prot · G909150 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:150 1 § Kompletteringsval till utskott Socialdemokratiska riksdagsgruppen har som suppleant isocial- och utbildningsutskotten under ledighet anmälthennes ersättare . Talmannen förklarade vald till suppleant i socialutskottet () suppleant i utbildningsutskottet () 2 § Justerades protokollen för den 14 innevarande månad. 3 § Föredrogs och hänvisades 1985/86:170till försvarsutskottet 4 § Regionalpolitiken, m.m. (forts, från prot. Fortsattes överläggningen omarbetsmarknadsutskottets betänkande 1985/86:13 och näringsutskottets betänkande1985/86:30. 2 () replik: Att börja dansa igen morgonen efter balenbrukar mötas med ett visst motstånd, men några takter skall vi väl försöka taoch fortsätta att diskutera Bergslagen. Det var på två punkter kritiserademoderaternas reservationer. Det ena gällde medelstilldelningen tillBergslagsdelegationen. Enligt vår uppfattning präglas hela propositionen avdiffushet och knapphändighet i redovisningen av vad regeringen avser att göramed dessa medel. Regionalpolitiken, m. m. finnasskäl att göra en noggrannare genomgång av var pengarna skall satsas. Enligt våruppfattning bör inte tilldela medel på så lösa boliner som regeringenhär föreslår. Det hindrar inte att mycket väl kan tänka sig attställa upp beträffande en del av de medel som kommer atttilldelas, om vi hittar bra och vettiga projekt att satsa pengarna på. Men enså lös medelstilldelning som här föreslås är enligt vår uppfattning interimlig. Dessutom är organisationsfonden för Bergslagsdelegationentvivelaktig. Det är alldeles uppenbart så att medel kan komma att tilldelasbåde via Bergslagsdelegationen, och utvecklingsfond och kanskeäven genom andra organ. Att få en så omfattande flora av medelstilldelningkanske till samma projekt - jag tror var inne pä detta problem isitt anförande i går - är också tvivelaktigt. Det gör att vi inte heller på dengrunden vill vara med om att bevilja dessa pengar. Vi fick också kritik av för vår reservationmed krav att medel inte nu skall anslås till forskning, utveckling ochutbildning. Också i det avseendet präglas propositionen av oerhört storknapphet och löshänthet i argumenteringen. Som framgick av mitt anförande anserjag att forskning, utveckling och utbildning är viktiga ting för Bergslagen.Pengar bör alltså komma till sådana verksamheter. Men enligt våruppfattning bör regeringen återkomma med förslag när man har ett avsevärt mergenomarbetat och genomtänkt program för att förmedla dessa pengar. I propositionen tas över huvud taget inte - det gjordeGustav inte heller - upp resonemang om näringslivets kostnadsbild iBergslagen. Det finns inget resonemang om löntagarfonderna, inte om de nyapålagorna i form av energiskatter, vattenkraftsskatt, fastighetsskatt,ingenting om de åtgärder som regeringen vidtagit angående exportdepositioneroch vinstfrister. Det är i själva verket en mycket märklig och ensidigdiskussion som man får när man inte som man diskuterar Bergslagen tarupp ett resonemang om näringslivets kostnadsnivå. Jag nämnde att regionen dräneratspå 735 miljoner med löntagarfondspengar. Det visar vilka belopp det rör sig om.Regeringen föreslår nu 455 miljoner till Bergslagen. 3 () replik: Min respekt för kammarens tid i sena natten gjorde att jag inte riktigt fullföljde det resonemang jag ville föra omutbildningens centrala betydelse för omstruktureringen av Bergslagen. Jag hannnämna i och i Filipstadbetydelse för regionen. Däremot hann jag inte säga att alla de regionalahögskolor som finns, inte i Bergslagen men i omedelbar närhet till regionen,kan spela en stor roll som motorer för nyskapande och för kontakterna mednäringslivet. Jag kom heller inte att få med önskemålet att täcka industrinsbehov av tekniker på mellannivå. i världen fanns en kategori ingenjörer som kalladesinstitutsingenjörer, som var mycket populära ute i industrin. finns detekniska instituten inte kvar, med ett undantag. Man kan dock tänka sig attförlänga utbildningen vid de tekniska gymnasierna till fyra och kanske fem årför att få fram tekniker på mellannivå som passar väl in industrins behov. lösningskulle vara önskvärd i bl. Jag vill också nämna att det finns någonfing som kallasintraprenörsutbild-ning, som startades i Bergslagen och som därefterfaktiskt har gjort ett segertåg över den industrialiserade världen. Den går utpå att utbilda människor i storföretag till att få initiativkraft och förmågaatt handla på egen hand. Den har lyckats mycket väl och kan spela en stor rollför utvecklingen mot en ny industristruktur i Bergslagen. Till slut vill jag ställa en fråga till redogjorde i nattens sena timma i går ganska detaljerat för hurBergslagsanslaget i regeringens proposition om 425 milj. kr. var fördelat påolika ändamål. Bergslagen har alltså fått 425 miljoner för en treårsperiod.Under samma period kommer varvsorterna , och att fååtminstone . Tycker att ett stöd på 425miljoner till en bygd som geografiskt och administrativt ligger illa till ilandet står i rimlig proportion till ett stöd på över 4 miljarder till städersom ligger på framsida? Antalet förlorade arbetstillfällen under de sista fem årenär ungefär likvärdigt i och i de tre varvsstäderna. År det enskälig fördelning - 425 miljoner mot 4 miljarder? Regionalpolitiken, m. m. 4 () replik: efterlyste ambition iregionalpolitiken under de borgerliga regeringsåren. Jag vill därför rekapitulera de insatser som vi gjorde ochsom då var helt nya. Vi introducerade utvecklingsfonderna, som betydde ochfortfarande betyder oerhört mycket för regional utveckling. Vi infördelänsanslagen, som är oerhört bra eftersom de snabbt kan komma ut i företag somhar problem men också utvecklingsmöjligheter. Jag vill också erinra om denstora förbättringen av den kommunala skatteutjämningen från 2 1/2 miljard fillöver 10 miljarder. Den betydde också oerhört mycket för att förbättraförutsättningarna för service och annan verksamhet på dessa orter.Därutöver vill jag säga att inriktning av regionalpolitikensammantaget betyder att vi verkligen kan få en fullödig arbetsmarknad - småföretag, aktiva vid sidan av de mindre. anmärkte också på att vidfördelningen av pengarna till högskolan i första hand ville satsa på de mindrehögskolorna inom Bergslagsområdet. Han var litet bekymrad över attuniversitetsorterna - främst - inte skall få ökade resurser för att ikombinafion med högskolan i /utveckla verksamheten. Motdetta vill jag säga att det är en oerhörd skillnad i anslagsäskandena totaltmellan i och den högskola som finns inom den del avBergslagen som jag här nämnde, nämligen . vill jag säga att det är oerhörtviktigt att den mindre högskolan så långt det är möjligt anpassar sig tillarbetsmarknadens behov. Prot.1985/86:150 Anf. 5 HANS iHallstahammar (vpk) repHk: 23 maj1986 Herr talman! Jag ställde någrafrågor till i mitt anförande, Regionalpolitiken m. m. som hanhade haft möjlighet att svara på i sitt anförande. I stället valde han attavfärda vpk-politiken såsom varande en allmän önskelista. Det är klart att vi inte har alla våra förslag med imotionerna om inriktningen av regionalpolitiken. Men om man granskar det vi harlagt fram för och som gäller inte minst Bergslagen kan mangöra några konstateranden. Bergslagsdelegationen går tillbaka på ett vpk-förslag, somvi stred för mot socialdemokraterna, innan ett förslag härom kom som bästaregeringspolitik. Vi har haft detaljerade förslag om stålindustrinsutveckling, och i takt med utvecklingen har vi förändrat förslagen. Vi harsådana förslag också. Vi har förslag om kommunikationerna, och vi har förslag omnaturgasens introduktion som en viktig basinvestering i regionen, för att dradit företag som på ett miljövänligt sätt kan producera med effektiv energi. Vi har förslag om energipolitiken i ett vidare perspektiv,som är mycket viktig för Bergslagen. Vi har förslag om vidareförädlingen, föratt vårt land inte skall exportera råvaror obearbetade i samma omfattning somnu. Vi har förslag om investeringspolitik och en rad konkreta lokala projekt. Det är klart att man kan säga att detta är en önskelista.Men vad är då regeringens politik? Jo, en önskan om att storfinansen skallinvestera, utan att man tillsätter några som helst tvingande medel. Det ärverkligen en önskepolifik, eftersom man från regeringens sida inte presenterarnågot som helst förslag på hur det skall gå till. Vi ser problemen som mycket grundläggande och djupa ochmenar att inriktningen av den ekonomiska politiken ytterst avgör hur mycket sombehövs av arbetsmarknadspolitik och regionalpolitik. Självfallet kommerproblemen i den ordningen. Jag vill fråga socialdemokraternas företrädare vad hananser om LO:s förslag, där man säger att man kan tänka sig att en större del avföretagens vinster skall frysas inne, tills företagen presenterarinvesteringsförslag för Bergslagen, och att om de inte gör det, skall detvingas investera. Detta är exakt samma förslag som vi lagt fram i vårekonomiska motion om styrning av investeringarna. År också detta enönskepolitik? År socialdemokraterna beredda att avfärda LO:s förslag förBergslagen som en önskelista? Som en sammanfattning måste jag säga att socialdemokraternastro på storfinansen och deras sätt att pytsa ut pengar i småportioner, iväldigt liten omfattning och i väldigt många kommuner, inte ändrar någonting.Ni ställer nu bruksarbetarna i samma position som de hade ,med mössan i hand, där de får stå och be om att möjligen få ett jobb-får deinget kan de vara utan. Ni gör ingenting för att ändra på den saken. 6 () replik: Tiden är knapp för att hinna svara på så många frågor. säger att man vill ha en noggrann genomgångav Bergslagsförslagen och att de alltså får dröja. Men vad ni vill är ju attfördröja och försvaga. Det var symptomatiskt att sade: Såsmåningom skall Det innebär besvär för dem som skall klara svårigheterna i Prot.1985/86:150 Bergslagen. Regionalpolitiken, m. m. nämnde också i anförandet i går och även att Bergslagen, som han säger, blirdränerat på pengar. Då frågar jag: Detär väl inte bara sådant som skatter som har dränerat Bergslagen på pengar? Vikan se fillbaka litet på hur det var när kapitalisterna ville rädda sina pengarfrån basnäringarna i Bergslagen. Hur var det med kampen om , Kinnevikoch ? Hur var det när Wall köpte upp och Billerud? Inte blevdet några nya jobb. Det handlade då om att man ville ta bort sina pengar frånBergslagen. Det bör kanske tilläggas i detta sammanhang. brukade säga att löntagarfondernas pengarinte hamnar i . Vart Walls och de andras pengar tar vägen kan manfundera över. Företagen har inte fullt ut tagit sitt ansvar i Bergslagen - detmåste vi konstatera. framställer de insatser som samhället gör iBergslagen som värdelösa. Det är ungefär inställning iBergslagsfrågorna, soiti här mycket tydligt kommer fram. Låt mig erinra om vad som i går stod i omföretagens pengar: har de svenska företagen haft så gott ompengar i sina kassor. uppgick näringslivets likvida fillgångartill 234 miljarder. Det är pengar det, och de borde kunna användas på ett heltannat sätt än vad som är fallet. skall få artikeln av mig,så att han kan läsa vidare. Jag har inte tid att nu gå djupare in i den. Till : Det är riktigt att ni skapadeutvecklingsfonderna och gjorde om företagarfördelningarna, länsanslaget och denkommunala skatteutjämningen. När det gäller högskolan måste dock ha missuppfattatmig. Jag menar inte att vi inte skall satsa på de små högskolorna. Vad BörjeHörnlund sade både i utskottet och här i kammaren var emellertid att Uppsalauniversitet skall betala allting självt. Det är ju ett samarbete mellan ettuniversitet med stora kunskaper och högskolorna som kan ge effekt. Vi harexemplen med tunnplåten i , stålframställningen i , osv. Den medgivna repliktiden är slut. 8 () replik: sade att vi moderater baravill fördröja och försvaga. Han gjorde gällande att vi moderater betecknar desamhällsinsatser som föreslås i den nu aktuella proposifionen som värdelösa.Det har jag inte sagt. Jag pekade på att en hel del av förslagen mycket väl kanvara värdefulla, bl. a. satsningarna på kommunikafioner. Jag har också sagt attvissa av förslagen när det gäller forskning, teknik och utveckling är viktiga. Alltihop är emellertid så diffust. Det talas ipropositionen allmänt om att höja aktiviteten, starta nya projekt, osv. Menexakt vad som skall göras framgår inte. Det är möjligt att regeringen har bratankar i sinnet, men i så Regionalpolitiken, m. m. fall börman redovisa dem. Det är inte osannolikt att vi då är beredda att medverka tillatt pengar anslås. hade ingenting att säga om de åsikter somjag framförde om de enorma belopp som dragits ut ur Bergslagen i form avavgifter till löntagarfonder, skatteinbetalningar och annat. Jag går här intein på enskilda företag, vilket gjorde. Han kan ha rätt i en delav den kritik som han riktade mot vissa företag, men jag talar om den allmännaprincipen. Det är alldeles uppenbart att man inom loppet av tre fyraår har tagit ifrån Bergslagen . Sedan kommer man tillbaka,tilldelar regionen 425 milj. kr. och tror att allt skall bli bra. Hela sättetatt resonera är bakvänt. Varför inte börja med ett resonemang om industrins ochnäringslivets kostnadsläge och hur man kan försöka få ned det? Jag vill bara framföra en sista synpunkt. om likvida medel. Vi vet alla att näringslivet har mycket likvida medel,men om pengarna skall kunna satsas någonstans måste det finnas lönsamma projekt. 9 () replik: hann, sannolikt av tidsbrist,inte svara på min fråga om det rimliga i att satsa 400 miljoner på Bergslagenoch 4 miljarder på varvsorterna. Jag beklagar det. Eftersom ärfrån , borde han ha kunnat avge ett objekfivt svar. Som bergslagsbo kanjag inte komma ifrån att relationen är ganska sned. Jag vill här ta upp en annan fråga. Den nyaindustristruktur som vi skall skaffa oss i Bergslagen måste i stor omfattningbygga på nya och mindre företag. Det finns i detta sammanhang ett krav som vifolkpartister har drivit länge, nämligen att man skall ta bort den kvarvarandeförmögenhetsbeskattningen på arbetande kapital i mindre företag. Många tyckeratt detta är en struntfråga. Den skatten ger staten ungefär 100 miljoner, ochdet är ju inte särskilt mycket, sett i stora sammanhang. Men för småföretagarnablir det väldigt mycket mer, eftersom progressiviteten i skatteskalorna ochsocial-och arbetsgivaravgifterna gör att de små företagen för att plocka framdessa 100 miljoner i förmögenhetsskatt måste ta ut ungefär 400 miljoner ur sinaföretag. Då spelar det en stor roll att den här förmögenhetsbeskattningenfinns. Jag tror att det skulle underlätta Bergslagens strukturomvandling om manfinge bort den. 10 () replik: Jag noterar att gav etterkännande för den utveckling av regionalpolitiken som skedde under åren1976-1982. Det rör sig ändå om insatser som har gjort stor verkan och som, omde kan vidareutvecklas, kommer att betyda mycket. När det sedan gäller högskolan har uttrycktdet så - vilket också framgår av reservationen - att de nya pengarna skall gåjust till de mindre högskolorna. Satsningen skall självfallet göras i samarbetemed universitetsorten, i det här fallet . Det är alldeles klart att såskall ske. Sedan vill jag gärna säga att detta är en högskola som börkunna utvecklas i . Det är ju ett utmärkt läge för enidrottshögskola, om det nu blir ettpositivt beslut beträffande olympiaden . vill jag ställa en fråga till vårt motionsyrkande om att 10 miljoner skall anslås till ett brobyggeöver vid Hovnäs i kommun. Diskussionen om detta brobygge harett långt förflutet. Jag redogjorde något för det , men jag vill baratillägga att när politiker i styrelse var eniga om att manskulle bygga bron och regeringen upphävde sitt beslut, då tycker jag att manhar trampat på den regionala självstyrelsen på ett anmärkningsvärt sätt. Nufinns det tillfälle att ge de här resurserna till ett område som behöver democh till ett projekt som verkligen är angeläget. Det finns inte många väljare idet här området, men detta är en viktig insats för de människor som skall verkai bygden och för näringslivet i området. Regionalpolitiken, m. m. 11 HANS i (vpk) replik: Herrtalman! Både i går i sitt inledningsanförande och i replikerna med deborgerliga använde ganska mycket fid till att kritiseraföretagen i för att de drar bort pengarna från regionen och inte tarsitt ansvar. Det är en alldeles riktig kritik. Den framförs i många sammanhangav industriministern och andra socialdemokrater som reser landet runt ochpratar om Bergslagen. Men då finns det skäl att fråga: Vilken blir slutsatsenför socialdemokraternas del, när nu deras kritik, som jag ser det, är välgrundad och saklig? År det inte att man måste tillgripa investeringsstyrningar,så att man plockar fram pengar från de enormt stora likviditeter som ligger iföretagen, där man bara väntar på att få investera dem utomlands när ni släpperpå valutaregleringen? Vore det inte en riktig slutsats att ni anslöt er till deförslag som kommunisterna har lagt fram? De stämmer ju helt meder kritik. När ni för er propaganda måste väl er egen kritik föda någon tanke. 12 () replik; Först till : Jag återkommer tillde stora summor pengar som näringslivet har - 234 miljarder. Jag är rädd föratt man är beredd att satsa i industriutvecklingen, att det intefinns tillräckligt med industribyggare i det här landet. Man spekulerar istället med pengarna. Det är detta som är så allvarligt. På den punkten tyckerjag att kritik borde framföras också från . Sedan vill jag replikera , vilket jag intehann i mitt förra inlägg, beträffande frågan om Uddevalla- ochMalmösatsningarna i förhållande till Bergslagen. Jag tror till att börja med inte att man skall ställaorter mot varandra när de får svårigheter. Vi löser inte några problem på detsättet. Det andra som jag skulle vilja säga i detta sammanhang äratt insatserna i Bergslagen, vilket också påpekade i debatten , är en långsiktig insats . Vi har det andraBergslagspaketet, och antydde att vi kanske måste få fler.Insatserna i och är i båda fallen mycket kortvariga insatserunder i samband med omstrukturering av varven. Man bör inte görasådana här jämförelser, för då kommer man snett och får svårigheter. Prot.1985/86:150 insatser under olika tidsperioder - det bör man vara uppmärksampå. 23 maj1986 Till : Antag att ni hadevarit i regeringsställning tillsammans med Regionalpolitiken m. m. moderaternaoch skulle ha genomfört Bergslagspaketet! Då hade det inte blivit mycket. Dåhade marknadskrafterna fått råda, som det så vackert heter i den borgerligalovsången till marknadsekonomin. Det var ju det som var problemet, och därförblir regionalpolitik i regeringsställning inte trovärdig. Även om nigjorde de insatser som jag tidigare nämnde, så vet vi att vi fick vänta ändafram till 1982 på en regionalpolitisk proposition. Det är klart att det varstora svårigheter i den regeringen att få fram en sådan. Jag konstaterar attunder hela den debatt vi hade i går och som fortsätter har det inteförekommit någon kritik från mot destruktivaregionalpolitik. Det bör uppmärksammas. Till vpk:Vpk vill ju alltid framställa sig som det parti som är på samma linje som LO.Det har man alltid gjort. Jag har skrivit förslag i LO som jag sedan sett hoskommunisterna. Men slutsatserna i de förslag från LO som kommunisterna tar uppär mycket olika hos LO och hos kommunisterna. Jag tror inte att LO vill hakommunisternas förslag till genomförande, utan man kommer säkert att diskuterade här frågorna med den socialdemokratiska regeringen för att få ytterligareförbättringar i Bergslagen, vilket naturligtvis vi som alla andra partier ärintresserade av. Avslutningsvis, herr talman ... Den medgivna repliktiden är slut. Talmannen anmälde att ,i , och anhållit att tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker. 14 (): J , andra stad, från det öppna havet står två unga människor staty. Statyn, somkallas utvandrar-monumentet, påminner om i när möjligheterna attförsörja sig här i landet var minimala för många. Unga svenskar, både män ochkvinnor, gav sig i väg till det stora landet i väster. Det är ingen tillfällighetatt statyn står i . Från hela sydöstra samlades här utvandrareför att gå ombord på båtar, som bokstavligen i linjetrafik forslade dem överAtlanten. Åven upplever samma landsända att ungamänniskor flyttar därifrån. , län och delar av Kronobergsoch har drabbats av stora befolkningsminskningar.I arbetsmarknadsutskottets betänkande 13, som debatteras i dennakammare, har också utskottet uppmärksammat detta. Redan i den inledandesammanfattningen kan man läsa följande: "I detta avsnitt avstyrker utskottet motioner som röromlokalisering av statlig verksamhet och bekräftar sina tidigare ställningstaganden i fråga om vilka delar av landet som skall prioriteras vid omlokalisering, nämligen 10 skogslänen, sydöstra ochSjuhäradsbygden," Utskottet redovisar också utförligt situationen i sydöstraSverige och ägnar ett speciellt utrymme åt det hårdast drabbade länet, nämligenBlekinge län. Det faller sig därför naturligt att jag som hemmahörande iBlekinge representerar i denna debatt. Låt mig kortfattat beskrivasituationen i detta län. Länets invånarantal har enligttillgänglig statistik minskat med 4 377 personer, en siffra som relativt settinnebär den största befolkningsminskningen, jämfört med befolkningsutvecklingeni landets samtliga län. Invånarantalet i samtliga kommuner i länet har minskat.Eftersom det främst är människor som lämnar länet är detrelativa antalet åldringar högt. Arbetslösheten är den överlägset högsta i helasödra och . Ytterst alarmerande är de höga arbetslöshetssiffrornaför kvinnor och ungdomar. Det är främst inom två områden som sysselsättningenhar minskat, nämligen inom tillverkningsindustrin och inom den statligaverksamheten. Av de sysselsatta i är verksamma inomtillverkningsindustrin, jämfört i riket. Länets industriföretagkännetecknas av att de flesta stora företagen är s. k. filialföretag medadministration, marknadsföring och utvecklingsarbete förlagda utanför länet.Företagen är mycket känsliga för konjunktursvängningar. Vid en ny lågkonjunkturkan man förvänta sig nya påfrestningar inom tillverkningsindustrin. Vad som dåkommer att hända i vågar jag knappt tala högt om. Det finns häranledning att vädja till de företagsledningar som själva finns i vårastorstadsområden och styr dessa företag att noga överväga förutsättningarna förnyetablering i , Inte bara satsningar i redan existerande företag börvara möjliga utan också medverkan från hela det privata näringslivet är viktigför att stimulera till nyföretagande och nyskapande och på så sätt suga upp denarbetskraftsreserv som finns i länet. Den statliga sysselsättningen i länet ärstarkt koncentrerad till försvarssektorn. Denna har under de senaste tio årenfått vidkännas stora personalminskningar. Som exempel påsysselsättningsförändring kan nämnas att den statliga sysselsättningen iBlekinge minskade som den ökade med 11 %i riket som helhet. Riksdag och regering har enligt min uppfattning ettsärskilt ansvar när det gäller att uppmärksamma den statliga sysselsättningen iolika delar av landet. Om det sker så stora relativa förändringar som jag nysshar redovisat, måste staten gripa in. I samband med den stora statliga utlokaliseringsvågenunder slutet av och placerades inte någonverksamhet i . I stället blev en del redan starka regioner ännustarkare, exempelvis . Här måste staten gripa in och - trots attfackliga protester säkert kommer att framföras, för sådana kan. redan höras iandanom - helt enkelt flytta en verksamhet. Den statliga sysselsättningen iBlekinge svarar för av den totala sysselsättningen, så den är ingenobetydlig sektor i länet. Utskottet har i anslutning till ett antal motioner omutlokalisering av statlig verksamhet hänvisat till regionalpolitiskabeslut. Enligt detta skall i första hand skogslänen och i andra hand sydöstraSverige och komma i fråga vid lokalisering av statligverksamhet. Dessa ord har, åtminstone vad gäller , hitfills visat sig Regionalpolitiken, m. m. Regionalpolitiken, m. m. varafagert tal och ingenting annat.