prot · G909162 · 1985-12-31 00:00:00 — frågade varför inskolningsplalserna ärförbehållna gymna-sieutbildade ungdomar. Det har länge varit en strävan attalla ungdomar skall ha rätt och nästan skyldighet alt gå i gymnasiet innan desöker sig ut pä arbetsmarknaden. En utbildning är nämligen värdefull för deenskilda ungdomarna, inte bara för deras arbetslivserfarenhet . Jag villän en gång uppmana att läsa både propositionen och betänkandet, därdet pä flera ställen står att utbildning fortfarande år den första åtgärden.Därför är er reservation 9 ganska onödig. När del gäller ytterligare förändringar av ungdomslagenhar arbetsmarknadsministern och även utskottet sagt nej till AMS förslag attförlänga, anvisningstiden . ochmoderaterna vill förlänga anvisningstiden, men jag tror att det vore mycketolyckligt. Man skall komma ihåg att för de ungdomar som har slutat skolan , rnen för de övriga grupperna kan tremånader bli en period av sysslolöshet. Detta strider rnot grundtanken medungdomslagen, sorn skall vara en snabb metod om andra åtgärder inte gar allanvända. Örebromodellen innebär alt kommunalt beredskapsarbetevarvas med utbildning just för gruppen 20-24-åringar. Kommunen har fåttstatsbidrag av lönekostnaderna. Del sades från början alt det var enförsöksverksamhet , och de två åren har gått. Det resultat vi kan sei dag är att ingen ifrågasätter att försöket har haft ett värde. Ett särskiltavtal har också tecknats mellan och arbetstagarorganisationernaom att andra kommuner också skall få samma möjlighet statsbidrag. Detfinns därför inte längre någon anledning att särbehandla -försöksperioden har gått ut, och den bör inte förlängas. Jag vill betona att ingen har ifrågasatt värdet avÖrebromodellen, som del lät i beskrivning. Det är upp tillkommunen och arbetsförmedlingen i alt hitta former för en fortsattverksamhet. Avslutningsvis vill jag säga till att jag tyvärrinte tror att någon parlamentarisk utredning-hur stor nytta de än kan göraibland- kommeratt Prot, 1985/86:162 Sysselsätt 11 it ig.ss k ap -ande åtgärder Prot,1985/86:162 kunnahjälpa 20-24-åringarna att få fast arbete på arbetsmarknaden. Vi vet sedantidigare debatter att det är fråga om långtidsarbelslösa, ofta lågutbildadeoch boende i glesbygd. Dessutom är detta en mycket stor åldersgrupp. Det ärdärför viktigt att de åtgärder som kan vidtas utnyttjas fullt ut fördenna grupp. Det handlar om utbildning, regionalpolitik, tillväxt och nya jobb,dvs. sådant som gäller även andra grupper i vårt samhälle. Här behövspolitikernas, arbetsmarknadens parters och näringslivets gemensamma insatserför att man skall lyckas komma en bit närmare målet om arbete åt alla. Därmed yrkar jag avslag på reservationerna och bifall tillutskottets hemställan i dess helhet. Anf.136 () replik: Det kan inte varalätt att varasocialdemokratisk företrädare i den här debatten. Man talar om de stora sakersom har uppnåtts för att öka sysselsättningen och hejda arbetslösheten. Men detär en sak att tala om åtgärderna och en annan sak all förverkliga dem, MonaSahlin, Vi har lika stor öppen arbetslöshet nu som vi hade . Vi harfler människor sysselsatta med hjälp av kortsiktiga åtgärder än vi hade då. Dåhade vi ekonomisk kris, nu har vi de bästa tiderna någonsin, om man får troregeringen. Jag förstår att detta är besvärligt. En replik om ungdomslagen håller nog, . Hon sägeratt socialdemokraterna alltid har strävat efter förändring och förnyelse. Detmärkliga är egentligen att ni inte, vid alla de tillfällen här i kammaren somdet har förelegat liknande förslag, har följt de förslagen. Varför har ni integjort det? Detta är inte det första tillfället då det finns friståendeutvärderingar som redovisar alla de negativa följderna av ungdomslagen. Det somhar kommit nu är bara en del av en mängd utvärderingar. Det är intressant att lyssna på hur olikasocialdemokratiska företrädare betecknar ungdomslagen som instrument, t. ex.hur bra den är. säger att det är en relativt effektiv form.Arbetsmarknadsministern brukar säga att det är det bästa som någonsin har hänt.Då kan man fråga sig: Varför minskar man någonting som är det bästa somnågonsin har hänt? Jag tror att vi kan vara överens om att ungdomslagen somden har tillämpats har lett till inlåsningseffekter, till undanträngning avriktiga jobb, framför allt av ungdomars ingångsjobb, och ensidig inrikting påden offentliga sektorn, som absolut inte har framtidsjobben för ungdomarna. Denoffentliga sektorn rekryterar inte ungdomar i någon stor utsträckning, det vetvi. Det håller inte, , att om anvisningstiden sågaatt arbete i ungdomslag är den absolut sista åtgärden. Det spelar ingen rollhur säger det, när hon i nästa stund konstaterar attanvisningstiden inte kan vara anpassad efter denna målsättning, utan man måsteha kort anvisningstid, så att dessa åtgärder snabbt kan sättas in. Hör inteMona själv att detta inte stämmer? .Man kan inte lägga pussel med bitarsom inte passar, för då blir det inget färdigt pussel. Jag tycker att ni skulleha gjort som AMS ville att ni skulle göra och som vi moderater har velat iflera år, nämligen förlängt anvisningstiden och gjort ungdomslagen till en absolutsista åtgärd, framför allt en åtgiird som sätts in niir också Prot.1985/86:162 ungdomarnas egna initiativ och verksamheter för att hitta riktigajobb har 4 juili 1986 prövats. Det, herr talrnan, är själva poängen ochskillnaden mellan oss. och socialdemokraterna utgår ifrån allungdomarna inte gör någonting när de är arbetslösa. Vi utgår ifrån att de sökerjobb, och det är en bra verksamhet. 137CHARLOTTE () replik: Man är faktiskt orolig pä folkhögskolorna,, för hur denna utbildning skall te sig i framliden. Jag har förståttdet genom olika kontakter. Men skriver majoriteten vackra ord om hurvärdefull och bra denna utbildning är, och sä hoppas rnan på attlänsarbetsnämnden skall upphandla utbildning hos folkhögskolorna. Men vi skall komma ihåg att detta är ett reservationsanslag,och det kan krympas ihop. Det finns alltså ingen garanti, som i vårt förslag,vilket säger att det skall finnas en absolut ram kring detta. Vi i folkpartietmenar att denna utbildning, som alla tycker är så bra, verkligen skallgaranteras ett utrymme. Det är den enkla, viktiga skillnad sorn finns mellanoss reservanter och majoriteten. Pä tal om ungdomslagen är det inte fråga om att hållaungdomarna arbetslösa under någon längre lid. Tvärtorn gäller det att verkligengöra allt för att först och främst ge dem riktiga jobb eller utbildning. MonaSahlin säger alt del skall vara en snabb metod att fä in ungdomarna iungdomslag. Men den får inte vara sä snabb att man inte hinner med attundersöka vilka möjligheter som verkligen finns. Här är det viktigt, tyckerjag, att konstatera att så här går det till - man behöver de härtre månaderna. Låt oss då anpassa oss till den verkligheten, som ärett faktum, 138 (vpk) replik: Jag skall börja med att ta uppfolkhögskolekurserna. Jag tycker del är bra att vi i utskottet varit överensorn att den upphandling som vi talat om i betänkandet kan göras. Jag vill sedan berömma för att hon säger attmålet är fasta jobb ål alla, även ungdomar. Det är vi helt överens om. Men närskall vi nå dit? Jag har framför mig arbetsmarknadsstyrelsensarbetsmarknadsstatistik. Tittar vi på den inser vi att det lär ta mycket långtid innan vi når dit. SCB har räknat ut att 389 000 var arbetslösa under1985. Tittar vi på gruppen 16-24-åringar finner vi att 171 000 var arbetslösanågon gång . Jag kan därför inte hälla med om att vikommerdit på lång . Sedan till den s. k. Örebromodellen. När rnan lägger nedÖrebromodellen blir konsekvensen alt 400 ungdomar och 19 handledare direktdrabbas av arbetslöshet. Det skulle vara intressant att höra om kontakt med kommunalrådet i län, som verkligen kämpat för attÖrebromodellen skulle få leva vidare, så att man kunde göra en riktigutvärdering-det är det man begär; man vill inte att det här skall vara envaraktig modell, men man tycker att den har tillämpats alldeles . Anna-GretaLeijon berömmer i det hon skriver om Örebromodellen, och Prot,1985/86:162 så tar manbort pengarna! Del år ju inte konsekvent. Först tycker man att någonting årbra, och så lar man bort pengarna! Det är ju precis som om man ville ställa dehär ungdomarna utanför den möjlighet de nu har till både skola och arbete viss del. 139 i (c) replik: slår sig för bröstet och sägeratt sysselsättningen har ökat. Det härden gjort, men man måste säga alt delvore märkligt om den inte hade gjort det, om man betänker att vi nu harhögkonjunktur. Men trots att vi har en högkonjunktur är del nu högrearbetslöshet och fler i arbetsmarknadspolitiska åtgärder än under lågkonjunktureni början av 1980-lalei. Och ändå säger man: Vi har lyckats med vår politik! Detinnebär ju ett misslyckande för sysselsättningspolitiken. Ni har misslyckatsmed sysselsättningspolitiken precis som med regionalpolitiken. Det är därför nihela tiden spär på med flyttningsbidrag. uppfattning är klar: Man måste ha en aktivregionalpolitik, som gör att folk inte behöver flytta från sin hembygd utan kanfå ett jobb där de vill bo. Men tyviirr är en del tvingade att flytta, och däär del så all det kan krävas bidrag i olika former - det är heltklart. Detta visar att ni inte vill föra någon aktivregionalpolitik, ulan ni vill ha en flyttlasspolitik. Flyttningenhar aldrig varit så stor som sedan ni kom till makten . Jo; den var det på1960-talet - även då regerade socialdemokraterna. Det är bara att beklaga. Nimotsatte er t. ex. länsanslagen,som är ett bra sätt att bedrivaregionalpolitik på. Ni var inte på något sätt intresserade. När det gäller folkhögskolorna förpliktar inte betänkandettill någonting, så folkhögskolorna kan inte planera efter det. Del är bättre omdet finns en ram alt planera inom. Socialdemokraterna brukar vara pigga påplanering, men det gäller inte i del här fallet. De tycker att folkhögskolornasplanering nu kan tillåtas gå vind för våg. Det är möjligt all del kommer altgöras upphandlingar, men det mest troliga är att sä inte kornmer alt ske. Man skriver vidare orn att arbetslösheten kommer att öka.Det är också möjligt att sa kommer att bli fallet med tanke på attarbetslösheten nu är så stor trots högkonjunkturen. Det kommer ju så småningomen lågkonjunktur. Jag tror inte att någon upphandling kornmer att ske påfolkhögskolorna, och det är i så fall beklai;lim. Anf.140 () replik: tycker synd om mig och menade att del intekan vara lätt all vara socialdemokrat. Jag tycker alltid att det är lätt altvara socialdemokrat. I vad gäller ungdomslagen ställer frågan:Varför nu? Det har ju tidigare framförts förslag liknande det som äraktuellt. Men det har varit en stor skillnad, nämligen alt de förslagen oftahar utgått från att skulle förorda lägre löner för de ungdomar detgäller. Vad vi nu säger är att parterna skall sluta ett avtal under vissaformer, och del är något helt annat, . Varförminska på något som är bra? frågar han vidare. utgåttfrån att ungdomsgruppen inte iir homogen. Det handlar om att vidta Prot,1985/86:162 olika åtgärder för olika typer av ungdomar. Vi kan nuförhoppningsvis från ungdomslagen flytta ut en grupp sorn harstörre nytta av att direkt komma ut i industrin. Vi har haft ensådan ambition. Vad det har gällt har varit alt finna former för attförverkliga den, och jag hoppas att inskolningsplatserna kommer att vara ensådan form. är orolig i vad gäller anvisningsiidenoch menar att den redan nu skulle behöva omfatta . Men det ärviktigt att komma ihåg att tre månaders anvisningslid ju redan är genomförd förde ungdomar som går ut från en utbildning. För övriga ungdomar räcker detmycket ofta för att man skall kunna konstatera vilken typ avåtgärder som behöver sättas in. Del är inte alls så att arbetsförmedlingenslentrianmässigt i första hand placerar in dern på ungdomslag. Väg detta rnotrisken att en grupp av ungdomar sorn vi vet behöver ungdomslagen skall fa gäsysslolösa i väntan på placering i ungdomslag. frågar varför 400 ungdomar skall bliarbetslösa i . Man vill på något sätt lägga skulden för detta påutskottet och arbetsmarknadsministern. Men förutsättningen är i sådana fall attkommunen inte förmår anvisa fortsatta åtgärder. Man var vidare överens om attförsökverksarnheten enligt Örebromodellen skulle fä statligt bidrag under tvåar. fullföljer rnan beslut härom. Kan skulden för delta då läggaspå arbetsmarknadsministern? Örebromodellen har dessutom varit så lyckosam attdet slutits ett avtal som ger fler kommuner möjlighet alt bedriva motsvarandeverksamhet. Till i Benglsforsvill jag slutligen säga följande. Om man lyssnade noga kunde man konstatera attjag sade att vi alls inte är nöjda rned den utveckling sorn ägt rum. Ensocialdemokrat är aldrig nöjd förrän arbete åt alla är en realitet, och det ärviktigt att slå fast det även här. Jag konstaterade all arbetslösheten harsjunkit, att det har kommit till nya jobb i framför allt industrin rnen attarbetslösheten är, mätt med våra mått, hög. Jag år även efter dennadebatt övertygad om att en medveten socialdemokratisk regeringspolitik kommerall leda långt mycket närmare målet än en splittrad borgerlig politik. Anf.141 () replik: Nej, arbetslösheten har inte sjunkit, MonaSahlin. AMS och SCB visar att var 111 900personer öppet arbetslösa, 112 000. var 97 200personer sysselsatta i korta arbetsrnarknadspolitiska åtgärder, i april 1986var det 101 300, Arbetslösheten har inte sjunkit. Sluta därför att påslå det!Jag tycker alt det räcker att säga att sysselsättningen har ökat. för det faktiskt gjort. Så några ord om ungdomslagen. Om inte löneförhållandenaför ungdomar i näringslivet skall förändras, vad skall dä det här avtalethandla om? Varför behövs det då ett avtal som hanterar lönerna? Skall avtaletinnebära ännu högre ungdomslöner, eller vad dä? Det är klart som dagen att man vill eftersträva enanställningsform och en löneform som är anpassade till vad man räknar med attungdomarna skall Prot,1985/86:162 göra.Mindre produktiva insatser innebär också lägre löner - det är en självklarhet,och det tror jag att både arbetslagar- och arbetsgivarsidan har alldeles klartför sig. Sedan kan jag inte underlåta att säga några ord omÖrebromodellen. Jag hade tänkt vänta med det tills ,socialdemokrat från , hade inträtt i kammaren, men han kommer tydligeninte, och det förstår jag. Jag kan berätta hur hans kollega kommunalrådet gjorde under valrörelsen. Så fort han fick se mig eller någon annanmoderat, pekade han mot oss och sade: Får och att säga till om, dä försvinner Örebromodellen, Det är garantin föratt den försvinner. Rösta på socialdemokraterna och garantera Örebromodellensframtid! Mer behöver inte sägas, herr talman. Det var inte så var överens om några . Socialdemokraterna här i och ikanslihuset tyckte kanske att det var lagom med tvä år, men det tyckte inteAxel Gisslen. Jag förstår, , att det är en liten fnurra på trådenför ögonblicket internt i den här frågan. Jag tycker att det är bra att anslaget till Örebromodellendras in. Jag tycker att det är bra att ungdomslagens omfattning minskar. Jagtycker att det är bra att terapikedjan har börjat nedmonteras. Mig spelar detingen roll, om det är en socialdemokratisk eller en borgerlig regering som gördet. Men låt oss, , få en diskussion om grundorsakerna till att nigör det här. Det skulle minska möjligheterna till en hel del onödigadiskussioner . 142CHARLOTTE () replik: Nog borde det väl ändå bekymra 200 000 personer 1980 stod utanför den reguljära arbetsmarknaden, medanmotsvarande siffra är 300 000. Jag tycker att det är någonting sombör oroa oss alla som jobbar för arbete åt alla. Det är verkligen inte meningen att ungdomarna skall gå ochvänta på arbete, , utan de skall naturligtvis på alla sätt sökajobb. Jobbsökaraktiviteterna börjar ju direkt och även insatserna frånarbetsförmedlingens sida. Men det behövs som sagt litet tid. Man kan verkligen fråga sig när man hör tala,om socialdemokraterna verkligen ser ungdomslagen som en sistahandsåtgärd.Ibland verkar det nästan som om de skulle betrakta den som en förstahandsåtgärd. Sedan vill jag konstatera att inte sadenågonting om lärlingsutbildningen, som jag tog upp i mitt anförande. Vi tyckerfrån sida att den utbildningen är väldigt angelägen, och jag sadeatt vi skymtar nu en liten ljusning hos socialdemokraterna i synen pålärlingsplatser. Jag hoppas att det inte var fel, och det vore bra om vi kundefå det bekräftat här . Man har accepterat avtal när det gällerinskolningsplatser. Det vore då bra om vi kunde få bekräftat av kan tänka sig speciella avtal om ungdomslönerna, just för att ge ungdomarnastörre chans att få jobb. 143KARL-ERIK (vpk) replik; Prot. Sysselsättn ingssk ap -ande åtgärder Det hade varit intressant om hadeläst den skrift som högskolan i har gett ut där manjämför Örebromodellen med liknande projekt som genomförts här i landet. Därframgår att Örebromodellen är helt suverän i den del som gäller ungdomar. Avtal kan ju förlängas, . kommun harbegärt en förlängning, plus att man inte har utnyttjat de medel som regeringenställt till förfogande. Man utnyttjade 28 miljoner av tilldelade 48. Det tyderpå att man från början var beredd att betala mycket mer. Men MonaSahlin fårvara nöjd med att hon far medhåll från . Det tycker jag är rätt såbra. Det är precis som säger att Axel Gisslen faktiskt användedetta som ett argument i valrörelsen. Det är helt riktigt. I och med att jagkommer från samma län så känner jag till detta. Jag tycker att man skall vara litet försiktig medinskolningsplatserna, förde kan bli ytterligare ett instrument för näringslivetför utsortering av ungdomar. Man kan inte komma ifrån att inskolningsplatsernakan vara ett led i en sådan utveckling. Så man kanske skall vara litetförsiktig när man träffar avtalen och försöka konstruera dem så att de inte fårdenna effekt. Det är en stor risk för det. Man skall kanske inte vara så gladoch tro att inskolningsplatserna skulle innebära en lösning för dessaungdomsgrupper. 144 () replik: kommer tillbaka till frågan om lönerna närdet gäller inskolningsplatser. Jag vill då åter påpeka att det är arbetsmarknadensparter som skall fatta beslut och sluta avtal om lönerna, inte någon annan i denna kammare, dess bättre. Det är en väldigt viktigprincip som det är väsentligt att hålla fast vid även fortsättningsvis. När det gäller Örebromodellen vet jag inte om jag ärriktigt överens med . Jag vet inte om är helt på detklara med vad han och jag tillsammans har skrivit i detta betänkande. Viskriver följande: "Örebroförsökets värde som fungerande modell för hurungdomar kan stödjas med värvning av utbildning och arbete är inte ifrågasattfrån något håll." Det är viktigt att poängtera att den erfarenhet somÖrebroprojektet har gett oss här, kommunerna och arbetsförmedlingarna om hurman kan utnyttja värvningen har varit värdefull. Den modellen hoppas jag att viskall få ha i fortsättningen, men inte i form av specialstöd som infördes somförsöksverksamhet och som från början sades skulle gälla . Alla kommuner, inkl. , har en annan möjlighet via deavtal som har slutits. Det är bara att hoppas att också kan få del avdem och kan fortsätta med åtgärderna för ungdomarnas skull.Inskolningsplatserna och rekryteringsstödet, som finns upptagna ikompletteringspropositionen, kommer att kunna hjälpa även ungdomarna i Örebro.De är naturligtvis inte uteslutna från de övriga stödformer som vi har i dethär landet. Sedan orn ungdomslagen. Jag har sagt här och i allaandra debatter i denna kammare som handlat om ungdomslagen att det står i propositionen och i själva lagen om ungdomslagen att de skall användas som sista åtgärd. Del gar inte att understryka detta mera. Det är viktigt att framhålla att uiiK 139 Prot.1985/86:162 fasta jobb, måste ha en riktig utbildning. Del är vi helt pådel klara rned. Det kommer att vara ännu viktigare nunär den nya tekniken träder in att ungdomarnastår väl rustade även utbildningsmässigt. Del har ingenting att göra rned altvi tycker att tre månaders sysslolöshet är någonting negativt. Ungdomslagenkommer alltid att vara en väldigt värdefull och viktig åtgärd i dettasammanhang. Det finns en grupp ungdomar som inte vet vad de villläsa eller om de vill läsa någonting i skolan. De får inte någotsocialt stödfrån någon. För dem kommer ungdomslagen alltid att vara ett viktigt instrument.Då är del farligt att förlänga tiden just för den gruppen. Låtoss tillsammans hjälpa till med att få de problem som finns på sina håll medanvisningstiden lösta och få arbetsförmedlingarna att i större utsträckninganvända andra tillgängliga åtgärder. Kanske den bild som inte är heltljus kan bli litet ljusare även för ungdomarna. 145 (): Jag kommer att ta upp de delar i betänkandet som berörbyggverksamheten, och då främst strukturstödet för handikappade byggnadsarbetare,uppsökande verksamhet bland arbetslösa byggnadsarbetare samt tidigareläggandeav byggande, samt de reservationer som finns på dessa områden. finns det ca 300 000 personer sorn arbetar inombyggsektorn. För många av dessa gäller inte samma trygghet som inom den övrigaarbetsmarknaden. Att bli äldre eller arbetshandikappad som byggnadsarbetarekan sluta med att man blir tvungen att lämna sitt arbete, därför att det heltnaturligt inte finns samma möjlighet till omplacering som i övriga branscher. Inom byggverksamheten har pågått och pågår fortfarande enomsiruklure-ringsprocess, vilket innebär att det finns en grupp inom kåren somriskerar att slås ut från möjligheten till arbete. Detta medför en stor riskför att ett mycket stort yrkeskunnande försvinner. De som slås ut ärofta människor med mycket läng erfarenhet. Tyvärr kan rnan förutse altomstruktureringsprocessen kommer att pågå , och riskenfinns att problemen då förstärks ytterligare. Med anledning av detta gav regeringen i uppdrag attutreda frågan och komma med förslag till lösningar. AMS hargått in iförhandlingar med de åtta största byggföretagen i och föratt bilda en företagsform, som kan erbjuda arbetshandikappade och äldre arbetskraftarbete på särskilda objekt. Förhandlingsresultatet har blivit att en organisationskall bildas både centralt och regionalt. Organisationen har fått arbetsnamnetGalaxen. På det regionala planet skall byggföretagen bilda ettaktiebolag som skall samordna verksamheten och anställa arbetskraften. Depersoner som fär anställning i Galaxen skall då komma från bygg- ochanläggningsbranschen. Anställningsformen kommer att vara tillsvidareanställningeller fast anställning, vilket parterna redan i de inledande diskussionernavar överens om. Givetvis är inte avsikten att de personer som hamnar i Galaxenskall bli kvar 140 där, utanmålsättningen är att de skall återföras till den ordinarie arbetsmark- PrOt. 1985/86:162 nåden: 4juni 1986 1 kornpletleringspropositionen från regeringen tar manfasta pä de synpunkter som framförts i AMS utredning angående problemen inombyggsektorn. Därför föreslår regeringen att det skall införas ett strukturstödför byggarbetsmarknaden. Stödet skall omfatta en försöksperiod ochomfatta maximalt 2 000 personer. Första året skall verksamheten omfatta 500personer. Därefter skall den fortsatta utbyggnaden bestämmas av regeringen.Statsbidraget skall utgå rned av lönekostnaderna under högst tre är församma individ. Har det inte lyckats att bereda denna person annat arbete underden perioden, kan statsbidrag utgå under . Detta innebär att strukturstödet maximalt kan utgå underen femårsperiod. Har del inte lyckats alt klara arbetssituationen för denberörda arbetstagaren, får ordinarie arbelsrnarknadsåtgärder prövas, inkl. deåtgärder som finns för arbetshandikappade. Då det är en stor satsning som görsoch då det är av yttersta vikt att de medel som satsas verkligen används pärätt sätt och i enlighet med de uppsatta målen, föreslårarbetsmarknadsministern regeringen att verksamheten skall följas uppkontinuerligt. Propositionen innehåller förslag om tidigareläggande avbyggande. Trots att läget på byggmarknaden är bättre än , måste enstimulans ske i vissa regioner där situationen är besvärlig.