prot · G90939 · 1985-12-31 00:00:00 — Detfinns mot den här bakgrunden starka skäl som talar för en högskola för södraStockholmsregionen, För universitets del skulle det innebära enminskad belastning, vilket förmodligen skulle ge många kvalitativa fördelar.Även om den södra högskolan skulle utvecklas enligt det maximala alternativetskulle i fortsätta att vara en utomordentiigtstor utbildningsenhet. För de studerande från södra skulleden stora belastning som resorna innebär minska på ett avgörande sätt. Förstora grupper människor för vilka de långa resorna till är etthinder skulle möjligheten till högskolestudier öppnas. För kommunerna i södraStockholmsregionen skulle en högskola av detta slag innebära en allmänstimulans och bidra tiH strävandena att minska den stora obalans som förnärvarande råder i regionen i ekonomisk, socialt och sysselsättningsmässigtavseende. Enhögskola i södra borde kunna ge ett förhållandevis brettutbud av kurser i första hand i ämnen med stort elevunderlag, som språk,samhällsvetenskapliga, ekonomiska och sociala ämnen samt vissanaturvetenskapliga ämnen. Det finns också ett klart intresse av att förläggatekniska utbildningar till den södra regiondelen. Hur brett utbildningsutbudetkan bli är givetvis beroende av vilket elevunderlag man slutgiltigt räknar med.Mycket talar för en successiv utbyggnad. Medhänvisning till vad jag anfört hemställer jag om att få ställa följande frågatill chefen för ; Är statsrådet beredd att ta initiativ thl attutreda frågan om en högskola för södra ? l9SSIM:n av () till statsrådet om kostnadsansvaret för vissa arkeologiskautgrävningar: I en debatt mellan statsrådet mig diskuterades utbyggnadsplanerna i . Jag hävdade då att, tillföljd av de orimligt höga kostnaderna för utgrävningarna som enbart drabbarbyggherren, här kommunen, denna sökte speciella utvägar för sina om- ochutbyggnadsplaner, nämligen att koncentrera placeringen av två vamhallar plats i den gamla staden, kvarteret , vilket innebär ettotympligt och stort utbyggnadsförslag. Man vill också använda en nygrundläggningsmetod som leder tHl att man lägger "lock" över fornlämningarnai den s, k, svarta jorden, I ett annat byggprojekt. Nunnan, överexploaterasenligt förslaget det känsHga området vid den gamla prästgården och kyrkoruinenS:t Per genom ett trevåningshus för äldreboende. Exemplen illustrerar hurbyggherren - i detta fallet kommunen via sitt 1985/86:39 bostadsföretag - tvingas söka nedbringa utgrävningskostnaderna till förfång 28november 1985 för utformning och lämplighet i den speciella miljöninnebärande också att vi M rlrl 1 rl f/i går mlstc omarkcologiska fyud, som kuunat ge OSS viktiga kuHskaper om vår historia. Riksantikvarieämbetethar besvärat sig över beslut att fastställa stadsplanen förbostadsområdet och har i sina besvär skarpt kritiserat stadsplanerna försåväl Nunnan som Kyrkolunden, Förnärvarande remissbehandlas betänkandet SOU 1985:13 "Fornläm-ningar ochexploatering", och enligt vad jag erfarit är kommuner med erfarenhet avutgrävningskostnaderna kritiska till den nuvarande ordningen beträffandekostnadsansvaret mellan stat och byggherre, medan länsstyrelsernas majoritetanpassligt yttrar sig till förmån för utredningens förslag på denna punkt. Kan statsrådet tänka sig att vid utformningenav en eventuell proposition ta hänsyn till faktorer som indirekt kommit framoch som inverkar på hur och om angelägna utgrävningar skall ske? beredd att acceptera att staten har ett kostnadsansvar vidutgrävningar av riksintresse samt klart markera var gränsen för kostnadsansvaretför staten på grund av riksintresse bör hgga? 32§ Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1985/86:239av () till justitieministern om nya lokaler för polisen iMalmö: Pohsen i har varit i behov av nyalokaler. De nuvarande är hårt slitna, vilket bl. a. medfört att arrestlokalernautdömts. har på regeringens uppdrag ansvarat förprojektering av en ny förvaltningsbyggnad för polis och allmänt häkte i ,Projekteringsarbetet är nu slutfört, och jag vill med anledning av detta frågajustitieministern följande: Kommer förvaltningsbyggnaden för polis och allmänthäkte i att kunna byggas under nästa budgetår? 1985/86:240av () till utbildningsministern om fastighets-ochbostadsförvaltning som högskoleutbildning: Värdet på byggnadskapital beräknas tilldrygt , vilket utgör tre fjärdedelar av landetsrealkapital. Huvuddelen av landets realkapital utgörs således av byggnader. Det är mot denna bakgmndanmärkningsvärt att ingen utbildning på högskolenivå finns förfastighets- och bostadsförvaltare. "O tidigare uppmärksammats, vilket ledde till attbostadsdepartementet tillsatte en arbetsgrupp för attkartlägga behovet av en sådan utbildning. Arbetsgruppen överlämnadei förslag om att högskoleutbildning för fastighets- ochbostadsförvaltning skulle införas. Med hänvisning till ovanstående vill jagfråga utbildningsministern: Avser utbildningsministern att fullföljaarbetsgruppens och UHÄ;s förslag rörande högskoleutbildning inom områdetfastighets- och bostadsförvaltning? 1985/86:241av () till kommunikationsministern om bedömningen avkörkortsärenden: Likhet inför lagen är en av hörnstenarna i endemokrati. Tilltron till det svenska rättsväsendets oförvitlighet är stark.Vissa händelser har emellertid upprört allmänhetensrättskänsla, och många har börjat ifrågasätta om vi verkUgen är hka införlagen. Det är allvarhgt. Bakomallmänhetens ökade oro återfinns bl, a, några fall av flagrantatrafiköverträdelser av personer i hög tjänsteställning. Trots att de överskredgällande fartgränser med fick de ändå behålla sina körkort. Enundersökning som TT gjort av ett femtiotal liknande fall, hämtade från bådekammarrätter och länsrätter, visar att de nya reglerna om en mer individualiseradbedömning av körkortsärenden kan leda till mycket olika bedömningar, trots attförseelserna varit likartade. Tendensen tycks vara att väletablerade personersom har en bra bil och kör i tjänsten har goda chanser att slippa fåsitt körkort indraget trots grova överträdelser av fartgränserna. En sådanutveckling är otillfredsställande och kan leda till att allmänhetens förtroendeför vårt rättsväsende rubbas. Med hänvisning tillovanstående vill jag fråga kommunikationsministern; Är kommunikationsministern beredd att låtautvärdera reglerna för individuell bedömning av körkortsärenden och tainitiativ till förändringar av dessa om den nuvarande tillämpningen visat sigleda till alltför stora skillnader i bedömningarna? 33 § Kammaren åtskildeskl. TOMT;SON THYBLAD