prot · G90968 · 1985-12-31 00:00:00 — a. förbjuds användningen avkemoterapeutika som tillväxtbefrämjande fodertillsats. Även andra tillsatser,t. ex. köttmjöl från självdöda djur, förbjuds. Frågor som särskilt tas upp i interpellationen äranvändningen av gödselmedel och bekämpningsmedel, distributionsvägarna mellanproducent och konsument samt prispolitiken som styrmedel mot sundare kostvanor. Vad gäller den kraftiga användningen av stallgödsel ochhandelsgödsel kan det konstateras att den har medfört ökad förorening av grund-och ytvatten och bidragit till försurningen av mark och vatten. Den omfattandeanvändningen av bekämpningsmedel innebär risker från både hälso- och miljösynpunkt.Den kunskap vi nu har om effekterna på miljön av den stora användningen avhandelsgödselmedel och kemiska bekämpningsmedel gör att vi på olika sätt måsteminska denna användning. I detta syfte har på regeringens förslagbeslutat om avgifter på kemiska gödsel- och bekämpningsmedel. Det är viktigtatt få belagt vilka förändringar i nuvarande produktionsmetoder som bör göras.Denna fråga ingår i det forskningsprogram om nya produktionsformer som jagnyss nämnt. Vidare gäller från , som en följd av denskärpta kemikalielagstiftningen, bl. a. förbud mot flygbesprutning överåkermark och omprövning av godkända bekämpningsmedel. Inrättandetav kemikalieinspektionen är också ett led i den skärptabevaknirigen av kemikalieanvändningen. Regeringen har angett som mål attanvändningen av bekämpningsmedel i jordbruket bör halveras . Som ett led i rationaliseringsprocessen har en starkkoncentration skett inom främst förädlings- och handelsleden. Koncentrationenmedför att råvaror måste samlas upp från ett stort område och de färdigavarorna transporteras långa vägar innan de når konsumenterna. Detta kaninnebära risker för livsmedlens kvalitet och färskhet. har storaframsteg gjorts när det gäller hållbarhetsbehandling genom t. ex. kyl- ochfrys- samt förpackningstekniken. Det är viktigt att få belagt hur dennautveckling påverkar livsmedelskvaliteten och hur ytterligare framsteg skallkunna göras. De insatser som gjorts för forskning om de senare leden ilivsmedelskedjan, bl. a. distributionen, är inte tillräckliga. Programmet förlivsmedelsforskning skall ge svar på frågor kring bl. a. distribution ochdistributionsteknik. En omedelbar insats för kvalitet och miljöhänsyn ilivsmedelspolitiken kan enligt min mening vara att öka möjligheterna tillkvalitetsbetalning inom jordbruksprisregleringen på områden där man redan nuobjektivt kan fastställa önskvärdheten av vissa åtgärder. Regeringen avser attinom kort ge statens jordbruksnämnd i uppdrag att överväga sådana möjligheter. Avslutningsvis vill jag slå fast attkonsumenternas oro måste tas på allvar. De åtgärder jag här redovisat är ettuttryck för regeringens insikt om nödvändigheten av åtgärder på såväl kort somlängre sikt. kan konstateras att livsmedelshygienen här i landet harförbättrats successivt . Internationellt står sig gott idessa avseenden. En saklig information till konsumenterna i dessa frågor frånalla berörda parter är angelägen. 20INGA (vpk): Jag ber att få tacka för svaret. Ägg somsmakar fisk, kött som är veckogammalt vid inköpet, leverpastej som ärdatumstämplad "bäst före" framåt, bröd som är mumifieratav konserveringsmedel, potatismos som kryllar av kemikalier-sådan är den matsom de flesta av oss får i sig dagligdags. Jag behöver inte nämna årsgamlaskinkor eller kadaveruppfödda djur. Alla minns den debatten ändå.Sönderstressade och sjuka grisar, höns som glömt hur det var att lägga ägg,kalkoner som inte kan para sig därför att den framavlade hannen har för stortbröstben, äckligt plastförpackat kött, varor utan datummärkning,emulgeringsmedel, färgämnen och ersättningsämnen - det är avskräckande exempelpå livsmedelssituationen. Vem bestämmer att det skall vara så här? Det ärlivsmedelsindustrin och mäktiga bönder som profiterar på vårt behov av mat. Ochså länge politiker, och framför allt regeringen och jordbruksministern, intetänker ändra på förhållandena, kommer en felaktig livsmedelspolitik att tillåtasfortsätta. Det är vinstjakten som styr också matproduktionen. Makten över matenhar de stora livsmedelsjättarna, och de ser till effektivitet och stordrift. Deser inte till människors behov av en god och bra föda. De ser inte till varjeregions behov av att vara självförsörjande på föda. , som ju växerohämmat, har också en stor makt över vår mat. har maskinerna somtillverkar halvfabrikaten. Man har emballageindustrin och man har hand omfrakterna. ligger som trea efter jordbrukskooperationen och KF pålivsmedelsområdet. I vår dagliga kost ingår bekämpningsrester. Ansvarigamyndigheter säger att resthalterna är ofarliga, eftersom de satta gränsvärdenasällan överskrids. Det finns all anledning att ifrågasätta dessa gränsvärden.Som konsument har man små möjligheter att välja bort livsmedel medbekämpningsmedel i. Det kräver i vart fall kunskap och en ihärdig medvetenhet -eller som min i går i skidspåret: Hur vet man att det inte är enpenicillinkur man får i sig när man äter sin fläskkotlett? Man har inom biotekniken för avsikt att ge oss bättrelivsmedel, men det innebär en försvagning och ett utrotningshot närdet gäller många växter och sädesslag. Inom teknisk mikrobiologi försöker mant. ex. få fram en svensk jäst som svarar mot industrins önskemål om en jäst somjäser bättre i det mindre söta brödet, som väntas få en ökande marknad. Manförsöker Också få fram en frystålig jäst som gör att djupfryst deg från"stordegerier" kan tinas, jäsas och gräddas i snabbköpen eller ismåbagerierna. Forskarnas mål är att kunna flytta in lämpliga småbitar avarvsmassa i enskilda jästceller och därmed göra dem mera frosthärdiga. Tillvilket pris, i pengar och nytta, bedrivs denna avancerade forskning? Makten över maten har inte konsumenterna utan i detta fallnågra forskare, som också i vinstsyfte får bedriva sin forskning - förmodligennågot slags uppdragsforskning åt jästindustrin. har diskussionen om vilka miljöfaktorersom förorsakar cancer alltmer fokuserats kring temat kost och andra"livsstilsfaktorer", som rökning, alkohol och sexualvanor. Uppgifterhar publicerats att cirka hälften av alla cancerfall skulle bero påkostfaktorer. Den svenska cancerkommittén uppskattar andelen till , eller 10000 cancerfall i . Därav har 5 000 samband med för högtfettintag. Enhgt cancerkommitténs bedömning utgör kosten den största enskildaorsaken till cancerutveckHngen i vårt land.Något säkerställt samband finns inte, men bara misstanken om en möjlig risk föratt kosten kan påverka uppkomsten av tumörsjukdomar är skäl nog att ta fråganom kostens betydelse på allvar. När jag läser svar tycker jag att detandas lugn, bara lugn. Det här grejar sig. Och egentligen är allt det som ståri svaret gammalt. Vi vet om, och har vetat om, nästan allt det som är skadligt.Miljörörelsen och enskilda debattörer här i har tagit upp dessafrågor. Egentligen behövs inget mer utredande, utan vad som behövs är åtgärder. Sedan tycker jag att det är anmärkningsvärt att SvanteLundkvist så mycket poängterar att han tar människors oro på allvar. Det äralltså inte för sakens egen skull, det farligas och det ohälsosammas skull, somhan t. ex. vill få ned bekämpningsandelarna. Dessutom vill jag säga attmänniskors oro för den dåliga matkvaliteten har funnits . skulle jag vilja fråga jordbruksministern: ha makten över maten? För att börja med den fråga som Inga Lantzslutade med vill jag säga att detsjälvfallet är så att huvuduppgiften för vårlivsmedelsproduktion är att ta fram livsmedel av god kvalitet till rimligapriser. Det ligger då i konsumenternas intresse att vi får en sådan utveckling.Den skall vi stödja och främja. Det är alltså en viktig debatt som vi nu för -en debatt som jag menar att vi måste föra under stort ansvar, alla som deltar iden. Att uttala sig så generellt fördömande som gör om kvaliteten påvåra livsmedel anser jag vara en djup orättvisa mot de många jordbrukare,livsmedelsproducenter och livsmedelsarbetare som ambitiöst arbetar för att medsin yrkeskunskap ta fram bra livsmedel. Det är bristerna som skall botas, det är de mindrenogräknade som måste bättra sig, och det är - det vill jag understryka -olämpliga produktionsformer som måste förändras. Detta är självklart. I detta sammanhang behöver jordbrukarna stöd av forskningoch rådgivning för en. produktion som ställer kvahtetskraven i förgrunden. Ochdirektiven till dem som har att ta fram forskningsprogrammen är just attkvalitetskraven skall ställas i förgrunden. säger att det här är gamla frågor. Jag harsvarat att vi är medvetna om att en del av de här problemen är kända sedanlångt tidigare. Därför blev också uppgiften, när vi trädde ,att försöka ta ett samlat grepp på hela livsmedelsförsörjningen, i förhoppningom att kunna skapa en livsmedelspolitik. Detta finns alltså redan uttryckt idirektiven till utredningen. Regeringens åtgärder tar sålunda sikte på en utveckling avjordbruks- och livsmedelspolitiken i den riktning som och jag tycksvara överens om. I åtgärderna ingår de insatser som i slutet av sinfråga pekade på att man bör eftersträva: minimera mängden konstgödsel ochbekämpningsmedel, se över vilka effekter distributionsvägarna mellan producentoch konsument kan ha på matens kvalitet och dessutom pröva möjligheterna attmed exempelvis kvalitetsbetalning förstärka arbetet för en bättre kvalitet. Svenskafolket skall - låt mig avsluta med det - kunna lita på att den mat som bjudsär av god kvalitet och har producerats under förhållanden som inte innebärnegativa effekter för djur och natur. 22 INGA (vpk): Jag vet att regeringen har satsat 200 milj.kr. på forskningsprogram om skogsbruket och miljön och 120 milj. kr. påforskning om jordbruket och miljön. Men detta låter pampigare än vad det är.Det räcker faktiskt att hänvisa till pågående forskning. Vi vet attbekämpningsmedlen är giftiga för både maten och miljön, och vi vet att hälftenav den svenska jordbruksarealen behandlas med någon form avbekämpningsmedel. Vad vi behöver är ett helhetstänkande inom produktionen,från råvara till färdig produkt - så sade när han presenteradeforskningsprogrammet. Ja, visst behöver vi det - eller rättare sagt: frånodling och uppfödning fram till detaljhandel. Men det här är ingen forskningspolitisk uppgift. Det är enpolitisk fråga, som handlar om maktförhållandena - makten över maten - mellanen lång rad intressenter, t. ex. de transnationella kemi- ochlivsmedelsjättarna och de svagaste intressenterna, konsumenterna. Någonhelhetssyn för att förändra detta skeva förhållande har inte regeringen. I svaret hänvisar till 1985 årshvsmedelspolitiska beslut. Det tycker jag är märkligt, eftersom huvudkritikenmot den propositionen var just att man så litet tog upp kvalitetsaspekterna ochinte heller tog upp livsmedelsindustrins makt över matens kvalitet. Så till uttrycket att man skall "i möjligutsträckning använda miljövänliga odlingsmetoder". Det är fortfarande såatt vi har en ensidig inriktning på jordbrukspolitiken, med ett ekonomisktsynsätt. Vi borde, , ha ett helhetsperspektiv pålivsmedelspolitiken. Och vad är det som kommer att ändras konkret och ipraktiken när det gäller resurs- och miljömålen? Bekämpningsmedlen skall vi ha bort - det sägs attanvändningen skall halveras . Då vill jag fråga: Hur skallanvändningen beräknas? Skall man göra beräkningen efter medlens vikt ellermarkens yta? finns det ju mycket högkoncentrerade medel. Det som tidigarevar en hel hink i mängd är nu förminskat till en sockerbits storlek. skulle jag vilja ta upp alternativ odling - denär värd att stödjas. Jag tycker att avgifterna på kemiska gödsel- ochbekämpningsmedel borde läggas i en fond för att stimulera till alternativodling utan gifter och bekämpningsmedel. Jag tycker att vi borde öronmärka depengarna. Jag skulle vilja fråga jordbruksministern hur han ser påtanken att i en fond öronmärka dessa avgifter för att gå till stöd av denformen av jordbruk som jag tror. att väldigt många människor efterlyser idagens läge. Som jag sade i mitt förra anförande är detjust denna helhetssyn på livsmedelsförsörjningen, med alla de aspekter i bildensom också nu uttalar sig för, som vi vill uppnå medlivsmedelspoUtiken och som behöver det stöd också i forskningen som jag här harredovisat att vi vill ge. talade om att vi "slänger ut" 200resp. 120 milj. kr. I vilken mån det epitetet är värt attanvändas beträffande dessa insatser får vi väl diskutera när den aktuellapropositionen kommer till . Från vår sida handlar det om ettallvarligt försök att utnyttja de resurser som vi har för forskning, för att fåett bättre underlag vid den mer långsiktiga bedömningen av de förändringar avproduktionsformer som vi betraktar som angelägna för att vi skall uppnå detsyfte som vi diskuterar här, en produktion av livsmedel av god kvalitet och medhänsyn till djur och natur. När det sedan gäller vad vi mäter med för mått när vi villhalvera bekämpningsmedelsanvändningen , vill jag säga att det gällermängden aktiv substans. Då förstår jag att en del kan säga; Ja, men vi får juallt effektivare bekämpningsmedel som skall kunna utnyttjas i mindre mängd meninnebära i motsvarande grad större fara för miljön. Men situationen är ändå denatt vi fr. o. m. har en kemikalieinspektion med förstärkta resurseroch med uppgiften att på ett mer effektivt sätt än tidigare följa upp vad somsker på den här fronten. Det skall inte vara möjligt att den här vägen tillförajorden mer farliga ämnen. Tvärtom är det en begränsning som vi är ute efter. När det gäller den alternativa produktionen har det förstagången i en forskningsproposition redovisats den hänsyn som bör tas till deerfarenheter som har gjorts av olika typer av alternativ produktion. Medalternativ produktion kan avses många saker, men jag förstår att iförsta hand syftar på kemikaliefri produktion över huvud taget. Även deerfarenheter som har gjorts av denna produktionsform skall tillvaratas. Det gesockså stöd till en utveckling av den produktionsformen, då vi vet att dessresultat kan betyda en hel del i fortsättningen. Dessutom avsätts det särskildamedel till lantbruksnämnderna för att de skall kunna ge råd om bl. a. denna typav produktion och de effekter i positiv mening som den kan ha på vårlivsmedelsförsörjning. 24INGA (vpk): Jag skulle något vilja fortsätta debatten omhur man skall mäta användningen av bekämpningsmedel. Skall man utgå frånmedlens vikt eller markens yta? Eftersom jordbruksministern tydligen kännertill de högkoncentrerade former som finns, kanske han håller med om attdet vore värt att mäta ytan. Det borde vara en rimlig utgångspunkt, näranvändningen av bekämpningsmedel nu skall halveras . En annan tanke som har dykt upp i debatten är att manskall stödja de s. k. alternativodlarna - jag har då samma definition påalternativ produktion som den här gav. Det skulle kunna skedels genom att pengar öronmärktes för detta ändamål, dels genom att denoffentliga upphandlingen styrdes just till denna sorts livsmedelsprodukter. Detskulle betyda mycket om skolor, daghem, sjukhus och militärförläggningar köptevaror från s. k. alternativodlande bönder. Det skulle förstås betyda mycket förde människor som får denna mat, men också för de bönder som faktiskt vill odlapå ett annat sätt än på det traditionella. Det finnsett stort överskott och en betydande överproduktion av livsmedeli vårt län. Man räknar med att det i snitt, på all sorts odlingar, är ettöverskott på . Detta är inte något speciellt för , utan i helaVästeuropa har man överskott på livsmedelsprodukter. Böndernas överproduktion kostar samhället . Överproduktionen på spannmål ligger på ungefär 1,5miljoner ton. Att sälja detta innebär alltid förluster. Det kostar ca 1 miljardatt sälja denna volym på . På räknar man med attdenna kostnad kommer att öka till 2-3 miljarder. Av summan 1 miljard för 1985års överskott betalar samhället ungefär hälften, och bönderna får bära resterandeförlust. Men vi vet att denna överproduktion til syvende og sidst kan drabbakonsumenterna i form av högre matpriser. Det är viktigt att vi också debatterar överproduktionen avlivsmedel och att vi får ner överskottet. Jag undrar om de åtgärder som harvidtagits verkligen kommer att vara till fyllest för att vi skall få nernuvarande överproduktion, som är ett slöseri med resurser. Eftersom vi inte kange överskottet till de 800 miljoner svältande som finns i världen, måste vigöra förändringar, så att vi inte får ett överskott. sista fråga var den fråga som bl.a. livsmedelspolitiska utredningen hade att alldeles särskilt ägna sig åt. Detär sant att inriktningen, som jag antyder i mitt interpellationssvar, tidigarei första hand har varit kvanfitet. Från början hade vi nämligen intetillräckligt med livsmedel. Man inriktade sig då i högre grad på kvantitet änpå kvalitet. Vi har upplevt konsekvenserna av detta. En hel del av dediskussioner som vi kommer att få föra i anslutning bl. a. till depropositioner som föreläggs kommer att gälla hur vi på lämpligastesätt skall komma till rätta med överskottsproblematiken. I den debatten fårInga Lantz och hennes parti rikliga tillfällen att delta och medverka till attvi så klokt som möjligt disponerar den överskottsareal som vi nu diskuterar ochsom vi inte behöver för vår livsmedelsförsörjning utan kanske kan utnyttja tillannan typ av produktion, som också den kan vara nyttig från samhällssynpunkt. Sedan ställde en fråga beträffande dealternativa produktionsformerna. Jag tror att det skulle vara ganska konstigtom vi nu plötsligt generellt sade att vi skall ge någon typ av prisstöd till enprodukfion över vilken vi icke har någon som helst kontroll. Varje kommun ellerlandsting har för de inrättningar talade om däremot möjlighet att isin upphandling träffa överenskommelser om kontraktsodlingar. Det står alltsåvarje kommun fritt att göra överenskommelser med jordbrukare för att kunnaupphandla just den typ av livsmedel det här är fråga om. Det är naturligtvis dåviktigt att kommunen skaffar sig möjligheter att kontrollera vilken vara det ärman får vid en sådan upphandHrig. Överläggningen var härmed avslutad. Prot.1985/86:68 7 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1985/86 1985/86 1985/86 1985/86 88 Nyttkyrkofullmäktigval i vissa fall 89 Godkännade avett ramavtal om vetenskapligt och tekniskt samarbetemellan och de Europeiska gemenskaperna 8 § Anmäldes och bordlades följande avlämnade motioner: 1985/86:K201 av ochstatsskickets grunder, m.m. 1985/86 :K202 av lagskydd föräganderätten 1985/86:K203 av m.fl. Grundlagsreglering av svenska medborgares rösträtt iriksdagsval 1985/86:K204 av m.fl. Korpörativismen iSverige 1985/86:K205 av m.fl. Grundlagsskyddadegendomsrätt och näringsfrihet 1985/86:K206 av och i MalmöFörbud mot kollektivanslutning till politiskt parti 1985/86:K207 av m.fl. Den enskildes ställningi samhället, m. m. 1985/86: K208 av m.fl. En utredning om sjukförsäkringen, m. m. 1985/86:K209 av m.fl. Försvaret av de medborgerliga fri- och rättigheterna 1985/86:K210 av m.fl. Skydd mot diskrimineringav homosexuella 1985/86;K211 av m.fl. Domstolsprövning avförvaltningsbeslut, m. m. 1985/86:K212 av m.fl.. Frihet att väljapolitiskt parti 1985/86:K213 av m.fl. Slopande av 4-procentspärren vid val till 1985/86:K214 av m.fl. Frihet och rättstrygghetför den enskilde 1985/86:K215avem/!5/c(5mA:m./7. Grundlagsskyddad närings- och yrkesfrihet 1985/86:K216 av Hans Nyhage och motkollektivanslutning till poHtiskt parti 1985/86;K217 av Axel m.fl. Avskaffande avKonungens straffrättsliga immunitet 1985/86: K218 av för enfördjupad demokrati 1985/86:K219 av i m.fl. Äganderättentill mark m. m. 1985/86:K220 av m.fl. 1985/86:K221 av 1985/86:K222 av m.fl. Grundlagsskyddad egendomsrätt, näringsfrihet ochyrkesfrihet 1985/86: K223 av självständighet 1985/86:K224 av Ett handels- och industridepartementet 1985/86:K225 av m.fl. Grundlagsskyddadnäringsfrihet l9S5/86:K226a\ . 1985/86:K227 av i 1985/86 :K228 av avramlagstiftningen 1985/86:K229 av m.fl.Organisationsklausuler m.m. 1985/86:K230 av m.fl. Grundlagsskyddadrösträtt för utlandssvenskar 1985/86:K231 av och i av vissa förhandlingsfrågor rörande statstjänstemän 1985/86:K232 av Hans Nyhage m.fl. 1985/86:K233 av m.fl. Grundlagsfäst negativföreningsrätt Prot.1985/86:68 1985/86:K301 av i Motionsväsendet i , m. m. 1985/86:K302 av m.fl. Införande avstraffansvar för tjänstefel, m. m. 1985/86:K303 av Ändrad benämning på trafikutskott 1985/86:K304 av m.fl. 1985/86:K305 av m.fl. Arbetet i under allmänna motionstiden 1985/86:K306 av och en förening av f. d. riksdagsledamöter 1985/86:K307 av Margö m.fl. Bättre arbetsförhållanden för riksdagsledamöterna 1985/86:K308 av Maf m.fl. Porträtt i av kvinnliga förutvaranderiksdagsledamöter 1985/86:K309 av av satellit-TV iriksdagshuset 1985/86:K310 av och i av alkoholpolitiska frågor 1985/86:K311 av och 1985/86:K312 av i Vissa konstverk 1985/86:K313 av arbetsordning 1985/86:K314 av ersättning tillOlof af Forselles 1985/86:K315 av i 1985/86 :K316 av daghem i 1985/86: K317 av och villkor 1985/86:K318 av och om nya lagar m. m. 1985/86:K319 av Mottagning och distribufion av iriksdagshuset Beredningen av aids-frågor i 1985/86:K401 av Skydd för den personliga integriteten vid användande avdataregister 1985/86:K402 av m.fl. 1985/86 :K403 av Skyldighet för atttillhandahålla kopior eller utskrifter av sända program 1985/86:K404 av Ätgärder mot våldsskildringar i videogram 1985/86:K405 av motnarkotikapropaganda 1985/86:K406 av m.fl. Skärpta krav på förhandsgranskning av videofilm, m. m. 1985/86:K407 av i sekretesslagen 1985/86:K408 av m.fl. Stödet till radio-och kassettidningar, m.m. 1985/86:K409 av i Sekretess vidpolishandräckning 1985/86:K410 av Minskad sekretess mellan sjukvården och 1985/86;K411 av m. fl. 1985/86:K412 av m.fl. Liberal datapolitik 1985/86 :K413 av i sekretesslagen 1985/86:K414 av m.fl. Integritetsskydd m. m. 1985/86:K415 av m.fl. Förhållandet mellan sekretesslagen och smittskyddslagen 1985/86:K501 av och av övre åldersgräns för innehav av offentligt uppdrag 1985/86 :K502 av Förbättrad rättssäkerhet vid förvaltningsbeslut och iförvaltningsprocessen 1985/86:K503 av m.fl. Suppleanters möjligheter att sköta sina uppdrag i statligastyrelser 1985/86:K504av författningssamling 1985/86:K505 av marknadsekonomisktråd 1985/86:K506 av och av ytterligare tjänster vid datainspektionen 1985/86:K601 av m.fl. Avskaffande av den fackliga representationen i kommunalanämnder 1985/86:K602 av m.fl. 1985/86:K603 av m.fl. De politiska partiernas representation i kommunala nämnderoch styrelser 1985/86:K604 av i Tidpunkt för val avkommunstyrelse 1985/86:K605 av och till förtroendeuppdrag inom 1985/86: K606 av till kyrkorådssammanträde 1985/86:K607 av Skydd för den kommunala förmögenheten, m.m. 1985/86:K608 av m.fl. Möjlighet för stad att användabenämningarna stadsfullmäktige och stadsstyrelse 1985/86:K609 av stad påvissa kommuner 1985/86:K610 av m.fl. 1985/86:K611 av och kompetensen i näringslivsfrågor, m.m. 1985/86:K612 av och mot olagliga kommunalbeslut 1985/86:K613 av . och avgiftssättningen 1985/86:K614 av och av dödfött 1985/86:K615 av och och fjällturismen 1985/86 :K616 av demokrati 1985/86;K617av och . Utjämningsmandat vid val till kommunfullmäktige ' 1985/86:K618 av kyrkliga frågor 1985/86;K619 av 1985/86:K620 av m.fl. Prövningen av besvär över beslut om skiljande av prästfrån prästämbetet 1985/86:K621 av och präster och jämställdheten 1985/86:K622 av m.fl. 1985/86-.K623 av påvalsedlar 1985/86:K624 av med s. k,frikommuner 1985/86:K625 av och rätt till religionsutövning 1985/86:K626 av m.fl. 1985/86:K627 av och kommunallagen 1985/86:K628 av m.fl. Minskatantallagar, m.m. 1985/86:K701 av och skydd avvalhemligheten för rörelsehindrade 1985/86;K702 av m.fl. Partimärkta valsedlar vid poströstning till kyrkofullmäktigeval 1985/86 :K703 av och av valsystemet vid kommunala val 1985/86;K704 av i Utjämningsmandatvid kommunalval 1985/86:K705 av m.fl. Översyn av reglernaom poströstning 1985/86:K706 av m.fl. Rösträtt i riksdagsvalför invandrare 1985/86:K707 av m.fl.