prot · G90933 · 1985-12-31 00:00:00 — Jordbruksministernssvar ger inte riktigt svar på den fråga som jag har ställt. Jag har uppfattatsituationen så, att det föreligger brist på pengar och att man allvarligt måsteöverväga att inställa eller i tiden förskjuta en kurs Prot, 1985/86:33 Om den aviserade översynen av stödet till allmännasamlingslokaler som skullestarta på , Detta skapar ryckighet. I svaret säger statsrådet att det inte finns några planerpå att minska nuvarande utbildningar. Jag hoppas att jag kan tolka detta på detsättet att de ekonomiska problem som och bl. a.skogsmästarskolan i nu har kommer att lösas, så att man médkontinuitet och kvalitet kan upprätthålla utbildningen. Jag har redan i mitt svar meddelat denståndpunkt som är regeringens. Vi inser till fullo värdet och nödvändigheten avdenna utbildning, och den kommer att bibehållas i nuvarande omfattning. Detföreligger alltså, som jag har sagt, inga planer på att minska omfattningen. 87 (vpk): Om det gäller också skogsteknikerutbildningen ärresultatet av detta frågande bra. Men om det bara avserskogsrhästarutbildningen, som det talas om i svaret, är det icketillfredsställande. Då är det en stor brist i den beredskap som regeringen har infördet läge som uppkommer i denna fråga. 88 Jordbruksminister : Herr talman!Jag har i mitt svar sagt "ifrågavarande utbildningar". Det gälleralltså båda utbildningarna. Överläggningen var härmed avslutad, 22 § Svar på fråga 1985/86:205 om den aviserade översynenav stödet till allmänna samlingslokaler har frågat mig om jag avser attbereda berörda organisationer och myndigheter tillfälle att genom remiss ellerpå annat sätt få anlägga synpunkter på den översyn av stödet till allmännasamlingslokaler som aviseras budgetproposition. Det är riktigt att jag avser att seöver stödsystemet. Översynen kommer att göras inom . Närdet blir aktuellt kommer självfallet organisationerna inom samlingslokalsektornatt få tillfälle att redovisa sina synpunkter. 90AGNE (); Jag ber att få tacka bostadsministern försvaret. Jag tycker att det är ett bra och lugnande svar. Det har funnits en orofrån organisationernas sida för att i den kommande budgetpropositionen bliöverraskade av ett förslag till förändringar av bidragssystemet. Så blir det nuinte, om jag fattade bostadsministern rätt. Det är tydligen så att översynen inte har startat ännu.Det vore kanske bra med en bekräftelse på den punkten, men jag har alltsåuppfattat svaret så. Jag tror att det är klokt av bostadsministern ochregeringen att lyssna på vad organisationernaoch myndigheterna har att säga när det är dags.för denna översyn. Reglerna för det här stödet har i stort sett legat fastsedan 1973; ändringar gjordes , Reglerna har således varit nästanoförändrade en . Organisationerna har därför stor erfarenhet avatt arbeta efter de nuvarande reglerna. Att stödet så länge har varit utformatpå samma sätt visar också att det har varit i grunden väl utformat. Jag tror attdet i sin tur beror på att förslagen 1973 och 1981 utarbetades i nära kontaktmed samlingslokalägarorganisationerna. Det Hgger ett utomordentiigt värde i att slå vakt om denhelhetssyn som finns hos organisationerna över stödets utformning.Bostadsministern är tydligen.beredd att inte frångå den tidigare traditionenmed samarbete på denna punkt, och det tycker jag är mycket tillfredsställande. öm åtgärderför att hjälpa folk Eftersom och jag är överens isak, skall jag inskränka mig tHl att bara bekräfta att översynsarbetet ännuinte har påbörjats i departementet. En av orsakerna till detta är att jagkänner till att åtminstone vissa av samlingslokalsorganisationerna håller påmed egna utredningar och överväganden. Det kan vara klokt att awakta dessainnan vi själva drar i gång en undersökning. Vi är alltså beredda att på sedvanligt sett arbeta ihopmed organisationerna. Överläggningen var härmed avslutad. 23§ Svar på fråga 1985/86:190 om åtgärder för ätt hjälpa folk har bett utrikesministern omen kort redogörelse för regeringens handläggning av Afghanistan-frågan ochställt frågan vilka konkreta åtgärder regeringen närmast ämnar vidta för atthjälpa folk. Frågan haröverlämnats till mig för besvarande. Regeringens allmänna inställning till Sovjetunionensväpnade intervention i är väl känd. Den har senast klart ochtydligt fastslagits i anföranden av FN-ambassadör och avkabinettssekreteraren inför . Det är bekant för var och en att den sovjetiska invasionenförorsakat stora lidanden för den afghanska civilbefolkningen. Av denna harcirka fyra miljoner drivits att bli flyktingar i och . har med reguljära ochextra bidrag stött såväl FN:s flyktingkommissaries flyktingprogram som ohkafrivilligorganisationer. Genom bidrag till Svenska Afghanistan-kommitténshumanitära hjälpverksamhet ges också möjlighet att nå de för kriget mestutsatta grupperna inne i . De svenska bidragen för insatser bland det ömåtgärderför att hjälpa folk drabbade afghanska folkethar uppgått till 92 milj. kr. beslutaderegeringen och SIDA om att anslå 13 milj, kr, för bl.a, Afghanistan-kommitténsfortsatta verksamhet. Jag tror mig kunna konstatera att det råder bred politiskenighet i och hos det svenska folket kring det stöd som på detta sättlämnas. Regeringenär även fortsättningsvis inställd på att lämna humanitärt bistånd tillnödlidande afghaner i och , Anf.93 (); Jag ber att få tacka biståndsministern för svaret, som innehåller mångapositiva uppgifter. Jag talar självfallet gärna med vår nya biståndsminister,men jag hade kanske väntat mig att utrikesministern själv skulle ha svarat.Frågan gäller ju inte bara ekonomiskt bistånd, livsmedelshjälp, medicinskhjälp osv, utan hela vårt lands policy i det här avseendet med våra kontaktermed , som ju fullständigt våldför sig på detta lilla grannland. Det hadekanske varit lämpligt att utrikesministern hade svarat, i all synnerhet som detpå sistone har förekommit en debatt där man ifrågasatt arbetarrörelsens ochsocialdemokratins engagemang i Afghanistan-frågan och därvid jämfört medVietnam-frågan, Nåväl,det råder mycket stor och bred och politisk enighet i denna fråga -jag hållerhelt med om det. Det är mycket positivt att ytterligare anslag har beviljatstill hjälpverksamheten. Jag är själv medlem i och vetatt förhållandena är synnerligen bekymmersamma . Det behövsstora insatser inte minst inom hälso- och sjukvården, kanske särskilt inom denförebyggande vården när det gäller vaccinationer och annat. Framför allt äremellertid utbildningsfrågorna brännande, såväl beträffande utbildning avhälso- och sjukvårdspersonal som i fråga om den mer allmänt grundläggandeutbildningen. Vi står faktiskt inför det förhållandet att en hel generationkan bh utan gmndläggande allmänkunskaper. Jagskulle vilja fråga om regeringen är beredd att även fortsättningsvis lämnaomfattande bistånd, kanske av mera långsiktig art än vad just katastrofanslagenkan ge och med inriktning främst på långsiktig utbildningsverksamhet. Jag har ju i svaret gjort klart att regeringen är beredd att ocksåfortsättningsvis överväga stöd till det afghanska folket vare sig det gällerdet fria eller , Så sent som för bara ett par veckor sedantog regeringen ett sådant beslut. Det är inte otänkbart att det kommerytterligare sådana beslut, beroende på vad det finns för projekt att stödja viddet aktuella tillfället. Sedanvill jag gärna säga att den inställning till Sovjetsinvasion i är så väl känd att ingen osäkerhet behöver råda. Dendebatt som har förekommit tycker jag mera har varit till för att spridaosäkerhet , som jag tycker gjorde helt riktigt, göra klartatt enigheten om stödet till och avståndstagandet från Sovjetsinmarsch är stor i den svenska . 95 (): Då hoppas jag på fortsatt kraftfullt agerande från regering-- ens sidasåväl utrikespolitiskt som när det gäller rena biståndsärenden. Jagvill erinra om att vi här i har en fempartimo-tion,som ännu inte är behandlad, men som snart kommer på kammarens bord och somförmodligen kommer att visa denna enighet. Jag hoppas och tror, efter det svarsom jag nu fått, att vi skall kunna ge verkligt god hjälp till detta folk som hderoch blöder. Överläggningenvar härrned avslutad. 24 § Svar på fråga1985/86:199 om ökat bistånd till grannländer har frågat mig om regeringen är beredd att utöka detsvenska biståndet till de länder som drabbas av utvisningspolitikoch att försöka förmå andra industriländer att göra detsamma. SödraAfrika spelar en central roll i hela bistånd. Jag välkomnar dettatillfälle att få bekräfta vår avsikt att även i fortsättningen lämna väsentligtstöd till denna region. Underförra budgetåret uppgick utbetalningarna till de nio medlemmarna i konferensenför utvecklingssamarbete i södra (SADCC) och det humanitära bistånd somlämnas till södra till . Detta motsvarar avallt bilateralt bistånd genom SIDA och av samlade biståndtill regionen. Skulle omedelbara behov uppstå genom de åtgärder , finns det möjligheter till ytterligare insatser i form avkatastrofbistånd. Vidare kan nämnas att är bland de sju störstabidragsgivarna tiH den flyktinghjälp som FN;s flyktingkommissarie lämnar. Viddet senaste nordiska utrikesministermötet i antogs ett reviderat ochskärpt nordiskt handlingsprogram avseende apartheidregimen i , Isammanhanget är vidare det nordiska initiativet till ett bredare ekonomisktsamarbete med SADCC-länderna ett viktigt komplement till åtgärderna rörandeSydafrika, Denordiska länderna har en pådrivande roll i den internationella opinionsrörelsenmot apartheidsystemet, bl, a, genom nya sanktionsåtgärder riktade motSydafrika, Dessa kompletteras med de nordiska ländernas stöd till ett fördjupatoch intensifierat samarbete med grannländer. Vikan konstatera att tankarna i det nordiska handlingsprogrammet redan lett tillviss internationell efterföljd, trots att mycket återstår att göra. Tillsammansmed de nordiska länderna kommer vi att öka trycket på och stärkastödet till grannländerna, I FN och andra internationella fora kommer vi även ifortsättningen att aktivt verka för att handlingsprogrammet blir enutgångspunkt för andra länder när det gäller att vidta liknande åtgärder. Om åtgärder mot lärarbristen vid de tekniska högskolorna 97 (): Herr talman! Jag ber att fåtacka statsrådet för svaret på min fråga. vill jagpassa på att uttrycka min glädje över att numera återigen har enbiståndsminister. Jag tycker att det är viktigt att vi har ett statsråd som haransvar för det här mycket viktiga arbetsområdet. Jag tycker att svaret är positivt. Det utgörs dock.ihuvudsak av en redovisning av allmänna politik när det gäller södraAfrika. Om det kan väl sägas att naturligtvis har all heder av det sättpå vilket både bedriver påtryckningar mot och ger stöd tilloffren för apartheidpolitik. Vad jag tog upp i min fråga var dock enspeciell sak, nämligen det faktum att hotar att så att säga mötasanktionshoten genom att låta dessa gå ut över de gästarbetare som finns isödra . Man hotar alltså med att skicka tillbaka gästarbetarna till resp.grannländer. Därför är det mycket viktigt med en klar politisk markering,nämligen att de västliga industriländerna inte börjar tvivla på lämplighetenmed sanktioner utan går in med massiva insatser och lindrar konsekvenserna i deberörda frontstaterna. Det gäller att se till att de berörda människorna kan fåandra arbetsuppgifter i sina hemländer och även att man i övrigt kan ge demdrägliga arbetsvillkor. Det antyds att kan göra insatser i form avkatastrofbistånd. Men det vore värdefullt, tycker jag, med en mera kraftfulldeklaration från sida som innebär följande: Om det händer som manhotar med, kommer vi från sida att vara beredda att göra rejälainsatser. Vi kommer också att försöka förmå andra länder att göra sammalunda. Överläggningen var härmed avslutad. 25§ Svar på fråga 1985/86:201 om åtgärder mot lärarbristen vid de tekniskahögskolorna har frågat mig om jagskyndsamt ämnar medverka till att problemen med lärarbristen löses, så att godutbildningskvalitet för studenterna vid de tekniska högskolorna garanteras. Den svenska civilingenjörsutbildningen har vidinternationella jämförelser visat sig vara av god kvalitet. Detta berornaturiigtvis till stor del på att lärarna, och för den delen också studenterna,vid de tekniska högskolorna arbetar hårt. Jag anser att det är orättvist motbåde lärare och studerande att döma ut civilingenjörsutbildningen på det sättsom en del debattörer nu gör. var det få som sökte tillcivilingenjörsutbildningar, och genomströmningen var låg. I syfte att förbättrastudieresultaten och öka examinationen anvisade statsmakterna extra medel.Dessa användes i huvudsak för mer lektionsundervisning och övningsundervisning.Under de senaste fem åren har utbildningskapaciteten icivilingenjörsutbildningen ökat . En sådan kraftig expansion pä korttid måste självfallet leda till vissa svårigheter när det gäller möjligheternaatt rekrytera lärare. har bl, a.lett till de problem frågeställaren tar upp, även om situationen i Prot.1985/86:33 Om åtgärder mot lärarbristen vid de tekniska högskolorna inteär representativ för landet i övrigt. Jag är medveten om att högskolormed teknisk utbildning befinner sig i en ansträngd situation och att det behövsökade resurser för att förbättra utbildningskvaliteten. Jag avser att återkommatill denna fråga i budgetpropositionen. 99MARGITTA (); Tack för detta svar, utbildningsministern! Jag vill börja med att betona att jag inte tillhör dem somdömer ut den svenska civiHngenjörsutbHdningen, men jag tillhör dem som äroroliga för den med tanke . Det är en av förutsättningarna för vårvälfärd att vi har en kvalificerad nivå på den tekniska utbildningen. Av tradition har den kvalificerade undervisningen vid detekniska högskolorna bedrivits av professorer och lektorer, medan denkompletterande undervisningen, laboratorieövningarna osv,, leds av äldrestudenter, forskarstuderande eller timanställda lärare har varit heltO,K, Vad som händer är att det har uppstått en obalans meHande fast anställda lärarna och de timanställda resp, studenterna. På någraställen, bl. a. i , har enkätundersökningar gjorda av studenter utvisat attså mycket som av undervisningen i vissa ämnen utförs av icke fast anställdalärare. Här kommer man alltså in i en ond cirkel. De fast anställda lärarnaöverbelastas, tröttnar och ger sig av därifrån, medan de som är kvar får ännumer att göra. har även visat detta, speciellt i , där man harräknat upp en lång rad ämnen där situationen är mycket besvärlig. Jag tror inte att det bara är lönenivån, som det hittillshar handlat om, utan otroligt mycket mer, alltifrån utrustning, ansvar,befogenheter, meritvärdering, krångel och byråkrati, som bidrar till dettaproblem, och det måste lösas snabbt. 100 Utbildningsminister : Herrtalman! I likhet med anser jag att man bör minska den andel av undervisningen som meddelas av äldre studenter eller forskarstuderande.Däremot har jag, också i likhet med , uppfattningen att den gruppenav handledare inte skall försvinna helt. 101 (); Det här är ett lysande tillfälle förutbildningsministern att bevisa sin inställning. UHÄ säger i sin utredning attdet för att återställa 1970-talets nivå skulle behövas 160 miljoner förlärarresurser. I tilläggsbudget har utbildningsministern begärt 10 miljoner,och därför har väckt en motion där vi föreslår 60 miljoner. Detfinns all anledning för utbildningsministern att acceptera folkpartietsförslag. Överläggningen var härmed avslutad. 26 § Svar på fråga 1985/86:209 om iHärnösand har frågat mig vilkautbildnings- och regionalpolitiska motiv jag har för att driva iHärnösand. Min företrädare uttalade budgetproposition(prop. 1984/ 1985:100, bil. 10) att hon inte var beredd att biträda de förslagtill nedläggning av läramtbHdningar som UHÄ föreslagit i anslagsframställningenför /86. Anledningen härtill var att hon avsåg att lägga framförslag till en ny läramtbildning för , ett förslag som riksdagensedermera har tagit ställning till (prop, 1984/85:122, UbU31, rskr, 366), UHÄ har fått i uppdrag att lämna förslag tilldimensionering och lokalisering av utbildningen. Uppdraget skall inom kortredovisas till regeringen. Min avsikt är att ett förslag i frågan skall föreläggasriksdagen . Jag får alltså anledning att då ta upp frågan omlärarutbildningen vid högskolan i /, 103 (); Jag vill tacka för svaret. kan man naturligtvis ha anledning att undra om detegentligen är värt att ställa en fråga här i . Jag har frågatutbildningsministern vilka utbildnings- och regionalpolitiska motiv det finnsatt driva i , I svaret finns inte ett endautbildningspolitiskt eller regionalpoHtiskt motiv redovisat. Jag kan alltsåinte tolka svaret på annat sätt än att utbildningsministern icke har någrautbildningspolitiska eller regionalpolitiska motiv att redovisa och attslutsatsen bör vara att utbildningsministern kommer att, som han har utlovat,lägga ner i , Jag vill därför fråga utbildningsministern: i att fortfarande bedriva sin verksamhet efter den 1januari 1986? Anf.104 Utbildningsminister : Herr talman! har juinga som helst skäl att av vad jag här har sagt dra slutsatser om hur det skallbli för i /, Däremot kan jag allmänt säga attjag anser att högskolan också skall spela sin roll när det gäller att få enbalanserad regional utveckling i landet. Hur det skall bli med utbildningen vidden här måste prövas i samband med att man prövarlärarutbildningens lokaHsering över huvud taget. Det finns ett drygt dussintalandra platser där utbildningen också bedrivs. Anf.105 (): Detta vore ju ett utomordentligt tillfälleför utbildningsministern att ge uttryck för några egna utbildningspolitiskaoch regionalpolitiska motiv för att driva den här högskolan i . Ellerhar inte utbildningsministern några sådana motiv alls? Jag trodde närmast att det här var etttillfälle att besvara frågor som ställts i sakämnen och inte ett tillfälle föratt hålla en föreläsning om regionalpolitiska och utbildningspolitiska motiv. 107 (): Jag har uppfattat situationen så, att om mansom riksdagsledamot ställer en fråga här i kammaren bör man i rimlighetensnamn, skulle jag vilja säga, kunna förvänta sig att få svar på den frågan ochatt det inte lämnas ett svar av det här slaget. öm utgivningen av nationalutgåvan av samladeverk Överläggningen var härmed avslutad. 27 § Svar på fråga 1985/86:203 om utgivningen avnationalutgåvan av har frågat mig vHka åtgärderjag ämnar vidta för att nationalutgåvan av skall kunnafullföljas inom rimlig tid och inom fastställd kostnadsram. Utgivningen av /81 sedan regeringen godkänt de avtal som ienlighet med tidigare bemyndigande träffat med dels /, dels . Enligt avtalen skall utgivningen ske efter enutgivningsplan. Avvikelse från denna får ske efter överenskommelse mellanStrindbergssällskapet och . Enligt vad jag har erfarit harstatens kulturråd tagit upp det i frågan aktualiserade problemet i sin styrelseoch även kontaktat övriga avtalspartner. Ambitionen är att skyndsamt kommatill rätta med problemet. Jag har anledning att tro att tillsammansmed övriga berörda parter kommer att vidta nödvändiga åtgärder för attprojektet skall få en fastare utgivningsplan och en snabbare utgivningstakt änhittills. 109INGRID (): Jag vill först tacka kulturministern försvaret. Jag är övertygad om att vi båda är angelägna om att utgivningen avStrindbergs samlade verk i nationalutgåva skall kunna genomföras, men det seronekligen dystert ut. Jag fick ett svar av kulturministern, men när svaretbörjade bli intressant var det slut. Det enda jag kan göra är att ställa nya frågor.Den första är; Av vilken anledning tror kulturministern att denna fråga skallkunna lösas? Man har alldeles riktigt behandlat frågan i ,och chef såg tre olika möjligheter. Man bör också hålla i minnetatt inte kan agera utan bemyndigande från regeringen, och därför ärdet viktigt vad kulturministern kommer att säga. Kulturrådethar tre tänkbara utvägar. Man kan flytta över uppgiften till en 5 protokoll 1985/86:33-36 ömutgivningen av nationalutgåvan av annan huvudman änStrindbergssällskapet, som enligt avtal ansvarar för utgivningen. Dettaavtal är uppsägbart, och det vore intressant att höra om kulturministern anseratt man kan säga upp det. Enannan utväg är att får ta över en större del och själv blihuvudman, men mot bakgrund av de forskningsstrider som förekommit iStrindbergssällskapet måste i så fall agera som vetenskapligdomare. Det är som jag ser det en orimlig utväg. Mankan naturligtvis avveckla projektet, och det har man också diskuterat. Mankunde ge ut en vanlig klassikerutgåva i något populärare form. Jagär ledsen att kulturministern inte har svarat på min fråga; Vilken anledninghar kulturministern att tro att några åtgärder skall kunna vidtas? Jag skall konkretisera vilka skäl jag har att tro att utgivningen kommeratt kunna ske snabbare. Jag är medveten om att när svaren skrivs ut känner visst ansvar inför att ge inte bara ett uttalande om denpersonliga uppfattningen och tron utan också en faktabakgrund. Denuppfattning jag personligen har om möjHgheterna baseras på min starka respektför kompetens och det stöd som har, bl. a, genom deuttalanden jag gjort med innebörd att avsikten med projektet är att det skallges ut böcker, inte någonting annat. Om detta kan vara ett besked i detstycket, så nöjer jag mig med det. Anf.111 (); Kulturministerns egen uppfattning har varit synlig i pressen. Där harBengt sagt att situationen är skrämmande och att den kan beskrivasmed ett adjektiv som han inte ens velat uttala. Det har jag all respekt för. kan inte agera som egen myndighet i detta fall. Det är regeringensom gett bemyndigande att skriva avtal med kommer inte att säga upp detta avtal utan att först inhämtasynpunkter, och jag vågar nog säga tillstånd från regeringen. Min fråga tillkulturministern är konkret; Anser kulturministern att avtal medStrindbergssällskapet skall sägas upp för att man skall på ny basis komma tillrätta med de förhållanden som råder? förvånar mig genom att visa en något byråkratisksyn på problemet. Min uppfattning är inte att avtalet skall sägas upp, utan minuppfattning är att med utnyttjande av det avtal som träffats skallse till att böckerna kommer ut. Överläggningen var härmedavslutad. 28 §Svar på fråga 1985/86:204 om ingripanden mot vissa närradioprogram har frågatjustitieministern om vHka åtgärder han är beredd att vidta med anledning avövertramp i närradiosändningar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. För närradion gäller regler om yttrandefrihetsbrott precissom för andra massmedier. Tillstånd att sända närradio får återkallas omsammanslutningen som innehar tillstånd har sänt ett program som i enlagakraftägande dom har befunnits innefatta ett yttrandefrihetsbrott och sominnebär ett allvarligt missbruk av yttrandefriheten i närradio. Genom ettriksdagsbeslut så sent som skärptes denna lagstiftning i så måtto attnärradiomyndigheten redan innan sådan dom vunnit laga kraft får återkallatillståndet interimistiskt (prop. 1984/85:145, KrU 22, rskr. BakgrundentHl denna skärpning var erfarenheten att en företrädare för en förening hets mot folkgmpp genom att överklaga domen till högre instanserkunde fortsätta programverksamheten och begå nya yttrandefrihetsbrott av sammaart. I årets proposition om närradioverksamhet framhöll jag,med instämmande av kulturutskottet, att närradioverksamheten är av den artenatt fortlöpande översyn av lagreglerna bör ske. Jag erinrade också i propositionen om det önskvärda i attnärradioför-eningarna på samma sätt som pressen tar ansvaret för etablerandetav etiska regler för verksamheten. Sådana regler har antagits av Sverigesnärradioför-bund, och en nämnd har bildats för att övervaka reglernasefterlevnad. Mot den nu anförda bakgrunden ser jag ingenanledning att föreslå några förändringar i regelsystemet för närradion. 114 (): Jag tackar skolministern för svaret på min fråga. Svaretinnehöll en del positiva uppgifter, och jag är nöjd med det. Orsaken till attjag ställde frågan är den anmälan som närradiokommitténs ordförande har gjort till justitiekanslern. Med sin anmälan hoppas han få rätsidapå vad han betraktar som laglöshet i närradiosändningar.