prot · G90954 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag yrkar bifall till betänkandets bådareservationer, men inte heller jag har för avsikt att begära votering. AnL 160PER-OLA (); Traditionsenligt har erhållitregeringens redogörelse för de statliga företagen och deras verksamhet. Det är ett omfattande aktstycke sorn har lagtsfram, vilketvisar på den omfattning som den statliga företagssektorn har i vårt land. Enligt redogörelsen finns det ca 180 statliga företag.Dessa företag i sin tur äger helt eller delvis eller har minoritetsandelar iytterligare närmare 750 olika bolag. Det är ingen överdrift att påstå att den statligaföretagsgruppen svarar för en betydelsefull del i såväl industriell som annanverksamhet i vårt land. De statliga företagen har betyttoerhört mycket när det gäller idéutveckling, innovationer och nya produkter.Mätt i pengar svarar de statliga företagen för en omsättning på ca 153miljarder kronor , det år som redogörelsen omfattar. Ett annat mått på den statliga företagssektorns omfattningär antalet anställda, som enligt redogörelsen uppgår till drygt 300 000 personer. En av de absolut tyngsta - och kanske mest bekanta -delarna i den statliga företagsgruppen är . med en omsättning på nära12 miljarder kronor . När man tar del av redovisningen för framgår detatt koncernens resultat försämrats jämfört med åretinnan. Det har också förekommit, uppgifter om att hareller kan komma att få behov av ytterligare kapitaltillskott på det sätt somtidigare har varit vanligt. Det är känt att Statsföretagsgruppen under årenslopp har tillförts betydande summor och att det är ett visst antal företag somhar orsakat detta stora behov av kapitaltillskott. Vi vet nu att Procordiakoncernen under de senaste åreninte har drivit verksamheten i oförändrad omfattning. Verksamheten harexpanderat, delvis genom nya företagsköp. Detta föder automatiskt frågan påvilket sätt Statsföretagsgruppens kapitalförsörjning skall ske. har staten svarat för tillförseln av nyttkapital, det har sett till. Vi vet också att det är ganska avsevärdabelopp som vi har varit med och fattat beslut om. Men i ett läge med mycketansträngda statsfinanser bör man Prot.1985/86:54 undvika att tillskjuta ytterligare medel, i synnerhet somriskkapitalförsörj-17 december 1985 ningen kan ske på annat sätt. Vi menar att regeringen i första hand bör utnyttja denkapacitet och det kapital som finns på den allmänna kapitalmarknaden, dvs.fondbörsen. Genom försäljning och börsintroduktion bör den statligaföretagsgruppens behov av kapitaltillskott tillgodoses, inte främst viastatsbudgeten. Frågan om börsintroduktion är ingalunda ny. Jag kan.liksom , erinra om beslutet om . Men jag tvingaskonstatera att och den socialdemokratiska riksdagsrnajoritetendärutöver inte har visat något större intresse för börsintroduktion. Försäljning av statliga företag kan vara en lämplig metodockså för att åstadkomma en viss minskning av budgetunderskottet, vilket vialla strävar efter. I reservation nr 1. som jag yrkar bifall till. framhållervi reservanter vikten av att regeringen klarlägger på vilket sätt staten skallkunna tillgodogöra sig kapital genom försäljning av t, ex. olika dotterbolagtill . Enligt min och mening bör göraett principuttalande och slå fast att nödvändiga kapitaltillskott till denstatliga företagsgruppen skall finansieras genom börsintroduktion ochnyemissioner riktade till allmänheten. En utförsäljning av statliga företagmedför ju också en spridning av ägandet, vilket med all säkerhet kan ha envitaliserande effekt på det näringspolitiska klimatet i vårt land. Av någon underlig anledning har socialdemokraternahittills, med undantag för , motsatt sig sådana här lösningar. Detskulle vara intressant att få veta orsaken till denna negativism frånsocialdemokraternas sida. Jag vill därför fråga ; Vilka motiv harni socialdemokrater när ni motsätter er en börsintroduktion och utförsäljningav statliga företag? Är det maktpolitiska eller näringspolitiska motiv somleder er fram till era beslut? Sedan,herr talman, några ord orn ; har förorsakat ettbetydande kapitalflöde från staten till företaget. Av flera skäl är därförtiden nu mogen att stoppa detta kapitalflöde. Det är rnot den bakgrunden som vifrån anslutit oss till det i reservation 2 framförda kravet på ettregeringsförslag som syftar till en likvidation av . Jag ber med detta, herr talman, attfå yrka bifall till reservation 2. I likhet med de tidigare talarna skall inteheller jag begära votering. AnL 161LILLY (); Till näringsutskottets betänkande nr 7 harfogats två reservationer. Den ena behandlar behov av riskkapital ochfrågan om hur detta skall tillgodoses. Den andra handlar om Zenits verksamhet.Jag skall något beröra båda reservationerna utan att gå in på historiken, somär väl känd för denna kammare. Beträffande reservation nr 1 vill jag säga att riksdagensedan 1980 har behandlat motioner om börsintroduktion och försäljningav statliga foretag. Varje gång har avvisat tanken pä en planmässigförsäljning, helt eller delvis genom börsintroduktion. Detta är en fråga som får prövas från fall till fall.Statliga företag har också sålts, men har även köpt företag som ettled i den omstrukturering som sker inom företaget för att få slagkraftigaverksamhetsområden. I motionen från krävs att behov avriskkapital skall tillgodoses genom börsintroduktion och nyemissioner.Utskottets majoritet noterar att det inte finns någon framställning frånProcordia om att statsmakterna skall bidra rned ytterligare riskkapital.Tvärtom har utskottet fått besked från ledning att företaget iförsta hand skall frigöra kapital genom fortsatt sanering av koncernen. Detförhåller sig alltså inte på något sätt så som befarar. OmProcordia anser att något företag bör börsintroduceras, antar jag att enframställan därom görs. Det finns därför ingen anledning för att göraett sådant uttalande som reservanterna föreslår. Vi anser att frågan tillsvidare bör stanna inom företaget. Som vi har sagt tidigare bör frågan omförsäljning eller börsintroduktion bedömas från fall till fall. har nämnts som exempel när rnan talat om ettförsta steg på vägen mot introduktion av statliga företag på börsen. Jag villdå erinra om att framställning i det fallet gjordes av själv. Jagvill tillägga, som svar också till , att vi inte har motsattoss en börsintroduktion eller försäljning av vissa statliga företag, men om ensådan skall ske bör det ske på förslag av det aktuella företaget självt. Närdet gäller finns det i det här sammanhanget ingen anledning förriksdagen att använda pekpinnar. Jag yrkaravslag på reservation nr 1. I reservation 2 krävs att regeringen skall lägga framförslag om snabb likvidation av Zenit. Utskottets majoritet delar inte denuppfattningen. De åtaganden till förmån för Zenit som riksgäldsfullmäktige hargjort anser vi i sak välbefogade. De innebär inte, liksom inte heller varfallet med den första åtgärden , att Zenit får kapitaltillskott förytterligare drift, utan åtagandena gäller eventuella framtidarealisationsförluster i förhållande till bokförda värden. Förfarandet innebäralltså inte någon ökning av redan utfärdade garantiåtaganden. Det alternativ reservanterna rekommenderar är en tämligenomedelbar likvidation av bolaget. För det första skulle man med det förfarandetmöjligen få intäkter motsvarande skrotvärdet, för det andra skulle man få enonödig kapitalförstöring och för det tredje skulle den ekonomiska belastningenpå riksgälden sannolikt bli större än den blir med det beslut man fattat ochsom reservanterna kritiserat. Jag yrkar avslag på reservation nr 2 ochbifall till näringsutskottets hemställan i dess helhet. AnL 162PER (); nämnde en planmässigförsäljning av statliga företag. Det är riktigt att vi är ute efter att försökaavlasta statskassan en stor del av de medel man har utestående genom att manäger ett stort antal statliga företag. Ett skäl är naturligtvis att vi måste försökase till att minska den statliga upplåningen. Men det huvudsakliga och mestväsentliga skälet är att vi anser att de flesta statliga företagen skulle habättre utvecklingsmöjligheter med andra ägare. Prot.1985/86:54 ' Den andra frågan som tog upp gällde Zenit ShippingAB;s snabba avveckling, där vi begär en likvidation avföretaget. En likvidation innebär en planmässig avveckling, där man viakonkursförvaltaren eller annan göd man försöker ta till vara de ekonomiskavärden som finns i flottan. Uppenbarligen måste det på något sätt ha funnitsett misstroende mellan företagsledningen och regeringen. Man har varit oenigorn huruvida man fått sälja fartyg under det bokförda värdet eller ej. Det ärett klart tecken på att det har rått förvirring om vad man egentligen skulle hasysslat rned. Vi konstaterar att om man hade gjort en snabb avveckling av ;s flotta , så tyder mycket kvalificerade beräkningar påatt förlusten skulle ha stannat på 1 100-1 400 miljoner. Därutöver har man tilldags dato förlorat utöver den nedskrivning manhade behövt göra 1983. Det visar att denna handlingsföriamning kostade storadriftsförluster. Det har varit en felaktig spekulation, som jag tycker ärmycket beklaglig och där vi borde ha agerat mycket snabbare. AnL 163 (); undvikeratt ge något besked när det gäller börsintroducering av underhänvisning till att det ännu inte finns någon formell ansökan. Det som ärintressant med är att dess VD i olika sammanhang har aktualiseratbehovet av riskkapital i samband med utveckling av intressanta affärsområden.Han har som ett alternativ till ett ägartillskott, vilket han förmodligen käntpå sig kornmer att bli besvärligt inte minst med tanke på uttalanden frånregeringshåll, nämnt en börsintroduktion. Självfallet skulle det både förkammarens ledamöter och för koncernledning vara mycket intressantatt få reda på socialdemokraternas i näringsutskottet principiella inställningtill denna möjlighet. Det skulle också vara intressant att få veta vad man kanförvänta sig för svar i ett läge där ägartillskott inte står till buds. Hurskall verkställande direktören klara situationen, om han dessutom får nej frånregeringen och socialdemokraterna till en börsintroduktion? AnL 164PER-OLA (); säger att man får pröva frånfall till fall huruvida man skall utförsälja företag och börsintroduceraföretag. Jag vill påstå att denna tuvhoppspolitik inte är särskiltframgångsrik. Jag tror att det är viktigt att och även regeringen haren klar policy när det gäller synen på de statliga företagen. Jag tror också att det är viktigt att ledningfår ett besked huruvida det är statsmakterna som skall ställa upp med kapitalframöver, eller vilka regler som skall gälla då kapitalbehovet kommer attställas på sin spets. Jag fick inte något svar av på det jagftågat om; Är det maktpolitiska motiv eller är det näringspolitiska motiv somär styrande och vägledande när det gäller socialdemokraternas syn på statligföretagsamhet? Jag tror att det är viktigt att kammaren nu får besked omhur det förhåller sig i denna fråga som har så stor ekonomisk betydelse förstatsfinanserna. Det fårinte vara så, att man sätter på sig skygglappar och icke är beredd att pröva nyagrepp inom den statliga företagssektorn. Jag tror att en introduktion påbörsen av vissa företag inom den statliga sektorn i stor utsträckning skulleinnebära en vitalisering av svenskt näringsliv. Dessutom skulle detkapitaltillskott som finns på fondbörsen kunna utnyttjas för framgångsrikainvesteringar. har man ju efterlyst fina projekt att satsa pengari. Obligatorisk kontroll genom teknisk provning Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten orn näringsutskottetsbetänkande 8.) AnL 165 TALMANNEN; Kammaren övergår nu till att debattera näringsufskottetsbetänkande 8 om förslag till lag om obligatorisk kontroll genom tekniskprovning m. m. Obligatoriskkontroll genom teknisk provning AnL 166STEN (); I näringsutskottets betänkande nr 8 behandlasregeringens proposition nr 27 med förslag till lag om obligatorisk kontrollgenom teknisk provning rn. m. Dén föreslagna nya lagen skall ersätta en nugällande lag om riksprovplatser som tillkom 1974 samt en lag som tillkom ett årsenare och som gäller beslutanderätt för riksprovplats som ej är myndighet. Utskottsmajoriteten tillstyrker regeringens lagförslag idess helhet och hemställer att beslutar att den nya lagen träder ikraft . Syftet med den nu gällande lagstiftningen på området ifråga var att skapa klara ansvarsförhållanden och ett samstämmigt handhavandeav kontrollfrågorna. Men resultatet har, som vi moderater påpekar i denkommittémotion som vi väckt med anledning av propositionen, mera blivit enfråga om ökad byråkrati - bl. a. som en följd av att staten tog över uppgiftersom tidigare hade skötts på ett annat sätt. Kritiken har därför vuxit motriksprovplatserna, dvs. de myndigheter eller myndighetsliknande organ som haratt utföra lagstadgade kontroller. De har i många fall inte haft förmåga atteffektivt ordna kontrollverksamheten på ett tillfredsställande sätt i kostnads-och tidshänseende. Enligt vår uppfattning har inte heller målet - att skapa ettsamstämmigt handhavande av kontrollfrågorna på olika-områden - uppnåtts. Regeringen, som naturligtvis inte har kunnat undgå attnotera denna kritik, har därför kommit med förslag till en rad smärreförändringar i det nuvarande systemet med riksprovplatser. All obligatoriskkontroll skall nu kunna täckas av den nya lagen, även om det inte är nödvändigtatt riksprovplatser utses för varje kontrollområde. Det är i sig positivt, vilket framhålls i den moderatamotionen, att regeringen har föreslagit en ny lagstiftning på detta område.Dess värre har varken de som deltagit i den utredning som legat till grund förpropositionsförslaget eller regeringen övervägt några mer genomgripandeförändringar. Visserligen föreslår regeringen att det som ett komplement tillriksprovplatserna skall finnas auktoriserade provplatser. 12 protokoll 1985/86:53-54 Obligatorisk kontroll genom teknisk provning att dessaskall fungera under överinseende och kontroll av resp. riksprovplatser.Regeringen slår i propositionen fast att det inte kan bli fråga om någonkonkurrens mellan olika provplatser; Det förefaller oss som om regeringen uppfattningen att konkurrens inte kan förenas med ett opartisktprövningsförfarande. Av liknande skäl vill regeringen nu fastställa att"samhället" måste ha det avgörande inflytandet i riksprovplatsernasstyrelser. Vi anser, i likhet med vad har anfört isitt remissvar över utredningen, att det är kompetensen hos det provandeorganet som skall vara utslagsgivande för om detsamma skall godkännas somoffentlig kontrollanstalt. Dessa synpunkter utvecklas i remissvaret påföljande sätt: "Kompetensen är i ringa grad beroende avägarförhållandena. En privat organisation vars hela existens vilar påförtroendet hos kunderna kommer med all sannolikhet att uppträda sakkunnigt ochomdömesgillt, om den utsågs till offentlig kontrollanstalt. Det vore slöserimed redan knappa resurser att bygga upp ny kompetens inom en offentlig kontrollanstaltom motsvarande kunnighet finns på annat håll." Som vi anför i reservationen nr 1, borde regeringen iförslaget i stället ha tagit sikte på det grundläggande problemet att deföreskrivande myndigheterna ställer alltför vittgående krav på kontroll.Jämfört därmed är organisationen av kontrollen en andrahandsfråga, menregeringsförslaget är beträffande organisationen klart otillfredsställande.Således har systemet med riksprovplatser alltjämt starka inslag avkonkurrensbegränsning. bör därför avslå lagförslaget och anmodaregeringen att utarbeta ett nytt förslag till lagstiftning. Huvudpunkterna iett nytt sådant lagförslag bör enligt vår uppfattning vara följande; Denobligatoriska kontrollen bör begränsas till de områden där det finns starkaskäl för sådan kontroll. Lagstiftningenbör utformas så att kontrollen kan organiseras på sätt som passar förhållandenainom olika områden. Riksprovplatsernasnuvarande monopolställning inom resp. kontrollområde bör omprövas, Kravet på ettbestämmande inflytande över verksamheten från det allmänna bör slopas. Jag ber med detanförda att få yrka bifall till reservationerna 1,2 och 4. Jag vill, i likhet med vad Per anfördebeträffande föregående äi'ende, låta talmannen avgöra detta genom acklamation. AnL 167GUDRUN (): tillstyrkeri huvudsak betänkandetom ny lagom obligatorisk kontroll genom teknisk provning. Vi gör det därför attvi tolkar förslaget som en liberalisering av nuvarande bestämmelser. Det äravsikten -efter vad som kan utläsas av förslaget - att företagens egnakontrollåtgärder, den s, k, egenkontrollen, skall få en mera framskjuten platsän tidigare. Ett antal auktoriserade kontrollorgan skall kunna utöva kontrolleninom ett område, i stället för en enda offentlig kontrollanstalt. Från sida anser vi det vara ett steg i rättriktning. Vi tror också att ett ökat konkurrensförhållande mellanprovningsorgan effektiviserar verksamheten. förväntar vi oss attförenklingar och större flexibilitet, som framhålls i betänkandet, skall kunnaleda till ett smidigare system och förhoppningsvis också stävja byråkratiskstelbenthet. Vi tycker emellertid att det är svårt att riktigt klartutläsa av lagtexten hur långtgående förenklingar och benägenhet att tillåtaegenkontroll eller auktorisation som lagen kommer att innebära. Därför är detmed en viss tveksamhet som tillstyrkan från sida sker. Vi har emellertid för avsikt att noga följa lagenstillämpning. Om de förväntningar som man har fog att ställa inte kommer attinfrias i tillräckligt hög grad, återkommer vi i frågan. Så snart som någonutvärdering kan avläsas avser vi att pröva om lagtextens tillämpning liggertill grund för en väl fungerande provningsverksamhet. Det här sagda framgår i ett särskilt yttrande frånfolkpartiet i utskottet. När det gäller och dess kontroll tycker viatt omständigheterna är mycket speciella. roll som producent,affärsdrivande verk och myndighet gor att det är olämpligt att verket harmonopol på provning av konkurrerande företags produkter. Även om frågan haruppmärksammats och är föremål för utredning bör åtgärder omgående vidtas föratt flytta provningen till en opartisk provare. tillstyrker därförreservation 2. Beträffande provning av trämaterial och träkonstruktionerföreslås i två folkpartimotioner att en förbättring kommer till stånd, mestrent geografiskt. I motionerna framhålls att produkter frånträförädlingsindustrin i borde få genomgå provning vidTräteknikcentrum i . måste produkterna typgodkännas förbyggnadsändamål nere i . I reservation 3 betonas att den typen av flexibilitet ochökad benägenhet att ge auktorisation som framhålls i lagförslaget bör leda tilljust de förenklingar som efterlyses i motionerna. Tyvärr harutskottsmajoriteten inte varit benägen att visa denna vilja . Däremottycker vi att om man vill framhäva att effektivitet verkligen eftersträvas, böråtgärder av det slag som tas upp i motionerna 863 och 768 vidtas. I den frågan tillstyrker därför reservation 3.Inte heller jag har för avsikt att begära votering i frågan. Obligatorisk kontroll genom teknisk provning AnL 168IVAR (): Vi i tycker att regeringens förslagtill lag om obligatorisk kontroll genom teknisk provning m. m. i huvudsak ärbra. Enligt propositionen är syftet med lagen och förslaget i propositionen: att samordna provningsresurserna och skapa garantier fören kompetent, korrekt och effektiv verksamhet. att förenkla och effektivisera kontrollåtgärderna utan attsäkerheten eftersatts, attkontrollen inte skall vara mer omfattande än nödvändigt, attkontrollen skall anpassas efter det verkliga behovet och att undvika krav och regler som verkar onödigtkostnadshöjande eller skapar byråkratiskt krångel för näringslivet, industrinoch enskilda. Obligatorisk kontroll genom teknisk provning Regeringens syfte med det nyalagförslaget är alltså klart tillfredsställande. Framtiden får utvisa om det ipraktiken håller måttet. Vi i är inte helt övertygade om det, men anserdet rimligt att inte döma i förväg. Mycket beror på hur lag och organisationtillämpas och utnyttjas. Om de positiva ambitioner som vi tycker klart finns iregeringens förslag får fullt genomslag i det praktiska genomförandet, tror viatt det hela kan ge ett hyggligt resultat. Det finns i det betänkande som vi nu behandlar enreservation med anledning av motion 1985/86:114. Det gläder oss attmoderaterna och har anslutit sig till den. Vi beklagar attregeringspartiet inte har samma klarsyn och handlingskraft. I sak är allapartier överens om att det är olämpligt att har monopol på att provatelematerial. Denna enighet i sak borde ha varit en god grund för ett enigtbeslut om att denna provning skall flyttas utanför . Regeringspartiet kryper bakom en utredning i ärendet ochvill inte biträda förslag om en provisorisk utflyttning tills en meraslutlig lösning kan åstadkommas på grundval av nu pågående utredning. Vi icentern anser det oacceptabelt att denna provningsverksamhet skall ligga kvartvå ytterligare på , när det enligt vär bedömning finns mycketgoda möjligheter att praktiskt taget omgående flytta över den till ettopartiskt organ. Jag yrkar bifall till reservation 2. I reservation 3 tas en principiellt viktig fråga upp. Ipropositionen sägs att resurser hos olika provningsorgan skall kunna utnyttjasför den obligatoriska kontrollen. Majoriteten vill inte ta steget fullt ut ochgenom ett tillkännagivande till regeringen stryka under vikten av att dennamöjlighet utnyttjas i större utsträckning sedan den nya lagen trätt i kraft.Det kan synas vara nyanser som skiljer reservanter och majoritet, men ävennyanser kan i praktiken och i ett längre perspektiv ha stor betydelse förutvecklingen och hur väl de totala resurserna utnyttjas. Jag yrkar bifall till reservation 3. Avslutningsvis vill jag bara konstatera att regeringenbetraktar det nu aktuella lagförslaget som ett led i strävandena att förbättraden offentliga förvaltningen genom bl. a. regelförenklingar och minskatkrångel. Även om det bara är ett litet tuppfjät som tas på den vägen, är detändå angeläget att notera varje litet steg i rätt riktning och att uppmana tillfler och mer kraftfulla åtgärder framöver. AnL 169SIVERT (): Den lagstiftning inom den officiellaprovningen som vi nu behandlar innebär att tillämpningsområdet vidgas till attomfatta all provning som är tvingande. Dessutom innebär propositionen attsystemet med riksprovplatser får ökad flexibilitet, Provplatssystemet skallutgöra ramen för en sådan kontroll som föreskrivs av olika myndigheter med stödi författningen. Det är de föreskrivande myndigheternas sak att bestämma vilkakrav som skall ställas, vilken kontroll som behövs och hur den skallgenomföras. Propositionen syftar till att förbättra den offentligaförvaltningen genom regelförenklingar och minskat krångel. kunna anpassas till den utveckling som pågår inomindustrin mot alltmera avancerade system för kvalitetsökning och kontroll avproduktionen, Företagens egen kontroll bör kunna få en mer framskjutenroll . En sådan granskning gör det möjligt att samhällets kontrollkan minska i omfattning och mer inriktas på kontroll av företagens egenverksamhet. Utskottsmajoriteten ställer sig bakom regeringsförslagetmed undantag för ikraftträdandet, där utskottet förslår att det börsenareläggas med en manad till . Jag yrkar bifall till näringsutskottetshemställan i betänkandet 1985/86:8. Fyra reservationer har fogatstillbetänkandet. I reservation 1 yrkar avslag på propositionenoch hemställer om ett nytt förslag till lagstiftning på området. De hävdar attregeringen borde ha tagit sikte på att föreskrivande myndigheter ställeralltför vittgående krav på kontroll. Den frågan kan inte gärna behandlas isamband med organisationsfrågan, varför jag yrkar avslag på reservation 1, Reservation 2, som de tre borgerliga partierna har enatskring, gäller provning av teleutrustning,' en fråga som är föremål förbehandling i en nyligen tillkallad utredning. Resultatet av den översynen börenligt vår uppfattning avvaktas. Jag yrkar därför avslag på reservation 2,