prot · G90994 · 1985-12-31 00:00:00 — Extra avdrag vid beskattningen vederbörandeej är berättigad till extra avdrag drabbas infe. För honom är livräntanskattefri. Men för den som är berättigad till extra avdrag uppstår enskatteeffekt. Livräntan blir i praktiken beskaffad, och skattebelastningen blirvid en viss livränta högre ju lägre pension vederbörande uppbär. Defta förhållande uppstår genom att livräntan numera - sågjorde man inte förr - genom datoriserade uppgifter läggs samman med pensionenvid beräkning av det extra avdraget. Någon preliminärskaft dras regelmässigt inte på dessaersättningar - de är ju klart uttalat skattefria. Den faktiska beskattning somjag här beskrivit leder alltså till att pensionärer, ofta med blygsammapensioner och livräntor, får en betydande efterskatt. Dessutom leder det oftatill att man föriorar en del av det kommunala bostadstillägget, och därmed accentuerasskatteeffekten ytterligare. Det här för den enskilde pensionären ofta drygamen för staten relativt betydelselösa skaffeuffagef bör, enligt min mening,slopas, så att rättvisa ästadkommes. I inledningen sade jag aff det krävs enviss envishet. Motionen är ett bevis på detta. När jag motionerade förra gängenfick jag reservera mig ensam. Som framgår av betänkandet står nu förutomfolkpartiet även och bakom kravet på aff den hårorättvisan skall undanröjas. Socialdemokrater och kommunister tycker däremot avnågon outgrundlig anledning att den skall vara kvar. Jag ser därför med ganskastort intresse fram emot den förklaring som utskottefs talesman har att lämna idenna fråga. Jag yrkar bifall till reservationen i detbetänkande som vi nu debatterar. 100ANITA (); Beträffande avslagna motioner, KjellJohansson, vill jag säga att jag tror att det även under folkpartiregeringenstid avslogs enskilda folkparfimofioner - om jag inte missminner mig. I det betänkande som vi nu debatterar, skaffeufskottefsbetänkande nr 26, behandlas ett antal motioner om extra avdrag vid av olikaskäl minskad skatteförmåga, f. ex. vid sjukdom. I betänkandet behandlas ocksåden fråga som var inne på, folkpensionärernas extra avdrag.Utskottsmajoriteten har, det är riktigt, avstyrkt samtliga motionsyrkanden. När det gäller de första mofionerna har vi varit eniga iutskottet. Beträffande mofionen om extra avdrag för folkpensionärer, som KjellJohansson berörde, har infe utskottet varit enigt. Därför har def också bliviten borgerlig reservation. Vi prövade - den13 - dennn fråga här i kammaren. Reservanterna begär aff regeringenskall föreslå en ändring av lagen, innebärande aft sknttefrin inkomster intebeaktas vid beräkningen av det extra avdraget för pensionärer. Förra åreterinrade utskottet om aft def extra avdraget i princip är ett behovsprövatavdrag och att nedfrappningen av avdraget blir lika stor vare sig sidoinkomstenär skattepliktig eller ej, trots att behovet av extra nvdrng kan sägas varamindre, om sidoinkomsten inte beskattas. Detta är skälet till attvi i deftn fall inte nu vill införa någon ytterligare skattelättnad. Med detta yrkar jag bifall till utskottets hemställan ochavslag pä den borgerliga reservafionen. 101KJELL (): För ordningens skull får jag väl säga aftvissa motioner naturligtvis skulle avslås, även om vi finge enfolkpartiregering. Det är i och för sig ganska självklart. Men far man i enmotion upp orättvisor av def slag som det här är fråga om, tycker jag ändå attmotionen bör behandlas på eff allvarligt sätt och bifallas. Skattefria inkomster skall infe beaktas vid beräkning avdet extra avdraget, sade . Nej, så långt vill jag inte sträckamig. Skattefria inkomster är ett begrepp som inte hör hemma här, men det gälldede skattefria livräntorna, som ju är skattefria för alla medborgare sä längevederbörande är yrkesverksamma och för alla som har en pension som är så högatt den inte medför extra avdrag. Men det blir kännbart för dem som har småpensioner, eftersom def extra avdraget minskar för sädana personer.Skatteeffekten blir högre ju lägre pensionen är. Detta är helt absurt, då detju infe handlar om vanliga sidoinkomsfer utan om livräntor, som utgår därföratt vederbörande har ett lyte eller eff men som medför kostnader. De här livräntorna är infe särskilt höga. Ofta har demänniskor som drabbats och därför uppbär livränta kommit i ett sämre läge undersin yrkesverksamma fid, just pä grund av att livräntorna inte ger full kompensation.Sedan fortsätter man så aft säga hela vägen uf, även då def gäller pensionen,och låter dessa människor drabbas pä detta sätt, vilket även påverkar defkommunala bostadstillägget. Jag tycker faktiskt inte aff detta är något speciellthedrande ställningstagande av socialdemokraterna och vpk-represenfanten iskatteutskottet. Jag hälsar er, som sagt. hjärtligt välkomna att ställa erbakom eff enhälligt betänkande när jag nästa gång kommer tillbaka med minmotion. Extra avdrag vid beskattningen 102 (); Jag vill bara tillägga att visocialdemokrater, såsom vi också skriver i utskottsbetänkandet, förutsätter attvår regering noga följer den här frågan. Jag vef också att def pågår ett visstarbete i . är välkommen med sin motion även nästa är. 103 (): Det nu sade är inte riktigtkorrekt. Förra gängen motionen behandlades uppmanade utskottet regeringen attfölja frågan med uppmärksamhet. Men det skriver man inte i betänkandet. Nuär man bara litet orolig. Men kan framföra fill regeringen aftden även nu bör följa frågan med uppmärksamhet, måste den väl någon gäng vaknaoch komma underfund med aff detta är en orättvisa som man för skams skull mästeundanröja. 104 (): Jag kan visst framföradetta till regeringen. Jag vef emellertid att regeringsledamöterna läsersnabbprotokollen frän riksdagsdebatterna. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om skafteufskoffetsbetänkande 27.) Skogsbeskattningsfrågor m. m. Kammaren övergår nu till att debattera skatfeutskoffetsbetänkande 27 om vissa skogsbeskaffningsfrågor m. m. 106KARL BJÖRZÉN (m): I skafteufskoffets betänkande 27 behandlastio motioner på skogsbeskattningens område. Däremot finns i detta ärende intenågon proposifion, fastän mänga säkerligen hade önskat att en proposifion hadeförelegat. Den pä nytt uppflammande massmediadebatfen om skogsindustrinsvirkesbrisf tyder på def. Av mofionerna är det också två som handlar omvirkesbristen. Motionärerna begär en översyn av skogsbeskattningen i syfte attmotverka den för låga avverkningen och förbättra industrins försörjning medråvara. De här motionerna har utskottet avstyrkt. Därvid harutskottet varit enigt, så när som pä företrädaren för vpk, som reserverat sigmot utskottets hemställan, Aff def under detta moment ocksä finns en reservation frånföreträdarna för moderata samlingspartiet, och folkparfiet har följandebakgrund, Reservafion2, som är rekordkorf, lyder: "Reservanternaanser i fråga om mofiveringen till utskottets hemsfällan i mom, 1 atttredje meningen i tredje stycket av utskottets yttrande bör Den mening som reservanterna vill skall utgå lyder:"Utskottet vill emellertid infe utesluta aft sådana åtgärder kan blinödvändiga om skogsindustrin ej får sitt rävarubehov tillgodosett," Att vi vill aff den meningen skall utgå beror på att densyftar på vad som sfär strax i utskottsbetänkandet, där det talasom "ett sådant avgifts- och stödsystem och sådana andra ändringar ibeskattningsreglerna som diskuterats med anledning avvirkesförsörjningsutredningens betänkande och sfrukturutredningensbetänkande". Vi reservanter anser att de förslag som framlagts av dessautredningar inte är lämpade att genomföras. Det är därför vi skrivit dennareservation. Reservation 3 bygger pä en motion av moderaten , som yrkar på en sädan ändring av bestämmelserna att man kan flyttamedel insatta pä skogskonto från en bank till en annan. Han framhåller imotionen att de villkor som bankerna erbjuder insätfarna i fråga om ränta,uttagsavgifter och uppsägningsregler varierar mycket. Bankerna har ocksåmöjlighet aff ändra villkoren från det ena året till det andra.Kontoinnehavarna kan även ha andra skäl att vilja flytta sina skogskonton annan bank. Men en sädan flyttning går inte för sig utan aff hela beloppetfas upp fill beskattning. Detta vill motionären ha en ändring pä, Utskottsmajorifeten skriver följande: "Utskottet villinfe bestrida att detaljutformningen av skogskonfolagsfiffningen numera i vissadelar kan framstå som onödigt detaljerad eller att den kan behöva ses över föratt åstadkomma en större smidighet. Utskottet kan således instämma i motionä- rernassyfte med att åstadkomma förenklingar," Men sedan kryper majoriteten bakom väntade förslag ochframhåller aft förefagsskatteberedningen har lagt fram förslag om den s, k,stakefmodellen för beskattningen av enskild näringsverksamhet. Om denna modellinförs skulle behovet av resultafufjämnande kontoinsättningar falla bort. är det bekant för alla i skaffeufskoffet att remissutfalletbeträffande staketmodellen har varit mycket blandat. Man kan därför dra denslutsatsen aft förslaget inte kan utgöra underlag för lagstiftning utankompletterande utredningar och att def således far innanförslaget kan förverkligas. Vi tycker aft det är onödigt att avstyrka en såvälmotiverad mofion som den nu aktuella, allra helst som man mycket enkeltskulle kunna göra den ändring som motionärerna har föreslagit. Vi moderater har också avgett en reservation beträffandeskogsvårdsavgiften. Det är en fråga som har varit föremål fördiskussion i . Vi vill sänka skogsvårdsavgiften från nuvarande 0,8till av skogsbruks-värdet. Vi anser aft det är fel att man tar ut enskogsvårdsavgift som till vissa delar är att befrakta som en ren skaft ochmenar att de mest angelägna åtgärderna för skogsbruket bör kunna med enavgift på , På vill vi, liksom , helt avskaffaskogsvärdsavgiften. Vad som skiljer oss ät är att vill göra det med detsammamedan vi moderater vill göra def i två steg. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall fillreservationerna 2, 3 och 4 i betänkande 27, Skogsbeskattningsfrågor m. m. Anf.107 (): Att behov finns av en jämnare avverkning av skogen tordevara ett oomsfriff faktum, Def fordras en avverkning som kan tillgodoseskogsindustrins efterfrågan på råvaror och därigenom säkra sysselsättningeninom skogsindustrin. De motioner som behandlas i skatteutskottets betänkande nr27 berör i huvudsak skogskonton och skogsvårdsavgifter samt innehåller i vissafall förslag om översyn av skogsbeskatfningen. När def gäller kraven på översyn av skogsbeskatfningenhänvisar utskottet till åtgärder pä skogsvårdslagstiftningens område, såsomskogsbruksplaner, gallringstvång och avverkningstväng, I alla dessa ätgärderdominerar inslagen av reglering och samhällskontroll, I folkparfiets kommittémotion om skogspolitiken, somkommer att behandlas av senare , tar vi upp dessa frågor ochefterlyser kraftigare stimulanser fill ökad skogsavverkning, bl, a, genom attden omfattande reglering och centralisering som finns upphävs. Vi reagerardärför mot att utskottsmajoriteten i sin skrivning hotar med att ta tillytterligare ekonomiska styrmedel. Jag citerar vad utskottet anför pä s, 5:"Utskottet vill emellerfid inte utesluta att sädana ätgärder kan blinödvändiga om skogsindustrin ej får sitt rävarubehov tillgodosett," Jag yrkar,herr talman, bifall till reservation nr 2, Skogskontolagen ger som bekant skogsägaren möjlighet attgenom insättning av skogslikvid pä speciellt konto fä uppskov med beskattningenav Skogsbeskattningsfrågor m. m. skogsintäktenoch därigenom fördela skattebördan pä olika beskattningsår. Här har i motion Sk343 pekat pä detförhällandet att om medel på skogskonto flyttas från en bank till en annanskall medlen tas upp till beskattning för def är då pengarna flyttas, Defta är,som jag ser def, en helt orimlig bestämmelse, Ufskoffsmajorifeten instämmer i motionens syfte menhänvisar som i så många andra frågor till att det eventuellt skall komma en s,k, sfaketmetod för beskattning av enskild företagsamhet. En eventuell kommandesfaketmetod kan inte vara skäl för att skall avslå dennamotion, Def är skafteprincipen - att skogskontopengarna skallbeskattas när de tas ut eller när har förflutit - som är def viktiga,inte vilken bank pengarna finns insatta i. De kontrollfekniska och andra administrativa skäl somanges för denna regel är inte aktuella - eller borde åtminstone inte varadef. Det är förvisso en underlig tingens ordning, herr talman,aft man, på samma där ålägger banker och andra att tillskattemyndigheterna inleverera uppgifter om praktiskt taget alla räntor ochutdelningar som betalats ut , inte kan tilltro samma banker att pårätt sätt kunna meddela länsstyrelserna aff ett skogskonto har flyttats från enbank till en annan. Jag yrkarbifall fill reservation nr 3, Skogen mäste enligt vär uppfattning skötas sä aft den geren hög avkastning på lång sikt, Skogsvärdsavgiften skall enligt gällande principeranvändas till sådana insatser som är till nytta och gagn för skogsbruket. Dettagäller infe bara de allmänna insatserna för gallring, skogsbilvägar, planteringosv, utan även, som vi framhåller i partimotion om bättremiljövård, möjligheter att finansiera naturvårdsinsatser, som är fillnytta för skogsbruket. Vi har pekat på möjligheterna att genom skogsvärdsavgifterfinansiera bevarandet av urskogar eller gammelskogar samt en intensifieradforskning om försurningen för att minska de skador från luftföroreningar som jubl, a, drabbar våra skogar och oroar många skogsägare. Sådana åtgärder ärviktiga ur nafurvårdssynpunkt och för skogsbruket. Vi har i ett särskilt yttrande påpekat att vi, när detstatsfinansiella läget medger det, är för att det införs en lägreskogsvärdsavgift, Vi har ocksä anfört att regeringen bör uppmärksamma dennafråga och lägga fram förslag om sänkning av avgifterna så snart def är möjligtliksom aff det är en självklarhet aff skogsvårdsavgifferna fill alla delarskall komma skogsbruket till godo pä så sätt att skogsbruksägare kan dra nyttaav pengarna. Jag yrkar än en gång bifall till reservationerna 2 och 3, 108KARL-ANDERS (): I skatfeutskoffets betänkande nr 27 har vifrän en reservation beträffande skogsvårdsavgiften. Vi har även enreservafion tillsammans med och folkpartisterna beträffandemofiveringen i utskottets hemställan, I reservafionen angåendeskogsvårdsavgiften kräver vi i , liksom i en motion, attskogsvårdsavgiften skall avskaffas från , Skogsvärdsavgiften utgör en ren straffbeskaffning avskogsägare, Skogsvärdsavgiften har successivt ändrat karaktär från att havarit ett medel för utjämning av skogsvårdande insatser till att bli en extrapunktskaft på skogsbruket, 1974 betalade skogsägarna in ca 12 milj, kr, iskogsvärdsavgifter - eller motsvarande 0,9 %c av fastighetens taxeradeskogsbruksvärde. För /86 beräknas avgifterna fill ca 340 milj.kr. eller 8 %r på skogsbruksvärdet. Def är en nästan fiofaldig ökning avpromillesatsen och en treftiofaldig ökning vad gäller totalt inbetalade medel.Skogsvårdsavgiffs-medlen har tagits i anspråk för bl. a. åtgärder inomregionalpolifiken. Dessa åtgärder bör enligt vår uppfattning betalas avstatskassan och infe av skogsägarna som grupp. , med de lägre avgifterna, hade skogsägarna enviss service på förmånliga villkor frän skogsvårdsstyrelserna, men fårskogsägarna betala höga taxor, när de utnyttjar skogsvärdsstyrelsernastjänster. Timtaxan för en skogvaktare är . Härtill kommermoms, så att den totala timkostnaden blir ca . Det innebär ca 2 000 kr.för en hel dags medverkan, och det kan knappast betraktas som en subventioneradtaxa. Genom 30-dubblingen har skogsvårdsavgifternablivit en betungande pålaga för skogsbruket. I kombination med ökade förmögenhetsskatterhar uttaget passerat toleransgränsen. Skogsvärdsavgiften beräknas, som jagnämnt, på det taxerade skogsbruksvärdet och innebär att skogsägare i södra ochmellersta genom höga taxeringsvärden drabbas extra hårt. Avgifternainnebär dessutom att skötsamma skogsägare får betala, medan eventuella bidraggår till dem som inte skött sin skog sä väl. Avgifts- och bidragssystemetinnebär således en överföring frän skötsamma till mindre skötsammaskogsbrukare. När skogsvårdsavgifferna slopas fär näringen naturligtvissjälv svara för de skogsvårdande uppgifterna. Det kan ske genom avtal medstaten enligt modell som tillämpas för andra liknande kostnader.Regionalpolitiskt stöd till skogsbruket i inland fär betalas överstatskassan liksom anslag till skogsbilvägar. Skogsvärdsavgiften drabbar skogsägarna allt hårdare ochupplevs som helt orättvis och mäste avvecklas sä snart som def är möjligt. Reservafion 2, som vi undertecknat tillsammans medmoderater och folkpartister, avser utskottets motivering. 1 reagerar vimot alla tankegångar att tvinga skogsägare till avverkningar. Det är stimulansfill avverkningar som behövs - infe tvång. Med hänvisning till det anförda yrkar jagbifall till reservationerna 2 och 5 och i övrigt till utskottets förslag. Skogsbeskattningsfrågor m. m. 109JOHN (vpk): Skogsnäringen har stor betydelse för värtland. Den sysselsätter ett stort antal människor, och många orter är heltberoende av denna näring. Den inbringar för vårt land stora exportinkomster.Med defta som bakgrund är def inte förvånande att det, t. ex. närvirkesförsörjningen inte fungerar som den skall, blir intensiva debatter om vadsom bör göras. I akuta lägen, där åtgärderna får formen av renabrandkårsutryckningar, blir resultatet därefter. Åtgärderna kan då göra merskada än nytta. Skogsbeskattningsfrågor m. m. I den debatt som av och till blossar upp hör mnn ofta attindustrins behov nv virke måste fillgodoses. Detta är självfallet viktigt, mendet får naturligtvis infe innebära att man då åsidosätter kravet på ettlångsiktigt skogsbruk. Det tål att upprepas att def med den betydelse somskogsnäringen har i vårt land är av största vikt att brukandet av våraskogstillgångar sker på det absolut bästa sättet. Här ingår som en viktig delför kommande års virkesförsörjning en väl skött skogsvård. Utgångspunkten måstesåledes vara en väl fungerande virkesförsörjning, baserad pä ett långsikfigtoch uthålligt brukande av våra skogstillgångar, där ocksä kravet på kvalitethar sin givna plats. Virkesförsörjningen till våra industrier har inte varitnågot problem när det gäller storskogsbruket. Snarare är def väl så, attbehovet av virke på många häll har medfört en överavverkning och att def därförkommer att bli vnd man kallar en virkessvacka framöver. Nej, problematiken gäller det privata skogsbruket. Vi hnrhär i landet ca 235 000 privnta brukningsenhefer. Dä mänga av dessa enheter ägsav flera personer, är det verkliga antalet enskilda skogsägare över 300 000.När det gäller ägandeförhållanden inom skogsbruket som framgår av officiellstatistik, olika undersökningar samt virkesförsörjningens egenintervjuundersökning, så ser man aff def är under mycket skilda förhållandensom dessa personer äger sin skogsmark. a. framgår aff ca 30 %avprivatskogsägnrna är heltidssysselsafta utanför brukningsenheten. Def vilarsålunda ingen större mysfik över derns hnndlande om de inte visar någon störrebenägenhet aft avverka sin skog i önskvärd utsträckning. Inkomsten avskogsavverkningen kommer sålunda aft läggas ovanpå derns ordinnrie inkomst,vilket innebär att endast en mindre del av avverkningsinkomsfen kommer att fäbehällas. Från skilda häll har def framförts krav pä att dettaproblem skall åtgärdas genom sänkta marginalskatter. Men det är en åtgärd somvi nnser vnra helt oacceptabel. Def har ju också aktualiserats olika förslagtill andra ätgärder, bl. a. i form av olika straffavgifter. Dessn finner vi ocksåoacceptnbln, eftersom vi anser att man därmed kan äventyra målsättningen om ettlångsiktigt skogsbruk. Problematiken kring det privata skogsbruket, som till endel hnr redovisnts i vår motion som behnndlas i detta betänkande, kräver enligtvär mening andra åtgärder. Vi tycker att allt tnlnr för en ändradskogsbesknftning. Rent nllmänt bör en sådan beskattningsform slä hårdast mot deskogstillgångar som bör avverkas och mot sädann som inte föryngras i tid.Däremot bör den vara generös mot alla skogsvärdsåtgärder och knnske neutral motgnilring, som bäde är en skogsvårdsåtgärd och en avverkning. Det skulle medandrn ord vnra en beskattning av tillväxten i stället föravverkningsinkomsternn. En sädan beskaftningsform skulle också stimulera fillbättre skogsvårdsåtgärder. Frågan om eff tillväxtbeskaffningssystem hnr ju ocksåtidigare diskuterats i denna kammare, och det argument som då hnr framförts motett sädnnt aff kännedomen om de enskilda fnsfigheternn är säbristfällig. Vi har tidigare inte ansett defta skäl vara särskilt välunderbyggt. 1 varje fall anser vi att det inte kan hävdas med sammnbestämdhet, eftersom vi kommer aft fä skogsbruksplaner upprättade pä nllnfastigheter nv skogligt värde. När dessa planer är inrättade, bör den nödvändigagrunden ha Ingts för att införa en fillväxfbeskattning. Vi menar, aft om detsunda förnuftet får råda vidutarbetandet av ett tillväxfbeskatfningssysfem, skall inga större orättvisorkunna uppstå. Helt klart måste vissa övergångsbestämmelser införas. Def finnsju fastigheter som har avverkats mycket hårt och som i stort sett består avoavverkningsbar skog. Hänsyn måste självfallet tas till sådana omständigheter. Utskottet har i sin behandling av mofionen om ändradskogsbeskaffning inte anfört några som helst skäl mot att införa en sädanbeskattningsform. Man vill tydligen avvakta eventuella brandkårsutryckningarom, som man säger, skogsindustrin ej fär sitt rävarubehov tillgodosett. Skalldet, om det blir nödvändigt, äter handla om hastigt ihopsnickrade ätgärder, somåter kommer att stöta på patrull? Utskottet konstaterar ju att def har stött påproblem att genomföra sådana åtgärder, och det får man kanske tacksamt notera.Med den betydelse som skogsnäringen har i vårt land tycker vi att def äranmärkningsvärt att en väl fungerande virkesförsörjning av och till skallsäkras genom akuta utryckningar. Det mäste väl vara i allra högsta gradangeläget aff få till stånd lösningar av långsiktig karaktär, men defta ärutskottet tydligen inte berett att diskutera. Med detta vill jag yrka bifall fill reservation nr 1. Skogsbeskattningsfrågor m. m. 110KJELL (): I skaffeufskottefs betänkande 27 behandlasfio motioner väckta under allmänna motionstiden. Mofionerna berör tre olikaområden inom skogsbeskattningen. Det första området gäller översyn av skogsbeskattningenför att motverka för låg skogsavverkning. Som flera motionärer mycket riktigtpåpekar har skogsnäringen stor betydelse för vårt lands ekonomi. Näringensysselsätter närmare 300 000 människor och är i behov av en jämn avverkning. Omavverkningsnivån ligger på en alltför låg nivå, som inte fillgodoser skogsindustrinsbehov av råvaror, kan detta orsaka problem för många människor, företag ochbygder i värt land. I syfte att förbättra situationen beslutade 1983om förändringar inom skogsvårdslagstiffningens område. Detta innebar krav påskogsbruksplaner, skyldighet att gallra skog och slutavverka för att ta fillvara den avkastning som skogen ger. Utöver detta skall ockä nämnas ökadestafliga insatser inom andra områden som berör skogsbruket. Def gällerforsknings-och utvecklingsarbete, information och utredningsarbete osv. För att skogsbruket ytterligare skall förbättras pågår nubearbetning av utredningen om bättre struktur i jord- och skogsbruk. om ställföreträdare för dödsbon i vissa fall tangerar dessa frågor.Det är vår förhoppning att dessa båda utredningar kan komma med förslag sominnebär förbättringar inom skogsbruket. Utskottet vill inte bifalla mofionerna omöversyn av skogsbeskatfningen men säger att vi inte kan utesluta attsådana åtgärder kan bli nödvändiga om skogsindustrin infe får sift rävarubehovtillgodosett. Det andra området gäller skogskonto. I tvä motioner yrkasaft möjligheterna fill uppskov med beskattningen av skogsintäkter skallutökas. beslöt införa de nuvarande reglerna. De tidigarereglerna, som motionärerna vill återinföra, ansågs vid utskottsbehandlingenvara 11 protokoll 1985/86:93-94 Skogsbeskattningsfrågor m. m.