prot · G909161 · 1985-12-31 00:00:00 — Allt skall kunna bjudas ut till försäljning, och allt skall kunnaköpas för pengar. Man kallar det för valfrihet, rnen del är en valfrihet baraför vissa. Man för fram förslag till olika former av vårdnadsbidrag ochunderblåser synpunkter som "det är nog bäst i alla fall att mamma ärhemma". Och är hon ända hemma kan hon ju lika gärna passa grannens barnockså och få betalt för Manförespråkar familjedaghem och viss skolförberedande verksamhet. Men denkollektiva omsorgen och den pedagogiska fostran vill man egentligen inte ha.Man vill konservera gamla myter och försöka att med några hundralappar imånaden locka kvinnorna till hemmet. I lider av kärv -och även kommande kärv -arbetsmarknad kan detta vara farligt. I stället för att satsa på gemensamma lösningar och enkollektiv barnomsorg, förespråkar man enskilda lösningar - det heter attalternativen skall uppmuntras - i form av privatiserad barnomsorg. Borgarnavill således både spara på barnomsorgen och ideologiskt vrida den mot privatalösningar i stället för kollektiva. Socialdemokraterna håller också på att överge gamla krav.Man förespråkar besparingar och dellösningar inom barnomsorgen. Man hållervisserligen dörren stängd mot vinstgivande barnomsorgsverksamhet, men det finnsändå tongångar i den socialdemokratiska debatten som oroar. Biträdande socialministernhar halvt om halvt sagt sig vara intresserad av uppgörelser med de borgerligapartierna när det gäller stödet till barnfamiljerna. Han har ännu en gånginbjudit till debatt, eller konferens, om stödet till barnfamiljerna. BengtLindqvist lär litet slarvigt ha sagt att det inte spelar någon roll vad mankallar det för, vårdnadsbidrag eller föräldraförsäkring. Men för mig finns detfaktiskt stora ideologiska skillnader mellan dessa olika synsätt. Det fattas ungefär 300 000 platser förförskolebarnen och 500 000 för barnen i "fritidshemsåldrarna".Socialdemokraterna har gett upp målsättningen om alla barns rätt tillbarnomsorg i daghem och fritidshem. förvärvsarbetar av mammorna medbarn och av de kvinnor som har barn i yngre skolåldern. Detär långt kvar innan dessa kvinnors barn kommeratt kunna fä plats-om allsnågonsin. Det fattas 800 000 platser. Jag började mitt anförande med att tala om den oro somfinns ute i samhället över att barnomsorgen utvecklas i felaktig riktning, attden angrips. Det finns också en mycket stark rörelse till försvar för denkvalitet som ändå finns inom barnomsorgen , men som ständigt hotas.Alltmer sällan talar man nu om kvalitetshöjning. handlar det mer om atthålla ställningarna, det gäller i hög grad fritidshemmen. Det som mest hotat kvaliteten inom barnomsorgen ärstatsbidragssystemet. Det har gett till effekt - som så många påpekade infördet här nya systemet - att överinskrivningar blivit vanliga över lag.Biträdande socialministern verkar inte ha tagit del av de massivaopinionsyttringar som förekommit runt om i landet mot det bidragssystem somfinns , 80 000 människor har protesterat genom namnunderskrifter.Tendensen inom barnomsorgen är att klara försämringar sker. Medansocialministern säger att effekterna av statsbidragssystemet har varitgynnsamma, menar föräldrar och personal precis tvärtom. Och utskottet säger attinget har framkommit som motiverar förändringar av systemet. Jag tycker att detär fantastiskt. Här pågår demonstrationer, strejker, namninsamlingar och andraopinionsyttringar från de människor som bäst känner till förhållandena, menutskottet påstår att ingenting har hänt. Och biträdande socialministern tyckeratt det är bra som det är. Det behövsett statsbidragssystem som ger kommunerna kompensation Barnomsorgen inkl. fritidshemsverksamheten, m. m. Prot.1985/86:161 4junil986 Barnomsorgen inkl. fritidsh emsverksam-heten, rn. upp till75 % av driftskostnaderna, och ett system som dessutom knyts till bindandenormer på kvaliteten vad beträffar barngruppers storlek och personaltäthet.Dessutom behövs ett anordningsbidrag som utgår så långe som barnomsorgen ärotillräckligt utbyggd. Ett anordningsbidrag behövs med andra ord under många årframöver. I en undersökning, gjord vid , visasall få daghem lever upp till samhällets målsättning för barnomsorgen.Varje dagisbarn får i genomsnitt fyra minuters vuxenkontakt . Det ärförstås alldeles för litet, och det beror på den situation som råder inombarnomsorgen, med för stora barngrupper och för litet personal. Det verkar somom många bland personalen inom barnomsorgen inte orkar längre, och det måsteman ha förståelse för. slutade av personalen ochövergav dessutom yrket som sådant. Mer personal och mindre barngrupper skulle hjälpa uppdenna situation. Men det är inte det sorn utskottets majoritet tänker sig sornlösningar på problemet med den höga omsättningen. Nej, man vill starta enundersökning för att se efter varför så niånga försvinner. Men utskottet bordeha begripit vad det är som åstadkommer denna situation. Att utbilda bort dessabrister är heller ingen lösning. Det finns inga genvägar till en brabarnomsorg. Den skall för att främja valfriheten vara helt utbyggd, ha storpersonaltäthet och små sammanhållna barngrupper och ligga i nära anslutningtill hemmen. Och så en sak till: Sex timmars arbetsdag är ett viktigtkvalitetskrav inom barnomsorgen. 1 propositionen om fritidshemsverksamheten föreslåsallvarliga försämringar inom hela barnomsorgen, och vpk yrkar avslag på dennaproposition. Även om man nu i den här omgången "bara" tar bort - istort sett -statsbidragen till mellanstadiebarnen, sä får denna försämringockså genomslag på fritidshemmens utbyggnad och kvalitet när del gäller deyngre skolbarnen. Statsbidragen föreslås av regeringen nästan upphöra förmellanstadiebarnen - bidrag skall utgå för ett barn på tio, beräknat pä denutbyggnad som finns för lågstadiebarnen. 1 stallet för all försämra förfritidshemmen borde man bygga ut och förbättra dem. Fritis borde erbjudas allabarn t. o. m. går inte regeringens dåliga förslag igenom här i dag.eftersom det finns en majoritet som, utifrån olika utgångspunkter, går emot förslaget.Jag tycker alt det är bra, och jag är glad för del. Vänsterpartietkommunisterna föreslär samma statsbidragssystem när det gäller fritidshemmensom vi föreslår när det gäller daghemsverksamheten. redovisades i massmedia en undersökning om barnspsykiska hälsa. I undersökningen visas att vart sjätte barn har psykiskastörningar. Ängslan och känslighet är de vanligaste beteendeavvikelserna.Skolbarn har betydligt mer störningsbesvär än förskolebarn. Alt de små barnenmår bättre tror forskarna beror på att barnomsorgen är mer välutvecklad för demindre barnen. Regeringen anser att barn i tio-tolvårsåldern inte behöverden typ av omsorg som ges i de vanliga fritidshemmen, utan menar att de flestabarn kan klara sig med en kompletterande s. k. öppen fritidshenisverksamhet.Vpk delar inte detta synsätt. Först efter lolvårsåldern kan andra organiserade fritidsverksamheteroch en intressebaserad öppen verksamhet ersätta den omsorgsbaserade fritidshemsverksamheten.Fritidshemmens personal skall givetvis stimulera och hjälpa till i enutslussning rnot mer öppna verksamhetsformer under större delen av"fritidshemstiden". Det är en självklarhet. Socialtjänstlagens13 S lyder: "För barn som stadigvarande vistas i kommunen skallbedrivas förskole-och fritidshemsverksamhet. Förskoleverksamheten avser barn som inte har uppnåttskolpliktig ålder och barn vilkas skolgång har uppskjutits enligt 32 § . Fritidshemsverksamheten avser skolpliktiga barn till ochmed ålder." Det finns 636 000 barn i åldrarna . För dessabarn finns det 72 600 platser i fritidshem och 49 000 platser i familjedaghem.Förvärvsfrekvensen för kvinnor med barn i skolåldern ligger, som jag tidigaresade, på , Behovet av utbyggnad är alltså 500 000 platser, om alla barn t.o. m. ålder - som det står i socialtjänstlagen - skall ha rätt tillplats: Socialdemokraterna och regeringen går emotsocialtjänstlagen. Regeringen har lagt fram en proposition omfritidshemsverksamheten där alla ambitioner saknas att förbättra och bygga utdenna verksamhet. Vad regeringen vill med denna proposition skall sägas rentut, nämligen att spara pengar, 110 milj. kr. Med detta skall jag be att få yrka bifall till allavpk-reservationer i betänkandena 30 och 31. Barnomsorgen inkl. fritidshemsverksamheten, m. rn. 88 () replik: indignation över folkpartietsförslag om vårdnadsbidrag måste ut. Med några hundralappar i månadenvill man locka kvinnorna tillbaka till hemmen, säger hon. Det är riktigt att vivill att föräldrarna skall få pengar så att de har större möjligheter att varatillsammans med sina barn. Vad vill då vpk? Jo, vpk vill ha en sextimmarsdag försmåbarnsföräldrar, vilka skall kompenseras för sitt inkomstbortfall sä att detjänar lika mycket som om de hade arbetat . Vpk måste med sin modellockså på något sätt se till att småbarnsföräldrarna får pengar i handen så attde kan ha mera tid för sina barn. Jag förstår inte, , vadden stora skillnaden är mellan modell, som innebär att man gersmåbarnsföräldrarna pengar så att de har mera tid för sina barn, och vpk:s modell,som innebärsamma sak fast med en något stelare reglering och en obligatorisk,fix sextimmarsdag för alla. Den bakomliggande principen är precis densamma,såvitt jag förstår. 89ULLA TILLÄNDER (c) replik: Jag tror att den kommunala förskolan också ifortsättningen blir det huvudsakliga alternativet. Det hindrar inte att alla dealternativ som växer fram ute i kommunerna bidrar till att förbättrakvaliteten, och de är förtjänta av allt stöd. Jag nämnde inledningsvis i mitt anförande att det behövsen vårdnadsersättning just för att höja kvaliteten på barnomsorgen. Prot.1985/86:161 4junil986 Barnomsorgen inkl. fritidshemsverksamheten, m. m. understrykaför att många barn, särskilt de allra minsta, har alldeles för långavistelsetider på daghemmen för att det skall vara bra för barnen. En vårdnadsersättning gör det möjligt för den förälder somså vill att i praktiken utnyttja den lagstadgade rätten till sextimmarsdag försmåbarnsföräldrar. Det skulle också innebära att de alltför långa dagarna förbarnen kunde förkortas. Vårdnadsersättningen har den utformningen att den ersätterinkomstbortfallet, om arbetsdagen förkortas vid en inkomst påupp till . Detta är något som också en ensamstående förälder har ettmycket stort behov av och kan utnyttja. 90 () replik: sade att det har spritts en oroute i landet för hur barnomsorgen utvecklas i felaktig riktning. Jag hållermed; det är framför allt en indignation över att pengarna till barnomsorgenfördelas så orättvist. av akademikerfamiljerna använder barnomsorgen, menbara av LO-familjerna. Därför vill vi öka föräldrarnas valfrihet och gedem möjlighet att ordna annan barnomsorg genom att göra barnomsorgen merflexibel. Det gör vi med en vårdnadsersättning, som föräldrarna kan användatill att betala för den barnomsorg de tycker är bäst. Man har valfrihet attlåta någon vara hemma hos barnen eller att låta barnen vara på kommunalt ellerenskilt dagis eller vad man nu önskar. Detta blir möjligt genom en avdragsrättför barntillsynskostnader och ett för alla omsorgsformer likvärdigt statsbidrag.Jag förstår inte, , hur ökad valfrihet kan tvinga kvinnorna attstanna hemma. Det är för mig obegripligt. Med ökad valfrihet får både män ochkvinnor möjlighet att bestämma sig för det de anser bäst. 91INGA (vpk) replik: Som jag sade i den tidigare debatten, då viockså berörde förslaget om vårdnadsbidrag, blir effekterna av ettvårdnadsbidrag - och det är ju meningen - att man stryper utbyggnaden avbarnomsorgen. Det är oerhört kostsamt med ett vårdnadsbidrag. Redan i dagstryps utbyggnaden av barnomsorgen ute i kommunerna. Qm ett vårdnadsbidragskulle ligga på . , vilket inget av era förslag innebär, skulledet kosta . Den summan skulle man kunna utnyttjaför att bygga ut barnomsorgen och även göra den bättre. Den valfrihet som de borgerliga partierna med förkärlektalar om kan bara uppnås, om man bygger ut barnomsorgen i regi och sertill att kvaliteten blir bra. De flesta föräldrar vill faktiskt ha vanligadaghem. De vill inte ha familjedaghem. Dem tvingas de att acceptera, därför attpolitikerna ute i kommunerna har valt att för nästan hälften av alla nödvändigabarnomsorgsplatser bygga ut familjedaghem. Men det föräldrarna vill ha är intedetta, utan en bra barnomsorg med små barngrupper och högpersonaltäthet. Det skulle främja valfriheten. För att verkligen främjavalfriheten och även minska de långa vistelsetiderna - jag håller med centernom att de är för långa för många barn - måste man genomföra . Barnomsorgen inkl. fritidsh erns verksam -heten, m. m. Indignationen ute bland personal och föräldrar rör intevart pengarna går Prot. 1985/86:161 utan det förhållandet att detfattas pengar som gör att barngruppernas storlek utökas. Manöverinskriver barn i barnomsorgen och man minskar personalen på grund avbesparingar. .Man flyttar barn från olika avdelningar och olika daghem som omde vore tennsoldater. Det är dåligt för barnomsorgen. Barnen mår dåligt,personalen mår dåligt och även föräldrarna mår dåligt. Skall man få någonvalfrihet, måste den bygga på en helt utbyggd bra barnomsorg och . 92 () replik: Jag vet inte om möjligen hållerpapperet upp och ned, men de siffror hon nämner har hon helt fått om bakfoten.Det vårdnadsbidrag vi har föreslagit kostar några få miljarder all bygga ut. Depengarna tas inte med ett enda öre från barnomsorgen. Vi har redovisat enkomplett finansiering av del förslaget. De 17-18 miljarder sorn Inga Lantztalar om för . bidrag är faktiskt helt fel. Lägger rnan vårt förslag orn vårdnadsbidrag sida vid sidarned vpk:s förslag om sex timmars arbetsdag för småbarnsföräldrar, medkompensation, visar det sig vara två varianter av samma grundtanke. För attsmåbarnsföräldrarna skall få mer tid för sina barn måste man se till att de fårekonomisk kompensation. Den indignation sorn lägger vittnarom att hon inte har analyserat vårt förslag särskilt väl. 93 () replik: Vår indignation, Inga Lanlz, gäller att allainte vill eller kan utnyttja barnomsorg. Det upplevs som en starkorättvisa att en del familjer får ett kraftigt samhällsstöd, medan andrafamiljer inte får någonting utan får betala för sin barnomsorg själva ochdessutom via skatten också för andras barnomsorg. Skillnaden mellan oss består i attInga Lanlz vill bygga ut den kommunala barnomsorgen, den som inte alla kaneller vill tillgodogöra sig, medan vi vill öka antalet barnomsorgsformer. Vifår på så sätt en mängd olika former, olika modeller, och olika idéer kan kommafram. Därmed ökar också antalet platser och föräldrarnas frihet att välja denbarnomsorgsforrn de tycker är bäst. Vårdnadsersättningen hjälper dem vid detvalet, liksom avdragsrätten och ett likvärdigt statsbidrag till olikabarnonisorgsfomer. Värt förslag ökar alltså familjernas valfrihet. 94ULLA TILLÄNDER (c) replik: Man kan bara konstatera att sägernej till alla alternativ. Hon säger nej till familjedaghem och tillvårdnadsersättning. Det enda alternativ som vpk har att erbjudasmåbarnsföräldrar är kollektiv barnomsorg, och den skall också varaobligatorisk. säger med emfas att det är vad folk vill ha. När det sedan gäller värdnadsersättningen och de beloppdet handlar om vill jag påstå att är helt och hållet ute och reser,och det är hon nog medveten om. Hon argumenterar med målsättningen attsvartmåla värdnadsersättningen och att få den att framstå som så dålig sommöjligt. Barnomsorgen inkl. fritidshemsverksamheten, m. rn. tycker attInga Lantz skall vara medveten om att undersökningar visar att det också blandvpk:s väljare finns många som ställer sig bakom förslaget omvårdnadsersåttning. av vpk:s väljare skulle föredra en vårdnadsersättning. 95 INGA (vpk) replik: tog upp frågan om detorättvisa i att alla inte får plats inom den kommunala barnomsorgen. Det ärjust det jaghar sagt - det är väldigt orättvist och olyckligt. Det enda man kangöra för att motverka dessa orättvisor är förstås att bygga ut barnomsorgen, såatt alla barn som behöver och vill ha plats får det. Det är det enda sättet attkomina till rätta med den orättvisan. Jag har faktiskt räknat pä del här med vårdnadsbidrag. Delfinns några olika modeller-beskattat och obeskattat vårdnadsbidrag. Dessutomhandlar det om olika summor. Det är en summa somman skulle behöva för att klara sin försörjning. Men om rnan utgår fräncenterns förslag på . för de åldersgrupper som anges, skulle detbli en kostnad på 7,2 miljarder . Det är ganska mycket det också. Jag harfaktiskt räknat pä detta och det ganska nogsamt, . Dessa pengarskulle alltså kunna användas på ett inycket bättre sätt. Det sades också att vpk vill ha en obligatoriskbarnomsorg. Det vill vi inte, men vi önskar att alla som vill ha barnomsorgskall få det. Eftersom av alla kvinnor med barn i förskoleåldern och 90 %av de kvinnor som har barn i lägre skolåldern förvärvsarbetar, vet vi attbehovet av en utbyggnad av barnomsorgen är oerhört stort. Vi menar att allabarn skall ha rätt till barnomsorg. Jag tycker, och det har också sagts i andra debatter, altbarnomsorgen inte skall byggas ut av arbetsmarknadspolitiska skäl. Den skallnaturligtvis byggas ut därför att barnen behöver den kollektiva gemenskap somen barnomsorg kan ge. Däri innefattas också den kritik vi framför motfamiljedaghemmen. Det kan inte bli samma kollektiva pedagogiska omsorg ochfostran i ett familjedaghem. Dessutom binder del kvinnor till en omsorgsformsom jag tror är olycklig, om vi nu skall tala orn kvinnofrigörelse ochjämställdhet. Obligatorisk barnomsorg vill vi inte ha, men vi villerbjuda alla barn och föräldrar som behöver och vill ha det en bra kommunalbarnomsorg. Tredje vice talmannen anmälde attAnn-Cathrine , och anhållit att tillprotokollet få antecknat alt de inte ägde rätt till ytterligare repliker. 96 (); var bekymrad över attkostnadsredovisningen när det gäller barnomsorgen är så dålig. i så fall inte den förste socialminister som lämnar en dålig sådan. Vikommer senare att behandla underhållsbidrag och bidragsförskott. Utskottet gördär en beställning till regeringen att utreda kostnaderna framöver. Kostnadernapä det området har ökat från 693 miljoner till 1 485 milj. kr. faktiskten folkpartistisk socialminister som lade fram förslaget alt förändra underhållsbidragen.Han skrev i propositionen: "För dagen är jag inte beredd att ange tillvilka belopp de olika kostnaderna kan uppgå. hänsyn till vad jag i det följande-- föreslår om när förslagen bör genomförastorde endast begränsade kostnadsökningar aktualiseras under detta budgetår.Frågan om medelsbehovet för tiden därefter får prövas i anslutning till deårliga anslagsfrågorna." Jag ser det på precis samma sätt när det gällerkostnaderna för barnomsorgen: Man får pröva dem efter hand som barnomsorgen byggsut. Naturligtvis ökar kostnaderna - då får man pröva vilka statsbidrag manmåste bevilja. 1 den tidigare debatten behandladesfarniljepolitiken i vad avser det ekonomiska stödet till barnfamiljerna ochäven föräldraförsäkringen. Jag kommer här att beröra en annan viktig del avfarniljepolitiken, nämligen barnomsorgen. En väl utbyggd barnomsorg är också en nödvändig ingrediensi en bra familjepolitik. av småbarnsföräldrarna förvärvsarbetar ochvill arbeta, och då är det viktigt att deras barn har tillgång till platsantingen i daghem eller i familjedaghem. Barnens uppväxtvillkor påverkas starktav det samhälle barnen lever i och de förutsättningar som gäller förbarnfamiljerna. Barnomsorgen är därför en viktig del i samhällets stöd tillbarnfamiljerna och till barnens utveckling. beslöt därför också att allabarn från ett och skall ha rätt att delta i kommunalbarnomsorg och att kommunerna till 1991 skall ha byggt ut barnomsorgsverksamhelenså att denna målsättning då uppfylls. Det år oerhört viktigt alt delta beslut snarastverkställs ute i kommunerna. Statens bidrag till den kommunala barnomsorgen för1986/87 föreslås i budgeten uppgå till 8 490 milj. kr. Det finns tyvärrpa flera orter barn sorn inte får plats i vare sig daghem, fritidshem ellerfamiljedaghem, utan föräldrarna får använda sig av olika nödlösningar för attklara barnomsorgen. Eller också får någon, oftast då kvinnan, i hemmet avståfrån förvärvsarbete. Många barn har inte någon möjlighet att delta i pedagogiskverksamhet förrän , då rätten till deltidsförskola är lagreglerad- detta på grund av att kommunerna inte har byggt ut den öppna förskolan ellerdeltidsförskolan i tillräcklig omfattning. Den senaste barnomsorgsundersökningen visar att antaletförskolebarn som har plats inom den kommunala barnomsorgen har ökat med ca 50000 , alltså från , men fortfarandeefterfrågas 42 000 platser i daghem och 33 000 i familjedaghem. Av barn i åldern fanns 183 000 idaghem och 114 000 i familjedaghem och 2 000 i annan form, t. ex.föräldrakooperativ. För resten av barnen, ca 344 000, ordnades barntillsynen påannat sätt, t. ex. genom att en förälder var hemma eller genom attföräldrarna turades om med tillsynen. När beslut om förskola för alla barn togs justerades ocksåstatsbidragen till kommunerna dels avseende daghem och familjedaghem, dels säatt fr, o. m. januari statsbidrag utgår till alternativabarnomsorgsforrner med samma belopp sorn till den kommunala verksamheten samtatt statsbidraget också 1985/86:161 4junil986 Barnomsorgen inkl. fritidshemsverksamheten, rn. Barnomsorgen inkl. fritidshems verksam -heten, m. m. utgår tilldeltidsförskolan och till öppen förskola. Utskottet har i likhet haft att la ställningtill ett flertal motioner med yrkanden om ett nytt statsbidragssystem, mensamtliga med olika utformning. Vid utskottsbehandlingen har de borgerligapartierna enats om att föreslå regeringen att ett nytt statsbidragssystemutarbetas, som bl, a, skall vara neutralt till alla omsorgsformer oavsetthuvudman, och att i princip samma statsbidrag skall utgå till allaverksamhetsformer oavsett kommunens kostnader. Vpk yrkar i likhet att statsbidrag skallutgå av de faktiska driftskostnaderna men att inget statsbidrag skallutgå till deltidsförskolan. I reservation 1 till betänkande SoU 1985/86:30, som jagyrkar bifall till, avstyrker vi socialdemokrater i utskottet att ett nyttstatsbidragssystern nu skall tas fram. Det nuvarande systemet justerades jusenast . genomför också en analys av detnuvarande systemet, och erfarenheterna och resultatet av denna får visa om detfinns anledning att förändra detta system. Vi kän inte dela de borgerligasförslag att bidraget skall vara neutralt oavsett huvudman och utgå tillvinstdrivande verksamhet, inte heller att kommunerna inte skall få ett högrestatsbidrag för en verksamhetsform som medför högre kostnader. Att dessutomålägga kommunerna skyldighet att ta upp alla alternativa omsorgsformer ibarnomsorgsplanerna strider mot kommunernas självbestämmanderätt och skulleverka störande för kommunernas budget- och verksamhetsplanering. Vpk:s yrkande om ett nytt statsbidragssystem finns det tyvärr inga statsfinansiella förutsättningar för, och det avstyrks också. Som jag sade tidigare är det inte bara verksamhet för barni åldern som behöver byggas ut utan lika viktigt är alt fritidshem finnsför barnen när de kommer i skolåldern, för de flesta barn på låg- ochmellanstadiet har föräldrar som förvärvsarbetar, och dessa önskar en trygg ochstabil omsorg för sina barn. Regeringen har i proposition 1985/86:152föreslagit att godkänna riktlinjer för mål och innehåll ochförändrade statsbidrag för fritidshemsverksamheten. Propositionen grundar sina förslag till största delen päfritidshemskommitténs betänkande Skolbarnsomsorgen. Kommittén, i vilken jagvar ordförande och där också och ingick,har ingående studerat hur en utbyggnad och utveckling av skolbarnsomsorgensnabbt skall kunna ske. Utredningen tillsattes därför att bristen på platser iskolbarnsomsorgen var stor, framför allt för mellanstadiebarnen. Detta beror påatt kommunerna anser att fritidshem som är heldagsöppna för dessa barn innebärett dåligt resursutnyttjande. Därför har kommunerna inte ansett sig ha råd attbygga ut denna verksamhet. De har i stället försökt att bygga ut barnomsorgenför de små barnen.