prot · G90943 · 1985-12-31 00:00:00 — vädjar till mig att jag skall säga att socialdemokraternatrots allt har en strategi, och så nämner han exempel som jag redan har tycktär en god politik men som inte är annat än delar av någonting som skulle kunnabH en bra strategi för trafiken och transporterna i , Samtidigtsom man lovar att skall antalet långtradare minskasganska kraftigt genom kombisystemet, säger man alltså i väldigt snabb takt jatill motorvägsbyggen . Om det är delar avsamma strategi, finns det anledning att fråga sig vad det är för slags konstigstrategi. Vi kräver mer klarspråk från socialdemokratiskt håll på den punkten. Ävenom inte tycker att vi skall diskutera Scandinavian Link här utankom in på trafiksäkerhetsområdet, skulle jag gärna vilja höra uppfattning, när nu i varje fall kommunikationsminister ochtidigare också klart har sagt att de tycker om projekt avtypen Scandinavian Link och har pläderat för dem både i och utomlands. Fråganom trafiksäkerheten är en del av bilsamhällets hela problematik. Det äralldeles klart att om bilismen ökar så ofantligt att den har fåttden omfattning som den beräknats ha , försämras trafiksäkerhe- ten i , även om viser till att alla människor är skyddade med bilbälten Prot. 1985/86:43 - ocksåbarn, som vpk föreslår. Det är små viktiga beslut i och för sig, men i 4december 1985 det stora hela kommer de att skymmas av den strategi som jag troratt högern driver och som vi riskerar att den får igenom. Anf.136 () rephk: Jag skall fatta mig mycket kort, Per Stenmarck frågar varför vi skaH haaffärsverk. Jag kan ställa motfrågan: Varför gjorde ni ingenting under de sexåren med borgerlig majoritet? Ni kom inte med något som helst förslag. Men jagkan svara. Jagtycker att resultaten talar ett tydligt språk. Titta på kostnaderna somkonsumenterna har att betala för de tjänster som affärsverken tiHhandahål-ler.Gör en internationell jämförelse, så finner Per Stenmarck att såväl televerketsom postverket tillhandahåller sina tjänster till absolut lägsta kostnad. Ettannat argument är att genom affärsverksprincipen har vi en helt annan möjlighettill insyn i dessa företags verksamhet än om vi drev dem i bolagsform, PerStenmarck talar om monopol så att man kan få uppfattningen att hela det härlandet är styrt av monopol. Posten har monopol på att befordra brev, ochteleverket har monopol på anslutning av abonnentväxlar och höghastighetsmodem,och det är de enda på författning grundade monopol som finns. Det tycker jagbör klart fastslås här. Sedannågra ord till , som efterlyser en strategi. Jag har då försöktatt peka på vad som kommer att hända på detta område.Vilken strategi har vpk? Det finns ord och åter ord i vpk:s motion ochreservation, men vpk kan icke prestera ett enda konkret förslag på hur man skalluppnå målet. Att föra en allmänt bilfienthg diskussion är inte svårt, ViolaClaesson, men jag ställer inte upp på den typen av diskussion. Däremot tar jaggärna emot konkreta förslag från såväl de borgerliga partierna som vpk för attvi skall kunna nå målet; fler tunga transporter på järnväg och färre tungatransporter på landsväg. Tredjevice talmannen anmälde att Per Stenmarck och anhållit att tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repHker, 137 INGRIDHASSELSTRÖM NYVALL (fp): har i en motion , 1984/85:2197, föreslagit enutvärdering av de gjorda insatserna för handikappanpassning avkollektivtrafiken. Sedankommunikationsministern inför årets budget uttalat sig för att en avstämningskall göras, har transportrådet redovisat hur långtarbetet med handikappanpassning av kollektiva färdmedel fortskridit. Detgrundläggande arbetet med att utfärda föreskrifter för en sådan anpassning är istort sett slutfört. Föreskrifterna får verkan på allt som levereras nytt.Successivt skall äldre färdmedel också handikappanpassas. kommerframöver att följa upp anpassningen, och vi förutsätteratt detta sker med intensitet. Uppföljning kommer att göras i samarbete medtillsynsmyndigheten inom de olika trafikgrenarna. Själva föreskrifterna kommerockså att fortlöpande ses över. har i uppdrag att behandla frågan omhandikappanpassning av trafikterminaler, och nybyggen av sådana är sedannärmare helt handikappanpassade. har accepterat utskottets mening att de här nämndaåtgärderna tillgodoser vad vi avser med motionen. Men vi viU ändå ta upp någraytterligare synpunkter på dessa frågor. Trafikmedlens tillgänglighet är inte bara en fråga för dedirekt handikappade utan betyder också mycket för alla med större eller mindrerörelsehinder, t, ex, de flesta äldre människor. Många av dessa drar sig föratt åka tåg och buss på grund av svårigheten att ta sig upp och ned på de oftahöga trappstegen. Kraven på färdtjänst ökar därigenom. Från trafikföretagens sida betonas i vissa fallsvårigheterna att anpassa färdmedlen för rörelsehindrade mer än möjligheterna.Ofta verkar man vilja ta för stora grepp: kostnaderna blir för höga ochingenting bhr utfört. Skulle inte SJ kunna börja med målet en vagn i varje tågmed direktinsteg, handikapptoalett och plats för fler rullstolar? Kunde inteåtminstone de större bussbolagen försöka göra några av bussarna lättaretillgänghga för rörelsehindrade och tala om på turlistan när dessa bussar går?Inte en enda av exempelvis flygbussarna till är i daghandikappanpassad. Några lokala försök med anpassad busstrafik pågår. Dessaförsök borde bli fler. Praktiskt taget aHt som görs i trafiken förrörelsehindrade är också tHl nytta för transport av barn. Ramper, direktinstegoch större utrymmen underlättar lika mycket för en barnvagn som för enrullstol. Vi skulle som vi skapar ett handikappvänligare samhälleockså skapa ett barnvänligare, en viktig åtgärd i . Med dessa synpunkter förklararfolkpartisterna i trafikutskottet sig nöjda med behandlingen av motionen. Jagvill yrka bifall till reservationerna 4 och 7 i trafikutskottets betänkande1985/86:3, Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 (utvärdering av trafikpolitiska beslut) Utskottets hemställan bifölls med 245 röster mot 72 förreservation 1 av m, fl. Mom. 4 (ökad användning av järnvägen för tungatransporter, m, m,) Utskottets hemställan bifölls med 303 röster mot 15 förreservation 2 av , Mom. 5 (ökad avgiftsfinansiering av kollektivtrafiken) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avRolf Clarkson m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 10(minskning av affärsverkens monopol) Prot. Utskottetshemställan bifölls med 163 röster mot 155 för reservation 4 av 4 december1985 RolfClarkson m.fl, ' Mom. 11 (förändring av affärsverken till aktiebolag) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m,fl, -bifölls med acklamation, ° Mom. 12 (sammanförande av myndighetsutövande verksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avRolf Clarkson Meddelande om m, fl, - bifölls med acklamation, interpellation Mom. 13 (försäljning av affärsverkens dotterföretag) Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot 155 förreservation 7 av m, fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 17 § Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättaskl, 19,30, 18 § Meddelande om val 138 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att val av valprövningsnämnd sker vidmorgondagens sammanträde. 19 § Kammarens sammanträde 139 TREDJE VICE TALMANNEN; Med ändring av den preliminära tidsplanen blir kammarenssammanträde ett bordläggningsplenum medinterpellationssvar. Detta sammanträde tar sin början kl, 10,00, 20 § Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1985/86:80av () till civilministern om förbättrad insyn i kommunalabolag, m,m,; hade dålig ekonomi. Stiftelsen sökte och fick då en rad statligabidrag och lån som skulle hjälpa uppden dåliga ekonomin. Dessa pengar användes emellertid till att köpa in olikaföretag. Enligt uppgift köptes dessa bolag för att stiftelsen skulle kunnahandla "billigt". Följden blev att ortens övriga företag inte ficklämna anbud till stiftelsen. som konkurrentföretagen i intefick en chans att konkurrera om olika jobb, utförde de s, k, SH-företagen(stiftelsens företag) också jobb på andra håll i landet. Bl, a, lyckadesSH-företaget få hela målerientreprenaden för postensstorterminal i , Genom olika företagstransaktioner försvann vid årsskiftet1984-1985 SH-gmppen, och bildades i stället av stiftelsensalla bolag. Stiftelsen ägde av aktierna i medan ägde , Tetron fortsatte att köpa upp flera företag ochägde närmare 20 olika bolag. Ett av dessa har Saab-Scania-agenturenför hela , I och med den sistnämnda affären blev emellertid Tetronprivatägt. Den tidigare VD-n i Stiftelsen och sedermera VD-n iTetron fick nu genom röststarka A-aktier total kontroll över Tetron tillsammansmed de tidigare ägarna av Saab-Scania-agenturen, med dessa affärerhar hyresnivån i stiftelsens bostadsbestånd höjts kraftigt. Under höstens hyresförhandlingarhar stiftelsen motiverat kravet på kraftiga hyreshöjningar med att man inteklarar det yttre underhållet. När man från begärt attstiftelsen skall använda sina fonder hänvisar stiftelsen till att dessa medeltill stor del är låsta i Tetronaktier och att dessa inte kan säljas. Mot dennabakgrund vill jag ställa följande frågor till civilministern; Avser civilministern att vidtaåtgärder för att förbättra insynen i de kommunala bolagen? Avser civilministern att vidta åtgärder för att förhindraatt statliga lån och bidrag till kommunala bostadsstiftelser används förföretagsköp? 21 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1985/86:262av () till arbetsmarknadsministern om lokaliseringen av statligverksamhet; Regeringen föreslår i proposition1984/85:186 att den centrala myndigheten för lokaliserastill , Det blev också beslut. Förslaget grundar sig på den särskilda utredaren förslag och biträds av statsrådet , Utredaren anmäler också att hon inte kommer att föreslånågon bestämd lokaliseringsort för de 24 regionala kanslierna. Statsrådet delardärvid hennes uppfattning att regionalpolitiska hänsyn bör kunna tas inom resp,region. kommun har agerat för att kansliet förläggs dit.Om så beslutades skulle en ort och ett område, inland; som hårtdrabbats av utflyttning och befolkningsminskning, få en välkommen och nödvändigförstärkning av sysselsättningen. Men i påstås det nu att kansliet skalllokaliseras till . Om så blir fallet, konstaterar jag att någraregionalpolitiska hänsyn inte tagits. Vill statsrådet utveckla vadregeringen avser med att regionalpolitisk hänsyn skall tas vid lokaliseringenav verksamheter, t. ex. av den typ som representeras av de nyaAMU-myndigheterna? 1985/86:263 av () till justitieministernom åtgärder för att minska antalet cykelstölder: Til polisen anmäls nära 100 000cykelstölder . Antalet uppklarade stölder uppgår endast till . Stöldförsäkring för cyklar ingår normalt i hemförsäkringen.Försäkringsbolagen aviserar höjningar av premierna på grund av storautbetalningar. Ersättning för stulna cyklar är en del av dessa höjdautbetalningar. Enligt erhållna uppgifter utbetalades ca 50miljoner i ersättningsbelopp för i runda tal 45 000 cykelstölder. Det förefaller som om polisen har ett tillfredsställandesystem för registrering av stulna cyklar. Insatserna för aktiv spaning ochsystematisk förebyggande verksamhet torde med hänvisning tilluppklarandeprocenten vara otillräckliga. Stölderna är så omfattande att det vidsidan om försäkringsbedrägerier delvis torde röra sig om organiseradbrottslighet. Jag villfråga justitieministern: Vilka åtgärder tänkerjustitieministern vidta för att förbättra spaning och systematisk förebyggandeverksamhet när det gäller cykelstölder? 1985/86:264av () till jordbruksministern om införande av fiskevårdsavgift: I samband med införandet av detfria handredskapsfisket på ostkusten och i de stora insjöarna har resursernaför fiskevård försämrats. Inte minst gäller detta anslagen till deorganisationer som har ansvar för fritidsfisket. Från fiskevattensutredningen förordades enfiskevårdsavgift motsvarande jaktvårdsavgiften. Jag vill fråga jordbruksministernom han avser föreslå införande av en fiskevårdsavgift eller att på annat sättstärka anslagen till fiskevården? 1985/86:265 av (vpk) tillarbetsmarknadsministern om förbättrat arbetsrättsligt stöd: Städföretaget är på väg attavskeda de strejkande städerskorna i . Kvinnorna är representanter fördet hårdaste och kanske mest nedvärderade yrkesarbete som finns. Städerskorna utsätts för en dubbel press, frän både arbetsgivaren- 1985/86:43 entreprenören och . När strejkande hävdar sina intressen i fråga om rimliga arbetsförhållanden hotas de med avsked. , , , ', och deras fackliga organisation har ingetarbetsrättsHet stöd att hävda sina Meddelande ., intressen. Är arbetsmarknadsministern beredd att verka för enförändring av MBL, så att de fackliga organisationerna kan stoppa trakasserieroch avsked av arbetare som hävdar att arbetet skall ha en mänsklig utformning? 22§ Kammaren åtskildes ,