prot · G90950 · 1985-12-31 00:00:00 — bara en bråkdel av dessaföremål beläggs i realiteten med exportförbud, --- Man har kort sagt vävtett finmaskigt byråkratiskt nät som fångar upp all mygg och knottuteslutande i syfte att komma åt några enstaka kulturkameler," Skyddmot utförsel av vissa äldre kulturföremål AnL 59 vicetalman (): Herr talman! Låt mig bara i dennadebatt konstatera att närmar sig mina synpunkter. Hon sägeratt det kommer att växa fram en praxis på detta område. Ja, just det! Vad jagmenade är precis detsamma som nu sade; praxis kommer att bliatt granskarna upptäcker att vi får lägga småföremål värdeåt sidan. Vi är helt överens om det. Det är bara den skillnaden att jag tyckeratt man kan stifta en lag som redan från början är tillämplig i verkHgheten, AnL 60 (): Värdegränserna är satta i samråd med , som anser att viinte bör ha någon värdegräns på det som vi bmkar kalla för det folkligakulturarvet. TillKarl vill jag säga att det naturligtvis är värdefullt att man harmöjligheter att bedöma vad det är vi vill bevara. Som jag sade i mittinledningsanförande är det en uppfattning som hävdats av attdet är intressant för oss att behålla det mesta av det som finns kvar.Därmed inte sagt att allt skall behållas. Det blir nu emellertid en möjlighetatt bedöma vad vi bör bevara. Mer finns det alltså inte kvar av det vi brukarkalla för det folkliga kulturarvet. Det är någonting som intestämmer när man klagar över den byråkrati som Skyddmot utförsel av vissa äldre kulturföremål denhär lagen skulle föra med sig. har man nämligen på vissa håll hävdatatt det inte finns något intresse för svenska kulturföremål, speciellt inte försådana som inte har ett högt ekonomiskt värde. Jagsade att värdegränserna var satta i samråd med och statenskonstmuseer. Det är naturligtvis mycket viktigt att man - och det har både LarsAhlmark och varit inne på - skall begränsa ärendena omtillståndsprövning så mycket det över huvud taget går utan att lagen på någotsätt eftersatts. Den utväg som regeringen valde för att få ned antalet ärendenvar att begränsa föremålskategorierna, som är betydhgt färre i dennaproposition än i den som framlades 1981/82. Sedanstår det faktiskt också i propositionen någonting som naturligtvis är väldigtklokt och som kanske borde stå i alla propositioner, nämligen att man skallfölja utvecklingen och återkomma om det skulle behövas. Det finns naturligtvisalltid skäl att se över om de beslut man fattat är de aHra klokaste. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 (förlängd regleringav anslutningen av privatpraktiserande tandläkare till tandvårdsförsäkringen) Utskottetshemställan bifölls med 165 röster mot 153 för reservation 1 av . Mom.2 (kostnadsfria tandproteser) Utskottetshemställan bifölls med 302 röster mot 15 för reservation 2 av Karl-ErikPersson. Mom.3 (privattandläkares rätt till specialisttaxa) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m.fl,- biföllsgenom uppresning. Mom. 2 (åtgärder för attminska handläggningstider) Utskottetshemställan bifölls med 229 röster mot 87 för reservation 1 av . Mom.7 (åtgärder för att påskynda utflyttningen till kommuner) Utskottetshemställan bifölls med 231 röster mot 86 för reservation 2 av , fl. Övrigamoment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (ingripanden motreklaminslag) Utskottetshemställan bifölls med 251 röster mot 68 för reservation 1 av m.fl. Mom. 2 (påföljd förbristande avgiftsbetalning) Prot. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av 12 december1985 m. fl. - bifölls med acklamation. Mom.4 (regler om programutgivare för sändningar på tid som ställts till förfogande) Utskottetshemställan bifölls med 163 röster mot 153 för reservation 3 av . Mom.7 (inrättande av en fristående TV-kanal) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m, fl, - biföllsmed acklamation. Mom.8 (lagen om förbud i vissa fall mot rundradiosändning på öppna havet)Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 av m. fl.- bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 4 (medelsanvisningtill : Stöd till lokal programverksamhet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservationen av m. fl. - biföllsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (frågan om avslagpå proposition 1984/85:179, m.m.) Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering - som ställdes motutskottets hemställan med godkännande av den i reservation 1 av , fl, anförda motiveringen - bifölls med acklamation. Mom.2 (frågan om humvida utländska kulturföremål skall omfattas av lagstiftningen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m, fl, - biföllsmed acklamation. Mom.3 (avgränsningen av svenska föremål som tillståndskravet skall omfatta) Förstbiträddes reservation 3 av m, fl, med 91 röster mot 71 förreservation 4 av m, fl, 156 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 168 röster mot 83 för reservation 3 avJan-Erik m, fl, 66 ledamöter avstod från att rösta. 4Riksdagens protokoll 1985/86:50 Prot.1985/86:50 Mom. 4 (undantag från tHlståndskravet) Ändrad beskattning av gasol Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avIngrid m, fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 och 6 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 7 (viss mervärdeskattefråga) Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot 153 förreservation 7 av m, fl. 1985/86:12om ändrad beskattning av gasol (prop, 1985/86:53), 1985/86:13 om kassettskatten(prop. 1985/86:57) och 1985/86:14 om jämkningar i skyldigheten att lämnakontrolluppgifter (prop. 1985/86:58). Kammaren biföll talmannens förslagatt ärendena skulle avgöras efter endast en bordläggning. AnL 61 TALMANNEN: betänkanden 12, 13 och 14 kommer attdebatteras i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas aHtså skatteutskottetsbetänkande 12 om ändrad beskattning av gasol. AnL 62 BO (); Det har länge rått stor enighet om attenergibeskattningen är ett viktigt instrument för att driva på omställningen avdet svenska energisystemet. Det var därför ett viktigt steg som togs när riksdagenhösten 1983 lade fast riktHnjerna för energibeskattningen. Beslutet då innebaratt vi har kvar de differentierade punktskatterna och att olika energislagbeskattas främst med hänsyn till sin belastning på bytesbalansen och miljön ochden roll resp. energislag förväntas spela i energisystemet. Därför är deinhemska bränslena helt befriade från skatt. De importerade bränslena har en iförhållande tiH sitt energiinnehåH och i relation till oljan varierandeskattebelastning. Det rådde stor enighet om de här principerna när riksdagenfattade beslutet och vid de senare energiskattebesluten , Därmed gavs det klara signaler som länge efterlysts avaktörerna på energiområdet. Vi hade så att säga lagt fast spelreglerna för enrelativt . En förutsättning för att detta då skall fungera justsom signaler och spelregler, som driver omstäHningen i rätt riktning, är, herrtalman, att aktörerna kan lita på attjust dessa regler gäller. Det är ju med hänsyn tiH bl, a, dessa de fattar sinabeslut - ofta av stor ekonomisk betydelse. Visstkan det finnas skäl att ompröva sina tidigare ställningstaganden, om man anseratt något väsentligt hänt som motiverar detta. Men att utan att förebara ettenda rimligt argument inta en helt annan hållning än tidigare är inget annat änhållningslöshet. Det är uppenbarligen det som drabbat . Hur detstämmer överens med partiets nya framtoning av klara besked och välmotiveradestäHningstaganden må väl var och en ha anledning att fundera över. Skatten på naturgas utgör av oljeskatten. Räknat perenergienhet skulle skatten ha varit högre, men naturgasens miljöfördelarmotiverade den lägre skatten. som fattade det beslutetangavs att gasolskatten skulle höjas i etapper, så att den kom i nivå medskatten på naturgas. Ingen hade något att erinra mot detta vid det tillfället,Gasol är vare sig ur energi- eller miljösynpunkt ett bättre bränsle än naturgas. Jagtycker det vore bra för oss som arbetar med energiskattefrågor här i riksdagenoch för aktörerna på energiområdet, som berörs av våra beslut, om folkpartietsföreträdare nu vill avslöja det som uppenbarligen ligger fördolt för oss. Vadär det som hänt som motiverar att skatten på gasol nu bör vara väsentHgt lägreän skatten på naturgas? I den socialdemokratiska reservationen 4 har vi pekat på en väsentligkonsekvens av utskottets ändrade hållning. Vårtlands första naturgasprojekt - - kom i drift fidigare . Det var enlångsiktigt viktig introduktion, som kan visa sig få stor betydelse i sambandmed kärnkraftsawecklingen. Därför ikläder sig staten genom avtal vissaekonomiska förpliktelser. Somen kalkylfömtsättning för avtalet gäller att energiskatten på gasol som användsför annat än motordrift skall vara densamma som skatten på naturgas. Skullegasolskatten bli lägre än naturgasskatten, kan staten faktiskt tvingaskompensera effekterna av detta på projektets ekonomi. Det är nu vad som blirföljden om utskottsmajoritetens förslag går igenom. Och det är inte i förstahand de ekonomiska konsekvenserna av detta agerande som oroar mig mest. Det äri stället tilltron till de spelregler vi lägger fast som jag anser allvarligt försvagas.Det kan vålla mångfalt större energipolitiska bekymmer. Med det sagda yrkar jag bifall till den socialdemokratiskareservationen 4 och således avslag på utskottsmajoritetens förslag på dennapunkt samt i övrigt bifaH till utskottets hemstäHan, som då också innebäravslag på reservationerna 1, 2 och 3, Underdetta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. AnL 63 (): anförande visar enligt min uppfattning att behandlingen avdetta ärende utgör en för honom mindre behaglig - men förmodligen mycket nyttig- påminnelse om att det är en minoritetsregerings 1985/86:50 förslag han stöder. Man kan säga att när regeringen lade fram sitt förslag om enalltför snabb och kraftig höjning av skatten på gasol tiggde den Åd ad hp<!kattnine a "" bakläxa - och bakläxa ser regeringen utatt få. Allt tyder nämligen på att , den stundande voteringen kommer att innebära ett välförtjänt nederlagför Samtligaoppositionspartier har vah att stödja motionärernas yrkanden om en betydligtmåttligare höjning av gasolskatten. Det är säkerligen en klok väg. Attinte samtliga oppositionspartier har samma syn på energiskattefrågorna framgårav bl, a, reservation nr 1, Vi moderater har - liksom vid tidigaretillfällen då energiskattefrågor har behandlats - anmält en avvikande mening.Vi har nämligen en annan mening än övriga partier beträffande principerna förenergibeskattningen. Vi vill, som bekant, ha en beskattning som bygger på mervärdeskattesystemet,i kombination med energilikformiga punktskatter på en förhållandevis låg nivå.Dessa saker är väl kända för kammaren. Jag skall därför inte ta ytterligare tidi anspråk när det gäller våra förslag, utan jag nöjer mig med att yrka bifalltill reservation nr 1, BoForslund talade mycket om att det är viktigt att man har lagt fast spelreglernaför politiken. Men för att spelreglerna skall kunna ligga fast, måste man varanågorlunda överens om dessa, och spelreglerna måste vara konsekventa, Iverkligheten är det inte bara som en enig riksdag harfastlagt spelreglerna, utan har vidåtminstone tre tillfällen haft att ta ställning till s, k, riktlinjer förenergiskattepoHtiken, har vi moderater anmält en avvikandemening beträffande grundprinciperna, sade också att ingen erinrangjordes när frågan om procenttalen vad gäller beskattningen av naturgas ochgasol behandlades. Jag hävdar dock att detta inte stämmer. Då, Hksom , har vimoderater reserverat oss till förmån för andra principer beträffandebeskattningen på detta område. Vidaregjorde ett stort nummer av ett avtal som träffats mellan staten,några kommuner - , och - och . Han befaradeatt konsekvenserna av den måttligare höjning av gasolskatten somoppositionspartierna föreslagit skulle bli vådliga. Men är det så, attavtalet i fråga undertecknades . Då uppgick skatten på gasol förindustriändamål, som det nu är fråga om, till O kr. föreslogregeringen en höjning av skatten till . föreslår oppositionen enhöjning till . Allt detta visar, tycker jag, att det med hänvisning tillavtalet finns mycket litet substans bakom invändningarna. Jag yrkar bifall till reservation nr 1 samt i övrigt till utskottetshemställan, AnL64 BO () replik: Jag vill än en gång slå fast att energipolitiken är och måste varalångsiktig. Därför bör de spelregler som fastlades i denna kammare så sent somför vara konsekventa och ligga fast. är intekonsekventa i frågan om beskattning av gasol, och de har tidigare haft olikameningar. De har i utskottet övergivit sin egen motion om gasolskatten och harstigit upp pa vpk;s gasolvagn. AnL 65 ()replik; Vi moderater har, med hänsyn till vår annorlunda syn på principerna förenergibeskattningen, yrkat avslag på propositionen, I detta läge vill vi intesamtidigt förorda ett motionsyrkande i sakfrågan, dvs, om skattesatsen. Detförslag som föreligger i motionsyrkanden från andra partier innebär enskattesats på en sådan nivå som är väl förenhg med de grundprinciper som vianser bör gälla. Jagvill upprepa att det är viktigt med långsiktighet i bedömningen avspelreglerna, men spelreglerna måste vara konsekventa och lämpade förändamålet. Jag förnekar att så är fallet . Jag kan bara ta det exemplet, attsocialdemokraternas riktlinjer innebär en betydligt högre miljörabatt för kolän för de miljövänligare bränslena naturgas och gasol. Med sådana spelreglerkan inte vänta sig instämmanden från övriga partier. AnL 66 (); Energisystemens uppbyggnad och inriktning har en stor betydelse församhällsutvecklingen. Man kan i princip bygga upp energisystemen efter tvåolika strategier med helt olika utgångspunkter. Den ena bygger på encentralistisk och koncentrationsinriktad syn på hur energisystemen skallutformas. Företrädarna för detta synsätt förutsätter också en kontinuerligtökande efterfrågan på energi. Denandra strategin bygger på ett decentralistiskt synsätt och utgår frånnödvändigheten av att hushålla med tHlgängliga resurser och att anpassaenergianvändningen till naturens eget kretslopp. Företrädarna för detta synsättutgår från att det inte skall produceras mer energi än vad som är nödvändigtför att man effektivt skall kunna tillgodose de behov som finns. Dettaleder till krav på energihushållning, där energislag och energikvalitetanpassas efter ändamål. För att energianvändningen skall kunna anpassas tillnaturens eget kretslopp krävs en helhetssyn över de konsekvenserenergianvändningen får på miljön. Vid beräkningen av kostnaderna för de olikaenergislagen måste också kostnaderna för miljöpåverkan ingå. Jagbehöver väl knappast påpeka att vi i helhjärtat ställer upp för densenare strategin. Beskattningenav energi är ett av de mest effektiva styrmedlen när det gällerenergianvändningen. Genom en väl genomtänkt beskattning har samhälletmöjligheter att påverka energianvändningen i önskad riktning. Det är heltlogiskt att beskatta de energikällor som medför de största miljöskadorna högreän mer miljövänliga energikällor. Genom en konsekvent genomfördenergibeskattning enhgt denna förutsättning anpassas också marknaden i önskadriktning, och rationella investeringsbeslut främjas. Vi delar alltså intemoderaternas syn på en energineutral beskattning som varande det mestrationella. Enligt vår syn är hushållning och utnyttjande av miljövänliga,eller rättare sagt mindre skadliga, energikällor det mest rationella. Dessutomfrämjas teknikutveckling och arbetstillfällen i genom en sådan ordning.Därför yrkar jag bifall till utskottets hemställan mom, 1 beträffandeprinciperna för energibeskattningen och avslag på motion 169 yrkande 2, Vi har från centerpartietssida understmkit att naturgas Ändrad beskattning av gasol bör utnyttjas i det svenska energisystemet, detta medtanke på de stora miljöfördelar som naturgasen har i jämförelse med kol, oljaoch kärnkraft. Än så länge importeras naturgasen till största delen. Menintressanta undersökningar pågår i Siljansområdet för att tareda på om det finns naturgas där. Man undersöker även en metod för att utvinnagas ur torvmossa - den s. k. Vyrmetoden, Det vore bra om dessa försök kundefortsätta att utvecklas. För att man skall stimulera användningen av naturgas anservi att skatten på naturgas bör sänkas. Vår utgångspunkt är att skattenivån perenergienhet bör motsvara halva oljeskatten, och vi föreslår därför att skattenpå naturgas skall vara ,/l 000 m Jag yrkar därför bifall till reservation 2, som innebäratt bifaller motion 171, yrkande 1, vilket medför en ändring i bil, 1till lagen om allmän energiskatt, att den för naturgas angivna skattesatsenbestäms till ,/I 000 m och att den träder i kraft , Beträffande mom, 3 om skatten på gasol är det glädjandeatt en majoritet i utskottet anser att det skall var låg skatt på gasol, Gasolär också en högvärdig produkt med stora miljöfördelar. Avgaserna vidförbränning innehåller praktiskt taget ingen koloxid och är dessutom fria frånsvavel och tungmetaller. Jag yrkar därför bifall till utskottets hemställanmom, 3 beträffande skatten på gasol. AnL 67 BO () rephk: säger att beskattning ärdet bästa styrmedlet när det gäller energi. Det kan vi vara helt överens om. Dethar jag sagt i denna kammare. Därför harriksdagen också uttalat sig för att man genom beskattning av olika energislagskall försöka nå vissa energipolitiska mål, som en bred majoritet kan ställasig bakom. Vi har också sagt att det är mycket väsentHgt med kostnadsneutralitetnär det gäHer naturgas och gasol. Det tycker inte , AnL 68 () replik; Vi har den åsikten att man skall prioriterainhemska energikällor. Till största delen importeras naturgasen, medan gasolentill största delen framställts inom landet, AnL 69 BO () rephk: Naturgas är emellertidknappast bättre än gasol ur miljösynpunkt. Man kan inte säga att det enaenergislaget ur miljösynpunkt är betydligt bättre än det andra. AnL 70KJELL (): gick ut hårt i den här debattenoch anklagade oss i för hållningslöshet. Man skall kanske inte taså oerhört hårt på detta, eftersom det av någon underlig anledning nu är litetav en modenyck att kritisera . Det finns även andra partier somstöder detta förslag, sade också att hade stigit upp påvpk;s gasolvagn. Jag vet inte om de skall behöva åka på den. De är välkomna att åka på folkpartietsgasolvagn. Det är faktiskt folkpartimotionen som man yrkat bifall till iutskottet och också stöder här, även om den i stort sett är identisk medvpk-motionen, BoForslund efterlyste klara besked, och jag skall försöka ge klara besked frånfolkpartiet. Den proposition som regeringen har presenterat om ändradbeskattning av gasol är en i dubbel bemärkelse tunn skapelse. Inte nog med lyckats med prestationen att på fyra sidor klämma in åtta sidors text, manhar dessutom över huvud taget inte lämnat någon som helst saklig redovisningför varför man vHl utforma skatten som man gör. Man hänvisar bara tillkammarens beslut med anledning av proposition 1984/85:64, Även om man gårtillbaka till sakbehandHngen av den propositionen, finner man inte någonredovisning av sakskäl till varför detta förhållande skall råda. Detkonstateras helt lakoniskt att skatten på naturgas bör vara lika med skatten pågasol. Viden ytlig betraktelse kan detta synas vara ett bestickande resonemang. Men serman noggrannare på det är det inte så. Det finns mycket starka skäl som talaremot denna utformning. Utskottsmajoritetenhar anfört att en skattehöjning av den storleksordning som regeringenföreslagit särskilt hårt skulle drabba stålindustrin i , LarsDe kommer att belysa detta i ett senare anförande. Jag skall därför integå in på den delen. Jag vill bara konstatera att några kostnader förberedskapslagring inte belastar naturgasen. Det är däremot fallet då det gällergasol, och detta skaH också räknas in i bilden när man försöker få en likartadbeskattning och en likartad belastning på de olika energislagen. Naturgas kaninte beredskapslagras. Beträffandeförslaget att av miljöskäl sänka skatten på gasol och naturgas kraftigt villjag, speciellt då det gäller naturgas, anföra ett litet memento. Frånfolkpartiet vill vi bygga ut naturgasen i vårt land och göra det på ettbalanserat och riktigt sätt. Att ge en alltför kraftig skattesubvention åtnaturgasen kan innebära att vi sätter oss fast i ett system som ur beredskapssynpunktär olyckligt. Vår slutsats är att naturgasen har en någorlunda rimligbeskattning , och vi menar att frågan skall följas med uppmärksamhet.Naturligtvis får inte introduktionen av naturgas störas. Beträffandeskatten på gasol kan jag naturHgtvis inte vara lika säker på att den Hggerexakt rätt . Vi saknar en totalredovisning från regeringen och kan integöra en bedömning. Jag vHl inte utesluta en justering av det beslut vi i dagfattar, men kan i så fall bara tänka mig en mycket måttfull justering. Möjlighetenfinns också att regeringen finner att det beslut vi fattar i ärganska klokt. Om inte regeringen tycker så, bör den återkomma med en betydligtbättre underbyggd proposition, som kan ligga till grund för en ordentligbedömning av frågan. Jag yrkar redan nu bifall till utskottets hemställan och avslag påsamtliga reservationer. Låtmig säga några ord om reservation 4. I den heter det; "Vad som har anförtsi motionerna utgör enligt utskottet ingen anledning för att ändra sinuppfattning beträffande hur skatterna på de olika energislagen bör avvägas motvarandra." Jag vill beträffande dennamening säga att någon avvägning inte har skett. Ändrad beskattning av gasol Ändrad beskattning av gasol Det harhela tiden, som jag sade, helt saknats underlag för att göra en avvägning. Vidare tar man upp de eventuella ersättningsanspråk somskulle kunna resas mot staten med anledning av konsortialavtalet med ,Jag tror att det är klokt att inte här i kammaren gå in på ersättningsfråganutan bedöma den när man har sett om det över huvud taget blir något intrång dådet gäller den lägre skatten på gasol. skrev i sitt betänkande1983/84:10 vid sin behandling av frågan; "Av de generella åtagandena enhgtavtalet är åtagandet om en fast relation mellan den framtida energiskatten pånaturgas och skatten på eldningsolja det mest betydelsefulla," Utskottetmenade aHtså att - och detta är också helt uppenbart - det som inom detta områdeutgör en konkurrensfaktor när det gäller att introducera naturgasen är oljan. Det resonemang som förs i reservationen kan också tyckasskapa en något underlig situation. Man menar att staten skuHe bhersättningsskyldig. Om skatten på exempelvis naturgas skulle sänkas, menar dåBo Forslund att det uppstår en omvänd ersättningsskyldighet? Det gäller ju hurman påverkar kalkylen. Skall staten i så faH ställa krav på ? AnL 71 BOFORSLUND (s) replik: Det är möjligt att tyckte attjag tog i väl hårt när jag anklagade för hållningslöshet. Men jagtycker faktiskt att jag har ett visst fog för att göra detta, eftersomfolkpartisterna och vi socialdemokrater gång efter annan har varit helt överensom inriktningen av energipolitiken och energibeskattningen. Det har vi varitända sedan kärnkraftsomröstningen för . Då det inte tidigare visat sig råda några delade meningarhar vi i stor utsträckning förlitat oss på . Men helt plötsligt närvi fullföljer en energipolitisk strategi, tycker att det ärlämpligt att föra fram andra förslag - om det nu beror på att man vill knäpparegeringen på näsan eller om det beror på att man funnit nya starka argument.Men efter inlägg hittar jag inte något argument. Därför frågarjag än en gång: Vad är det egentligen som är nytt i syn påenergibeskattningen? När det gäller energiinvesteringar, , ärdet ju mycket viktigt för dem som skall göra dessa investeringar att de vet attdet finns en ordentlig framförhållning. Man bör få veta vilken energipoHtikriksdagen kommer att bedriva, och givetvis bör man också få veta vilkenbeskattning som kommer att vara styrinstrument.