförande redogjorde jag för att det tillkombarn och ungdomar samt sådana som fått uppehållstillstånd av andra skäl. Dåkommer man fram till siffran 8 500 för . Men vi skall också ha klart för oss att vi har många falldär utredning pågår och där beslut kommer att meddelas . Det är ettinflöde och ett utflöde mellan åren, så statistiken kan därför ibland vara svåratt jämföra. Förste vice talmannen anmälde attAlexander Chrisopoulos anhållit att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik. 61 i (m): För ett årsedan, ja, t. o. m. för bara värdet i principomöjligt att i föra en debatt där man sade att inte alla de som sökte asyli vårt land var politiska flyktingar. går det att föra en sådan debatt.Det är viktigt att vi kan göra det, eftersom många av dem som 8 söker asyl i inte ärpolitiska flyktingar. Jag kan i och för sig förstå Medtanke på framför allt den ekonomiska situation som många Prot. 1985/86:153 människor lever i kan jag förstå och acceptera att de vill lämna sina 28 maj1986 hemländer. Men vi kan se på det stora antal asylsökande som vi avvisar att ; alla somsöker asyl inte är politiska flyktingar enligt den mening vi lägger i - °' '' u . m. m. Detta har inneburit att vi i tvingats vidta, somjag vill beteckna det, närmast desperata åtgärder. Jag avser då framför alltdet avtal eller den överenskommelse som träffades med DDR i december 1985.Detta gav mig skäl, fru talman, att skriva en motion med krav på att avtaletskulle upphävas. Det är nämligen min bestämda uppfattning att ansökningarna,oavsett vilka krav i fråga om flyktingskap vi ställer, skall avgöras i Sverige.Så är icke fallet . De avgörs vid andra länders, framför allt dåÖsttysklands, tull- och passtationer. Precis som sade gäller ju inte sådant somkrav på pass, visum eller inresetillstånd när det är fråga om flyktingar. Dåförsvinner alla sådana krav. För att människor skall få komma till ochsöka politisk asyl kräver vi att de fått svenskt inresetillstånd. Man harhär refererat till att andra länder tillämpar en motsvarande metodik. Låt då andra länder göra detta - det gör inte en dålig sak bättre. Detär förnedrande för att vi skall hindra människor, som bevisligen ärflyktingar och som klarar den svenska asylprövningen, att få sin sak prövad iSverige därför att de saknar svenskt inresetillstånd. I betänkandet finns några rader som inte överensstämmermed verkligheten, åtminstone inte vid ett logiskt resonemang. Är 1985 kom tillTrelleborg via DDR 5 500 personer som ansökte om politisk asyl i . Jagvill citera vad som sägs i betänkandet om detta: ""DDR:s regering harsedan slutet av hörsammat vädjan och beviljar numera inte isamma utsträckning som tidigare transitvisering till personer som saknarsvensk inresevise-ring." Det är klart man kan leka med ord och diskutera vad ord ärvärda när man säger "inte i samma utsträckning". Det var 5 500personer som 1985 kom till . Inte en enda av dessa hade svensktinresetillstånd. Hur mycket är då "inte i samma utsträckning""?Sedan den 23 december 1985 har det kommit tio personer. Dethandlar alltså inte ens orn hela procenttal längre utan bara om . Jag har begärt ordet och skrivit min motion därför att jagvill påstå att det handlingssätt man nu använder i denna fråga - för attanvända ett starkt uttryck - är kvalificerad dubbelmoral. Det finns i dennakammare företrädare för ett flertal partier som har tagit på entreprenad attsäga att vi bedriver en generös flyktingpolitik. Men vet vi attregeringen begärde att DDR skulle följa den praxis som mansäger tillämpades av andra länder. Hur ser ni som säger att ni är för engenerös flyktingpolitik på de människor som har kommit till , som harsökt asyl i och fått stanna här? Hade ni fått er vilja igenom hadedessa människor för det första aldrig fått lov att söka asyl i och fördet andra inte fått stanna här. Det måste finnas flera tusen personer i som harkommit hit då man förhandlade med DDR orn att få stopp påflyktingströmmen. De harfått sin sak prövad i och man har konstaterat att de uppfyller 79 de krav påflyktingskap som vi ställer. Flyktingpolitiken m. m. Vi säger ju att Sverigeskall anpassa sig till internationella regler och uppgörelser. Låt oss anta attden situationen inträffar att en person har lyckats få tag i enbiljett och tagit sig ut ur . När han kommer till säger han atthan vill vidare till . Frågar vi då den personen: Har du inresetillståndtill ? Kastar vi tillbaka honom fill ? Allra sist: Med anledning av den mening som står ibetänkandet om att man kan vända sig till svenska myndigheter utomlands för attdär erhålla inresevisum till skulle jag vilja få reda på i hur mångafall det har skett. Jag tror att man kan räkna de fallen på ena handens fingraroch ändå amputera bort ett par tre stycken. 62 () replik: i frågade om vi skullekasta tillbaka den där mannen till , om han kom hit och begärde attfå resa vidare till . Jag vill då säga att om han är en flykting blir hanberättigad till asyl. Vårt land är nämligen ofta första asylland när det gällerflyktingar från eller våra grannländer. När det gäller vill jag framhålla att av denära 15 000 flyktingar som kom till våra gränser var det faktiskt 10000 som kom till andra gränsstationer. Men 5 500 kom via transportleden genomDDR. Det var ju det som förstörde så mycket för dem som var verkligaflyktingar, för bland dessa 5 500 var det en mycket hög andel som inte kundeåberopa flyktingkonventionens skydd och som vi därför nödgades avvisa. Jagtror att med de erfarenheter han har från hemmaopinionen i Malmökanske inte representerar samma åsikt där som här i kammaren, när hanefterlyser våra möjligheter att ta emot alla dem som kom via . DDR-verksamheten var satt i system som en transportled,och det skapade problem för oss, för invandrarmyndigheterna och framför alltför de berättigade flyktingarna. Därför var vi tvungna att bringa reda i detta. , : Detföreligger inget avtal med DDR. Vad som påtalades var att DDR, på samma sättsom andra stater i , borde tillämpa internationell praxis. Denna åsiktstår ett enhälligt utskott för i det betänkande som kammaren behandlar . 63NILS CARLSHAMRE (m) replik: Jagskall inte gå i debatt med min vän i om tolkningen av överläggningarna med DDR. Jag har gettuttryck för min synpunkt på dessa överläggningar tidigare, och den stämmer intehelt med - det vet jag. Jag vill börja med ett förtydligande: sig i ett sammanhang på ett sådant sätt att det kunde ge intryck avatt ingen får asyl i som inte har gällande inresevisum tillSverige. Så är det faktiskt inte. Det är riktigt att det har blivit stopp påströmmen via , men det kommer fortfarande en ström av flyktingar tillSverige från de länder varifrån de kom via . kommer man påandra vägar. Jag skulle tro att det är ungefär lika vanligt som tidigareatt man kommer utan fullständiga resehandlingar. Man får sin sak prövad ändå.Man kan diskuteravad man skall kalla detta, men faktum är att det är just i förhållandet tillDDR som speciellt har åberopat regeln om inresevisum m. m. Jag ärberedd acceptera att det var, som någon uttryckte det här, onormalaförhållanden som rådde där nere. Något var man alltså tvungen att göra. Jag ärinte glad åt det sätt på vilket vi gjorde det, men att något måste göras hålleräven jag med om. Det är alltså inte så att är tillslutet för allaasylsökande som inte på en svensk ambassad har införskaffat ett svenskt visum. Flyktingpolitiken m. m. 64STEN i (m) replik; Jag vill först helt kort till att jag inte tror att avsikten är att enbart DDR skall uppfylla dettaavtal. Man säger ju att detta är internationell praxis. Jag kan tänka mig av de länder från vilka det går att komma hit utan något svensktinresetillstånd kommer att begära att även de skall följa denna internationellapraxis. Qm jag nu uttryckte mig så som det, att det inte går att söka sig till om man inte harinresetillstånd, ber jag om ursäkt. Jag hoppas att jag inte sade så. Men om jaggjorde det, tar jag tillbaka vad jag sade. Det finns en sådan möjlighet. Mendet är alltså inte möjligt att ta sig in via . Utskottets talesman nämnde trycket från en hemmaopinion.Den dag då jag tar hänsyn till en hemmaopinion i detta ärende, skall jag lämnariksdagen. Jag bekymrar mig inte ett dugg om vad vissa tänker och tycker i dethär fallet. Jag anser att det vi här sysslar med helt enkelt är fel. Vi har ju trotsallt försökt att träffa en överenskommelse, eller avtal, som började fungera idecember 1985. då man försökte få DDR att följa dessainternationella bestämmelser kom via 5 500 flyktingar. Ett antal avdessa har, trots att de kom hit "'felaktigt", fått tillstånd attstanna i därför att de har klarat vår svenska asylprövning. Jag villpåstå att alla de människor som fått tillstånd att stanna i inte hadefått möjlighet till det om detta avtal - eller vad det nu kallas för och somtrots allt fungerar - hade varit i kraft tidigare. Jag vill betona, fru talman, att jag har tagit ställning idenna debatt oberoende av vilka kriterier vi i ställer på flyktingskap.Åven om det sägs att det för att bli accepterad som flykting i krävsatt man skall ha varit gerillaledare i , skall prövningen göras iSverige och inte vid andra länders gränser och passtationer. 65 () replik: Jag vill klarlägga att den person som kommer tillsvensk gräns och begär asyl med hänvisning till ellerde särskilda regler som gäller i vår lagstiftning får sin sak prövad. Enbartresedokument och andra handlingar - oavsett om de är äkta eller falska - äringet skäl för en avvisning. Det är personens sakliga grunder för att blibetraktad som flykting som avgör om han beviljas asyl i landet. 6 protokoll 1985/86:153-154 Flyktingpolitiken m. m. 66 STENANDERSSON i (m) replik: Oavsett hur man använder orden i denna debatt,kan vi til syvende og sidst ändå konstatera att många av de människor som utansvenskt inresetillstånd kom till och sökte asyl icke hadehaft möjlighet att söka sig till . Vi kan inte på några som helst grunder säga till dessamänniskor att vi bedriver en generös flyktingpolifik - framför allt inte tilldem som efter prövningen fick lov att stanna i därför att de uppfylldekrav vi ställer på flyktingskap. Man försöker med byråkrafiska medelhindra människor från att få sin sak prövad i . 67MARIA (): Svensk flyktingpolitik har de senaste årentill stor del präglats av strävanden att hindra människor från att komma framtill svensk gräns för att söka asyl. talade om förfinade instrumenti flyktingpolitiken. Ett av dessa förfinade instrument torde vara den s. k.DDR-överens-kommelsen, som behandlades i kammaren . Kammaren vet nu att det föreligger en överenskommelse medDDR om att inte släppa vidare flyktingar utan visum till . Kammaren vetockså att på grund av flyktingströmmen till har tagitinitiativ till denna överenskommelse - det står tydligt i betänkandet. Vi vet dessutom att även de partier i som inteexplicit kritiserar överenskommelsen, nämligen moderater och socialdemokrater,inte kan frigöra sig från en viss känsla av obehag i maggropen över den s. k.kringgående rörelsen runt lagstiftningen, som också klart framkommer i KU:smajoritetsskrivning. De argument som anfördes till stöd föröverenskommelsen med DDR upprepas i föreliggande betänkande. Jag vill inte justnu gå igenom buketten av olika argument, utan framför allt försöka få klarhet ien fråga som jag har ställt men ännu inte fått något riktigt brasvar på. Det är frågan om huvudargumentet till stöd för överenskommelsen,nämligen att DDR på svensk uppmaning har anpassat sig till en s. k.internationell praxis om viseringsbestämmelser. Denna internationella praxishar socialdemokraterna använt för att vifta undan kritik i debatten, och därförär det av stor betydelse att de klargör vad det egentligen handlar om. Vi är nog i de olika partierna överens om - det står ocksåi svensk lagstiftning- att har viseringsplikt för vissa grupper avutlänningar. Det gäller turister, affärsmän, gäststuderande och andra grupper.Hittills har viseringsplikt dock inte rått för asylsökande flyktingar. Jag vill därför fråga, och jag ber att få ett klart svar:Anser socialdemokraterna att denna internationella praxis omfattar ävenasylsökande flyktingar? Om man inte anser att denna internationella praxisomfattar asylsökande flyktingar, varför säger man då i föreliggande betänkandeatt regeringen med anledning av det kraftigt ökade antaletasylsökande som anlände till tog kontakt med DDR för att DDR skulleanpassa sig till internationell praxis? Om svaret på frågan är ja, har regeringen därigenom erkäntatt den tillämpar krav på visum för flyktingar som reser via DDR. Detta är, fru Flyktingpolitiken m. m. talman, enoerhörd omläggning av flyktingpolitiken. Visumkrav för asylsö- Prot.1985/86:153 kände är nämligen ett alldeles nytt och okänt element iinternationell flyktingrätt, för att inte tala om i svensklagstiftning. Varför har i så fall inte tillställts ett förslag omförändrade riktlinjer för svensk flyktingpolitik? Jag kan nämligen inte se attdet finns något stöd för visumkrav vare sig i svensk flyktinglagstiftning, iriksdagens riktlinjer eller någonstans i . Det är av storvikt att klarlägga denna syn, och därför hoppas jag få ett klart besked omdenna internationella praxis och huruvida den omfattar asylsökande. Jag kan inte annat än reflektera något över de argumentsom har framkommit i debatten, framför allt från . Det är bl. a.påståendet att den man som skulle ha velat resa vidare till för att därsöka visum inte skulle ha fått göra det utan skulle ha fått asyl i Sverige.Betyder detta att socialdemokraterna tar avstånd från den princip som vi harvarit överens om tidigare, nämligen att flyktingar skall kunna transiteras?Betyder det att socialdemokraterna inte längre accepterar "enroute"-principen, som det har rått enighet om? Det lät som om i sin replik ansåg attriksdagen skulle ta hänsyn till flyktingpolitik och väga in dennär vi här fattar beslut om flyktingpolitiken. Jag noterar att det är ettfaktum som socialdemokrater anser bör tas med i debatten. Jag är tacksam omErik kan dementera detta, därför att det vore av värde för den fortsattaflyktingpolitiska debatten. , fru talman, hoppas jag få svar på min direktafråga om den internationella praxisen. 68 () replik: ändrar inte på internationell praxissom man är ansluten till. Det finns möjligheter för den som söker sig till vårtland att åka vidare och få vårt stöd. Vederbörande visas inte tillbaka tillnågot land som han har anledning att söka sig från. Som svar på den stora fråga som tar uppvill jag bara säga att det tidigare i debatten har framkommit - jag har ävensvarat på flera inlägg tidigare om detta - att DDR utvecklade etttransportsystem, som kom att omfatta väldigt många människor som kom tilllandet utan visering. Detta system avsåg andra än flyktingar, dvs. sådana sominte hade den status som flyktingkonventionen förutsätter. I övrigt måste jagrekommendera att ta del dels av den långa utläggning som hondeltog i vid dechargedebatten, då denna fråga ingående debatterades, dels avutskottets betänkande som hennes partivänner har anslutit sig till. 69 () replik; Jag har fortfarande inte fått svar på fråganom huruvida tillämpar krav på visum för flyktingar från DDR, Jag voretacksam för ett ja eller nej på den frågan. Prot,1985/86:153 Anf. 70 HANS (): 28 maj1986 Fru talman! I en socialdemokratiskmotion har vi gjort invändningar när Flyktingpolitiken m. m. det gälleromhändertagande av pass, tagande av fingeravtryck och fotografering. Vi harockså gjort invändningar beträffande transportörs skyldighet att medföra enutlänning till . Den behandling som frågan har fått i utskottet ärenligt motionärernas mening tillfredsställande, och de synpunkter vi harframfört har blivit beaktade. Detta ärende gäller inte bara förslag i de här berördafrågorna utan det gäller även flyktingpolifiken. Därför skulle jag vilja göranågra markeringar som gäller flyktingpolitiken. Flyktingproblemen ute i världen är så pass allvarliga ochomfattande att det inte går att åstadkomma radikalt bättre lösningar utan attde rika länderna väsentligt ökar sitt ansvarstagande och utan att det kommertill stånd en rättvisare ansvarsfördelning mellan länderna. En förutsättningför att skall vara framgångsrikt i de internationella förhandlingar somnu bedrivs i dessa frågor är, som fastslagits i ett tidigare riksdagsbeslut,att man föregår med gott exempel i sin egen flyktingpolitik. Det är klart, , att en utlänning vid densvenska gränsen enligt gällande konvention och utlänningslag har rätt att sökaasyl, även om vederbörande saknar pass eller visum. Någon ändring av dessabestämmelser föreligger inte. Jag är glad att , till skillnad från sinpartikamrat, gjorde ett nyanserat inlägg i fråga om flyktvägen via DDR. Detfinns emellertid en sak att säga om detta, nämligen det som sades ikonstitutionsutskottets betänkande, att rätten till en prövning i sakföreligger om är första asylland. Så är bestämmelserna konstruerade.Man kan tycka att detta är bra eller dåligt, men så är förhållandet.Förhandlingar pågår om denna princip om första asylland. Jag vill dessutomtillägga, att när det fattades beslut här i kammaren i anledning avkonstitutionsutskottets betänkande, framfördes kritik och oro vad gäller fråganom flyktväg via DDR. Av allt att döma har den vägen nu i det närmaste stängts,inte bara när det gäller utan även när det gäller åtskilliga andraländer, exempelvis och . Det är bl. a. det som geranledning till oro.