prot · G909112 · 1985-12-31 00:00:00 — Nej, sade regeringen, pengarna får tas från de tillgängliga medlen. Vad går det ut över, om skall ta av detillgängliga medlen för att bygga en motorväg i stället för en motortrafikled?Det måste naturligtvis försvåra läget för de "vägstumpar" somutskottets talesmän här uttalar sig litet föraktfullt om, väg 83 och vilkaandra vägar det nu är som man menar. I detta fall har regeringen ruckat på en princip, men niär uppe i talarstolen och diskuterar vägen mellan och . Tydligenaccepterar ni denna ordning. Jag tycker att det är litet märkligt. Regeringenhar satt sig över planeringsprinciperna om decentralisering och bestämmelsernaom vilka organ som skall handha dessa frågor. Det accepterar ni helt plötsligt.Men det är kanske viss skillnad på en folkopinion uppe i en glesbygd, i Ramsjöoch Ange, och direktörerna på , med i spetsen. Det är bra att och har ställtsig bakom reservation 18, som gäller väg 83. Jag inkasserar er uppslutning bakom reservationen med anledning av att ni har motionerat i frågan. Men centerpartisterna och folkpartisterna i utskottet har minsann inte reserverat sig. Innebär och uttalande här att riksdagsgrupp och riksdagsgrupp ställer sig bakom reservation 18? Det är viktigt att vi får ett besked på denna punkt. Eller är det och som ansluter sig till reservationen? Vilken inställ- 44 ning har era partier till väg 83?Såväl som har ju lagt fram godtagbara argument föratt någonting måste göras åt denna väg. Jag yrkar bifall tillreservation 18. 35 () replik: Jag måste faktiskt rätta till de värstafelaktigheterna i anförande. Man kan inte ställa väg 83 mot väginvesteringarna iUddevallaregionen. Det som skall ske i är en del av dennordiska handlingsplanen för ekonomisk utveckling och full sysselsättning, somde skandinaviska länderna är eniga om. Det är ungefär 800 miljoner som skallsatsas i . De totala väginvesteringarna i den nordiska handlingsplanenuppgår till 1,7 miljarder. Den nordiska handlingsplanen innehåller ävenväginvesteringar på andra håll i . Så ligger det till. Samtidigtskall inte de totalt 1,7 miljarderna för väginvesteringarna i handlingsplanentas från beredskapspengar i den svenska statsbudgeten, utan dessa investeringarskall finansieras genom lån i Nordiska investeringsbanken. Därför är det fel avBertil Måbrink att ställa väg 83 mot investeringarna i den nordiskahandlingsplanen. 36 () replik: Jag kan dela och andrassynpunkter att det är vettigt att decentralisera anslagen, så att man ute ilänen kan fatta beslut om vad man vill prioritera. är emellertid något alldeles speciellt. Jagdelar synpunkter i detta sammanhang, nämligen att vägen är sådålig att något måste ske utöver det som man kan göra ute i länen. Jag skulle vilja ställa en fråga till detta. Skulle det inte ha varit rimligt... 37 : Repliken gäller BertilMåbrink. 38 () replik: Det skulle ha varit rimligt om vi häri kammaren hade enats om att tillsammans hjälpas åt med detta, eftersom detinte finns pengar ute i länen. Som jag sade i mitt tidigare inlägg prioriterarvi vägsträckor med mycket trafik, medan glesbygden kommer på undantag när vihar för litet pengar. Då får man de konsekvenser som har pekatpå, nämligen att kemikalietransporter kör av vägen och att även andra oroväckandesaker kan ske. Man får då acceptera att dessa transporter körs genomsamhällenas centrala delar. Jag skulle vilja att kammaren anlade synpunkter på dessafrågor så att vi kommer en bit på väg när det gäller opinionen. har frågat mig om partigruppställer upp på detta. Tyvärr, , måste jag erkänna att den integör det. Då är det allas vår uppgift att påverka inte folkpartietsriksdagsgrupp utan även de andra riksdagsgrupperna så att de förstår och situationen i och i är sådan att vitillsammans måste bilda Prot.1985/86:112 9aprill986 Prot.1985/86:112 opinion för att klara detta. Det är en stor uppgift som viförmodligen får arbeta med . 39 () replik: Jag vill till säga att jag bara kan hoppas att vi som häroch har argumenterat för och för en snar ombyggnad av den samt för en viljeyttring i denna fråga från sida har argumenteratpå ett sådant sätt att alla partiers representanter i denna kammaresluter upp kring kravet på en ombyggnad. 40 (vpk) replik: Jag sätter i och för sig inte väg 83 mot E6-an och den sträcka som jag nämnde. Vad jag sade var att ni anklagar oss föratt bryta mot de regler som gäller, nämligen beträffande decentraliseringen ochbestämmanderätten över vilka vägar som skall prioriteras och hur väganslagenskall användas. Ni säger att avgörandet ligger hos , men detär ett väldigt märkligt resonemang ni för. Man måste vara konsekvent. Jagciterade vad man sagt från , som ju är den instans där expertisenfinns. Det är där man prioriterar vilka vägar som skall byggas, föreslår vadsom måste göras för att få bort dödsfällor osv. har ansett att det är tillräckligt med enmotortrafikled på sträckan i . Men regeringen hargått in och sagt: Nej, det är inte alls tillräckligt med en motortrafikled -det skall vara en motorväg. En motorväg blir nästan dubbelt så dyr. har sagtall right men att man i så fall måste få extra pengar. Det går emellertid interegeringen med på, utan motorvägen skall bekostas av det befintliga anslaget.Detta måste gå ut över andra vägar. Det är vad jag har sagt. Ni är inte riktigt konsekventanär ni för resonemanget om principerna. Det är det jag har argumenterat mot. 41 () replik: måste skilja på två saker. Vadvi diskuterar när det gäller bl. a. väg 83 och det vi diskuterar i detföreliggande betänkandet är vägar som skall byggas av medel sorn riksdagenanslår. Vi kanske senare får ta ställning till beredskapspengar som också skallgå till vägar. Väginvesteringarna i är en del av den nordiskahandlingsplanen. De vägarna skall finansieras genorn lån i Nordiska investeringsbanken.Där har vi skillnaden, . Man kan inte koppla ihop de här tvåsakerna. Som jag sade tidigare sitter både och jag ilänsstyrelsens styrelse i . Vi får tillfälle att se överflerårsplanen.och då får vi naturligtvis en diskussion om väg 83. Om det är riktigt att lyfta upp angelägenhetsgraden för väg 83, beroende på vägens dåliga standard, skall vi naturligtvis medverka till det, både och jag. Det är därför vi sitter i styrelse. Jag hoppas att de två centerpartister somockså 46 ingår i styrelsen ser på frågan påsamma sätt. Personligen när jag den förhoppningenatt man skall kunna ta itu med de två milen på tidigare i form av ettberedskapsarbete. Den här frågan kanske är löst , herr talman, när viskall diskutera en ny prioritering enligt flerårsplanen. 42 (vpk) replik: Den vägsträcka av E 6-an som jag talar om,, nämligen sträckan , har inte med den nordiskahandlingsplanen att göra. Jag förstår inte varför blandar in deni detta sammanhang. Det är en helt annan väg som ingår i den nordiska handlingsplanen,nämligen den väg som går från och vidare-det tror jag är väldigtviktigt att säga. Jag kommer tillbaka till detta att där har gjorten bedömning. Vad kan tänka sig där åren motortrafikled. Därmed fårman-jag upprepar det - bort dödsfällorna. Men så ingriper regeringen och sättersig över de planeringsprinciper som ju har godkänt och ansett skallgälla. Regeringen säger att det skall byggas en motorväg, som blir dubbelt sådyr. svarar då: Ja, det får vi väl göra, men ge oss då de pengarna!Nej, säger regeringen, pengarna skall tas av det ordinarie väganslaget. - Detär att sätta sig över principen. har bedömt att dessa miljarder skallanvändas på så sätt att man försöker jämnt fördela dem över landet. Regeringen går in och ger dessa direktiv, och andra i trafikutskottet godkänner det! När vi sedan tar upp väg 83, som äri ett miserabelt skick, och säger att det måste till en viljeyttring frånriksdagen och trafikutskottet, då börjar man attackera oss för att viåsidosätter principerna om decentralisering. Vem är det som åsidosätterprinciperna om decentralisering? Jag ställer den frågan, herr talman. Det ärinte vi. Vi har redovisat fakta om det katastrofala läget på väg 83just . Jag har nämnt kemikalietransporterna som är förbjudna och som harflyttats över till oerhört tätt befolkade områden. Det finns flera exempel. Jag tycker ändå att både och gett positiva besked i den här debatten och visat att de är intresserade avatt någonting görs åt denna vägsträckning. Om så blir falletkanske vi slipper att ha denna debatt också . Jag hoppas att vikan vara överens om det allihop. 43 BO (): Får jag säga några ord om ytterligare ett enskilt objekt. Ön ligger som en pärla mitt i . När man står påöns högsta punkt så kan man se till bl. a. , och påden svenska sidan och och på den danska. Man kan också sägaatt man från denna utsiktspunkt kan se till ca 3 miljoner människor. liggeralltså mitt i den kanske mest tätbefolkade delen av . Men ändå, beroendepå dåliga kommunikationer, är det långt till både och Sverigesfastland. Man kan alltså säga att är en bit glesbygd mitt i ett stortbefolkningscentruni. , som är en kommundel i , har underlång tid haft en snabbt minskande befolkning. Öns utveckling kännetecknas somen följd härav av rena glesbygdsproblem - brist på arbetstillfällen ochreducerad eller Prot.1985/86:112 helt avvecklad service. 9 april1986 I den fysiska riksplaneringen harhela angetts som ett riksintresse. Landskronakommun har också som övergripande målsättning att behålla som en levande ö.För detta behövs nyexploatering för såväl permanent boende som fritidsboendeoch institutionell verksamhet, vilket ger bättre underlag för attserviceverksamheter skall kunna överleva, utvecklas och i vissa fallnyetableras. På finns nu drygt 50 arbetstillfällen varav 20 finnsinom jordbruk och fiske och 20 inom handel, samfärdsel och förvaltning. Då detgäller den framtida utvecklingen på ön har kommun lagt ned ettomfattande arbete. a. har betydande medel investerats i ett vatten- ochavloppssystem. Planer för en utveckling av bebyggelsen har antagits avkommunfullmäktige. Den mest väsentliga förutsättningen för en positivutveckling är emellertid en radikal förbättring av förbindelserna mellan Venoch . Jordbruket är den ena huvudnäringen på ön. Den andra ärturismen, och den kommer troligen att bli än mer betydelsefull . Ibåda fallen är kommunikationerna av avgörande betydelse. Likaväl som när detgäller , , , , , Ivö och Aspö måste det vara enangelägenhet för samhället att garantera goda förbindelser. Staten, som genomvägverket redan driver ett sjuttiotal förbindelser, borde självfallet ha ettansvar även för Ventrafiken. Om nu inte trafiken kommer att ingå som en allmän färjeledsä finns stora risker att förbindelserna blir sämre än vad de redan nu är. Delsberor det på ekonomiska förhållanden, dels på att de nuvarande fartygen ärganska slitna. Detta skulle vara synnerligen allvarligt för Vens framtid. För de bosatta på är det bråttom att få frågan omförbindelserna med fastlandet löst. Självfallet skall de inte tvingas attbosätta sig på fastlandet för att kunna skaffa sig en utkomst. De skallnaturiigtvis ha möjlighet att komma hem om de, som alla andra, villbesöka bio eller teater, medverka i en studiecirkel eller annan utbildning påkvällstid. Om någon venbo helt plötsligt skulle ta plats i en beslutandeförsamling, t. ex. kommunfullmäktige, så skulle han eller hon inte kunna kommahem förrän . av utredningar och framställningar harförbindelserna kommit med i planer. Allt verkade gå åt rätt håll.Men så hände det igen. har flyttat fram objektet till en osäkerframtid efter 1988.1 dag har trafikutskottet valt att inte ta ställning tillfrågan utan hänvisar till . Detta är inte alls bra, även om jagförstår de principer som redan diskuterats så mycket här. är ett riksintresse och därmed ett hela samhälletsintresse. Men är också en unik ö med utomordentliga möjligheter tillrekreation. Därför är det viktigt att alla tar sitt ansvar och hjälper till atthålla ön levande. Jag skall inte yrka bifall till min motionT215 , för det förstår jag är meningslöst. Men jag lovar i stället attkomma tillbaka - på lämpligt sätt - i denna för Vens överlevnad så avgörandefråga. 44 (): Som boende på en av de öar räknadeupp, , kan jag mycket väl instämma i de synpunkter som Bo Nilssonanförde när det gäller svårigheterna att klara kommunikationsfrågor på ettriktigt sätt för ett antal öar i vårt land. Men jag tänkte i första hand ägnamitt anförande åt vägfrågor som rör övriga delar av . I trafikutskottets betänkande behandlas ett stort antalmotioner som gäller vägbyggandet i olika delar av landet. Jag och KerstiJohansson har i motion T318 tagit upp behovet av ökade anslag till vägbyggandeti . Ytterligare tre motioner som väckts av andra ledamöter frånlänet tar helt eller delvis upp samma fråga. I den flerårsplan som fastställts av förbyggandet av riksvägar i för finns upptagettotalt 15 olika objekt till en kostnad av 298 milj. kr. i 1984 årskostnadsnivå. Med den nivå som medelstilldelningen legat på under innevarandebudgetår och som också föreslås för kommande budgetår kan inte flerårsplanenföljas. Objekt som skulle ha påbörjats skjuts , och dethar dessutom redan uppstått en eftersläpning . Ett av skälen till eftersläpningen är att länfått en mycket liten del av de extratilldelningar som har beviljats avarbetsmarknads- och industripolitiska skäl. Den eftersläpning som uppståttackumuleras om det inte sker en ökning av anslagen till länet.Vägverket har beräknat det ackumulerade behovet vara i runt tal 120 milj. kr.1988. Såväl som de kommuner som berörs av deenskilda objekten i flerårsplanen anser den här utvecklingen vara oacceptabel.Bl. a. skulle två förbifarter ha påbörjats. Det gäller ,förbifart , och väg 32 förbi . När dessa projekt nu inte påbörjasinnebär det ett svårt avbräck för berörda kommuner och att den lokalaplaneringen stoppas upp. Planerade lokala projekt kan därigenom integenomföras. Om vi skall ha ett system med flerårigavägbyggnadsplaner krävs det också att staten är beredd att skjuta till de medelsöm behövs för att planerna skall kunna fullföljas. Berörda kommuner, företagoch andra intressenter måste kunna veta att de uppsatta tidsramarna för deolika projekten håller. 1 annat fall blir flerårsplanerna papperskulisser somingen vågar lita på. En allt större del av anslagen till vägbyggandet harkommit att fördelas av arbetsmarknadspolitiska skäl. Det handlar om drygt 2miljarder . Detta förhållande får konsekvenser för somman kanske måste uppmärksamma litet mera. Länet som helhet har under en rad årtillhört den övre halvan av län med förhållandevis låg arbetslöshet. Men bryterman ner siffrorna för länet i mindre delar, finner man att det är storaskillnader inom . De östra länsdelarna har exempelvis haft högrearbetslöshetssiffror än riksgenomsnittet, medan de sydvästradelarna-småföretagarregionen - i princip inte uppvisat någon arbetslöshet alls. Med den mall som använts vid fördelningen för Jönköpingslän har man fått fram att det finns ett relativt litet behov av extra pengar avarbetsmarknadspolitiska skäl. Detta får till konsekvens att angelägna projekti den östra länsdelen, som haft och har höga arbetslöshetssiffror, inte kommertill stånd. Prot.1985/86:112 , 4 protokoll 1985/86:112 1985/86:112 Därigenom försvåras länsdelens möjligheter att ta sig ur sina sysselsättnings- 9 april1986 problem och utveckla sittnäringsliv. Å andra sidan blir konsekvensen i de expansivasydvästra länsdelarna att man där riskerar att hämma näringslivets utveckling.Förbifart vid är ett bra exempel på ett angeläget vägprojektsom behövs för att utveckla näringslivet. Om nu angelägna väginvesteringar inte kommer till stånd irimlig tid i detta småföretagsområde kommer industriutvecklingen där attstagnera och vi skapar oss i själva verket nya problem. Enbartarbetslöshetssiffrornas storlek i ett län får inte styra den totalafördelningen av anslaget. Då kommer vi rejält snett i vägbyggandet, och det ärvi på väg att göra i . Utskottet skriver mycket om hur viktigt det är attväginvesteringarna sker med tanke . Men jag tycker, herr talman,att man inte riktigt drar konsekvenserna av sitt eget resonemang när det gälleranslagens storlek och hur dessa anslag skall fördelas mellan länen. 45 (vpk): Behoven av trafikpolitiska åtgärder iStockholmsregionen är stora. Den koncentration av invånare som hararbetsplatser spridda runt om i länet, ofta långt från bostaden, ställer högakrav på väl fungerande lösningar. Detta gäller såväl kollektivtrafik som ettväl fungerande vägnät. har dessutom stora trafikkoncentrationerorsakade av övriga delar av landet, därför att utgör något slag avnervcentrum. Därför, menar jag, har vi rätt att ställa krav på trafiklösningarsom gott tillgodoser våra behov, och på att det inte får vara som då möjligaväglösningar för på något sätt straffbeläggs. Man kannämligen påstå att vägutbyggnad och vägstandard i många avgörande fall är sämrejust i än i andra delar av landet. Detta är bl. a. omvittnatav . Vid en sammankomst redovisade representanterfrån att vissa väsentliga delar av vägnätet hade så dålig standardatt den inte skulle ha godtagits- än mindre ha tillåtits att fortfara - om delegat på någon annan plats i landet än just i . Dessa faktaom hurdet ser ut iden här regionen finner jag det angeläget att redovisa, dådet förefaller som om utskottsmajoriteten lever i uppfattningen att Stockholmhar de bästa av tänkbara vägar och trafikförhållanden. I betänkandet från utskottet förringas kraven på insatsertill att detta inte är något som vi i har med att göra, utan det är någotsom vi helt och fullt skall överlåta till lokala och regionala instanser ochtill . Jag vill återge litet av vad sade i sininledning: Det är inte en uppgift att behandla enskilda objekt. Dåavsåg han vägobjekt av olika slag. Han ondgjorde sig över att vpk som endaparti inte hyste samma uppfattning som han själv, nämligen att vi inte skulleberöra de här olika vägavsnitten. Jag tycker att en viss självgodhet lyser framgenom sådana uttalanden. Jag skulle vilja påstå att ett sådant generaliserandesom gör sig till talesman för också är förödande. Jag vill ocksåredovisa vilka konsekvenser ett sådant resonemang kan leda till. De lokala såväl som de regionala organen i ärhelt överens om 50 att måste byggasomedelbart. miljöskyddhar sagt ifrån att det inte får fortsätta som det nu är. Senast under år 1990måste utsläppen och trafikbullret minskas radikalt. Den enda nu möjligaåtgärden för att efterfölja koncessionsnämndens beslut är att redan förkommande budgetår anvisa medel för projektering och igångsättning av byggandet- om man inte helt skall stänga av , som hargenomfartstrafiken för detta avsnitt. Och det tror jag inte att ens KurtHugosson förespråkar. För byggandet av har också krävtmedel. Men regeringen har inte velat gå Stockholmsintressena till mötes ochhänvisar till att det är ont om pengar, dvs. Men dettarimmar illa med andra regionala satsningar som regeringen kan tänka sig att geanslag och bifall till. Jag tänker bl. a. på en väg som varit uppe idebatten, nämligen Link, som och andra kapitalintressen slåss för ochsom , såvitt jag förstått av debatten, också visar ett brinnandeintresse för. Vad är det för skillnad, , på värdet av liv invid E6-an i och liv invid E4-an i ? Vilket större värde har detena jämfört med det andra? Det finns naturligtvis ett annat sätt att få bort dendåliga trafikmiljön, vilket jag nämnde tidigare, nämligen att helt stänga avNorra . Det vore naturligtvis bättre om vi kunde få bygga NorraLänken, men det skulle vara att föredra för en hel del av trafikanterna och förstockholmarna om den trafik som skall passera förbi från norr tillsöder eller tvärtom hade andra alternativ än att gå in till den absolutanärheten av centrala . Jag skall göra det möjligt för , genom attställa en fråga till honom, att sakligt förklara varför utskottet, ochregeringen, inte anser att det av er omhuldade decentraliseradebeslutsförfarandet har körts över genom att man nu inte ger anslag till detkanske mest angelägna och högst prioriterade projektet i landet. Här finnsdessutom full lokal och regional enighet om behovet - till skillnad mot när detgäller andra av omhuldade vägtrafikprojekt. Och varför, KurtHugosson, varför skall vi inte få ta upp frågan till behandling här i riksdagennär man nu har kört över de lokala och regionala organen. Var snäll, KurtHugosson, och ge mig en förklaring till det. - Detta om . Vpk-motionen tar också upp andra angelägna vägprojekt somsamtliga -jag vill betona samtliga - finns med på den"decentraliserade" prioriteringslistan från de regionala och lokalamyndigheterna och som hade varit åtgärdade eller på väg att åtgärdas omregering och riksdag hade beviljat pengar till det och haft litet merförståelse för och de trafikproblem som vi har här. Det finns hos de regionala instanserna en storsamstämmighet om att vi inte skall bygga E 4-länken eller - som den normaltkallas - Arlandaleden. Här har regeringen genom kommunikationsdepartementetgått fram och kopplat ihop ett byggande av med ett samtidigtbyggande av Arlandaleden. Det är en lösning som inte de regionala organen äröverens om. Därför menar vi och kommunerna som är berörda att de pengar somskulle komma i fråga för denna parallellväg till bättre behövs påandra objekt som Värtalänken och Årstalänken och att man i stället skall Prot.1985/86:112 satsa på en utbyggnad av järnväg till Arianda. Men detta senarekommer vi att få diskutera vid ett annattillfälle. Jag skulle slutligen, herr talman, något vilja beröra ettpar vägar i norra länsdelen, som också återfinns på prioriteringslistans"tio i topp" i . Jag avser då E 3-ans sträckningmellan och , som är den återstående delen av upprustningen av E3-an, eller som den vanligen kallas. Både norr och söder omdessa platser har det gjorts upprustningar som medfört betydande förbättringarför de omkringboende genom att den omfattande tunga långtradartrafiken tillFinland flyttats utanför tätorterna. Detsamma gäller väg 77 mellan Norrtäljeoch gränsen till län, där vägen för övrigt ärutbyggd och klar. Denna del av länet har bevisligen stora problem som del ien i övrigt expansiv region. Man brukar säga att vi har glesbygdsproblematik idenna länsdel, som missgynnas stort och kanske mer än vad som skulle varitfallet om den inte hade legat så nära huvudstaden. Att förbättra vägarna, somjag här föreslagit, skulle kunna bidra till att skapa bättre förutsättningarför en positiv näringspolitisk utveckling. Jag skall nöja mig med det här exemplet ochhänvisar i övrigt till motionen och reservationen. Jag yrkar bifall tillreservation 17 och förutsätter att kammaren får möjlighet att ta ställningsärskilt till motionens yrkande 1 om och yrkande 4 om övrigvägutbyggnad. 46 () replik: riksdag har fastlagt principerna förvägplanering, projektering och fördelning av resurserna såväl mellan de olikalänen som inom länen. Utskottet har följt den princip om decentraliseradbeslutsprocess som gäller. Självfallet behandlar vi objekt i påsamma sätt som vägprojekt i andra delar av landet. Att vi inte tar ställningtill när och på vilket sätt enskilda projekt skall genomföras beror helt enkeltpå att vi följer de regler som riksdag varit med om att dra upp. Här har nämnts ett stort antal angelägna vägobjekt iStockholmsregionen. Jag kan hålla med om att är ett i allra högstagrad angeläget vägprojekt. Men jag kan plocka fram en mängdangelägna vägobjekt i andra delar av landet. Jag vill erinra om att det harväckts 64 motioner i anslutning till budgetpropositionens förslag på vägområdet.Av dem upptar ett fyrtiotal enskilda objekt. De allra flesta av dem tror jag ärmycket viktiga och angelägna. Det är alltså ett stort antal angelägna objekt i olikadelar av landet, inkl. , som får stå tillbaka och flyttas frami tiden - på grund av brist på medel, på grund av den statsfinansiellasituationen. Partiernas representanter i utskottet har accepterat attsituationen är sådan. Ingen skulle vara gladare än jag om vi kunde få framytterligare medel för att genomföra också de objekten. Jag vill tillbakavisa påståendet att pånågot sätt skulle vara i sämre läge än några andra delar av landet.