prot · G90915 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag är naturligtvis glad över att missförståndet - om detvar ett sådant -mellan och mig numera är klarlagt. Det ärviktigt att få detta klarlagt även för en större allmänhet. Självfallet innebär inte utredningsuppdraget att ansvaretför vad som sker lyfts bort från kraftföretag och ägare. Ironiskt nogförhåller det sig i själva verket så, att när SMHLs rapport kom för en tidsedan övervägdes tanken på att begära att en offentlig utredning skulletillsättas. För att kraftföretagen emellertid inte skulle få den felaktigauppfattningen att de då kunde vänta med att vidta åtgärder som åvilar demenligt vattenlagen valde man i stället den s, k, flödeskommittén, därkraftföretagen sitter med, för denna översyn. Vi tillsätter dessutom nu enoffentlig utredning, för att få den sammanhållna överblicken över situationenoch en bedömning av vad vi skall göra. Det kommer självfallet att vara mycketviktigt att utredaren samråder med dem som lokalt och regionalt harerfarenheter. Jag konstaterar att vii allt väsentligt är överens om vad som behöver göras. Jag kan lova attutredaren skall få i uppgift att arbeta med all den snabbhet och noggrannhetsom krävs och initiera mera djupgående analyser, som kan kräva litetlängre tid och som också kommer att genomföras. Anf.12 (vpk): Jag hoppas att statsrådet iutredningsdirektiven lägger fast att det skall finnas skyldighet att göraåterkommande inspektioner och vidta åtgärder för att underhålla dessadammanläggningar, så att det inte Om åtgärder för att förebygga dammkatastrofer återigenupptäcks att det förekommer fortgående misskötsel och direkt vanvård avdammanläggningarna, som skall hålla inne sådana enorma vattenmassor som det ärfråga om i en del av de stora huvudälvarna, 13 (): Jag vill fråga om energiministern har någrasynpunkter på de ränte- och amorteringsfria lån som mycket snabbt gavs tillföretagare och som, vilket jag sade i mitt anförande, betyder väldigt mycketför företagens fortlevnad. Frågan gäller alltså återbetalningsskyldigheten. Jagkan i och för sig förstå om energiministern inte kan ge ett heltäckande svar,men jag vill fråga om energiministern har synpunkter på hur detta problem skalllösas, Den fråga som nu upprepar ärdet inte min uppgift att föredra i regeringen, och därför vore det fel av migatt svara på den. Dessutom är inte det utredningsarbete som behöver genomförasför att det skall vara möjligt att slutligt ta ställning till den typen avfrågor klart. Jag kan säga att katastrofgruppen inom regeringskanslietregelbundet rapporterar tiH regeringen i dess helhet om de här frågorna ochatt vi kommer att ta ställning till dem så fort som möjligt av omsorg om demånga människor och företag som drabbats. Till vill jag nu säga att skyldigheten attunderhålla anläggningarna för att förebygga skador finns klart fastslagen ivattenlagen. har möjlighet att fastställa villkor för detta ochlänsstyrelsen är skyldig att inspektera. Vi kommer naturligtvis att se tillatt den här utredningen går igenom om dessa regler behöver skärpas medanledning av vad som har inträffat. Ett viktigt inslag i den plan för vattenkraftsutbyggnadsom på regeringens förslag har tagit ställning till är en upprustningav äldre dammar och vattenkraftsanläggningar. Upprustningen behövs i och försig som ett led i energiförsörjningen, men en viktig effekt är att många av degamla dammar och vattenkraftsanläggningar som behöver rustas upp, till följd avdet här programmet nu också kommer att bli upprustade. Det ingick i det förslagsom tog ställning till att uppbyggnaden av minikraftverk skall koncentrerasjust till vattenföretag där det redan finns gamla dammar ochvattenkraftsanläggningar, dels därför att de behöver rustas upp, dels för attdet blir billigast och ger minst miljöskada att uppföra minikraftverk ianslutning till äldre mindre anläggningar. Här har faktiskt ett arbete redansatts i gång, som kommer att leda till resultat . vice talmannen anmälde attPaul Lestander anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Anmäldes och bordlades 1985/86:21Förlängd tillämpning av allmänna prisregleringslagen (1956:236) 1985/86:24 Ändring i lagen(1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter 1985/86:28 Fortsatt giltighet avlagen (1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål 1985/86:31 Fortsatt giltighet avlagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall 1985/86:32Redogörelse för tillämpningen av terroristlagstiftningen 5 § Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1985/86:34 av () till statsrådet om vidgade möjligheter för handikappade att få arbete på den öppnaarbetsmarknaden; Många unga människor medarbetshandikapp förtidspensioneras och ställs ofrivilligt utanför den ordinariearbetsmarknaden. Det är nödvändigt att deras möjligheter till anställning påden öppna marknaden förbättras. Lönebidragets storlek är beroende av vem som ärarbetsgivare. Statliga myndigheter och ideella organisationer som anställerhandikappade erhåller ett lönebidrag där staten betalar ut av lönesummanunder obegränsad tid. En lönebidragsanställning hos en annan arbetsgivare utgårfrån en lägre procentsats och kan i någon mån sägas baseras på denhandikappades situation genom att lönebidraget trappas av , för att därefter endast vid svårare handikapp förlängas med 25eller av lönekostnaderna. Den nuvarande konstruktionen av lönebidraget tar intehänsyn till arbetshandikappets utveckling. Det måste vara bättre för denenskilde och billigare för staten om lönebidraget anpassas till den enskildesbehov, så att det utgör ett verkligt alternativ till förtidspensionering elleranställning vid Samhällsföretag. Vad ämnar statsrådet vidtaga föråtgärder för att underlätta för handikappade att få arbete på den öppnaarbetsmarknaden? 1985/86:35av () till finansministern om tillämpningen avvinstdelningsskatten: Lagen 1983:1086 omvinstdelningsskatt har på många sätt förorsakat problem för näringslivet.Tidigare har uppmärksammats och diskuterats att lagen rent faktisktinnebär att rörelseidkare eller företag som går med förlust under vissaomständigheter likafullt blir skattskyldiga enligt lagen om vinstdelningsskatt.Det torde vara den enda beskattningslag i den civiliserade världen som låterförlustföretag betala vinstdelningsskatt. Finansministernhar i uttalat sig ha varit medveten om dessa egendomliga konsekvenserav svensk lagstiftning redan då förslag om lagen framlades. Det är svårt atttro att detta uttalande kan vara sant. Det kan rimligen inte vara avsikten medstatens beskattningsrätt att skatt skall inhämtas från dem som inte kan betalasina egna kostnader, Lagenom vinstdelningsskatt är ett av många exempel på den totala okänsligheten förnäringslivets villkor som ständigt demonstreras från socialdemokraterna, förutsättning för att man skall kunna bryta denna negativa trendär att löntagarfonderna avvecklas genom att lagen om vinstdelningsskatt upphöratt gälla liksom övriga beskattningslagar som ingår i löntagarfondskomplexet. Nyligenhar uppdagats ytterligare en risk för orimlig skattekonsekvens om tillämpningenav vinstdelningsskatten fortsatt skall vara uttryckligen bok-stavsbunden, Isamband med organisationsförändringar i företag, vilka kan vara önskvärda attgenomföra av många skäl, förekommer att rörelser förflyttas mellan olika bolagingående i samma koncern. Eftersom regelmässig förflyttning av rörelse mellanolika bolag också innebär förflyttning av lagertillgångar, kommer dessatransaktioner regelmässigt att medföra att en varulagerreserv överförs från ettbolag till ett annat. Ett överförande av en varulagerreserv inom samma koncernleder inkomstskattemässigt icke till någon resultatpåverkan och således ejheller till någon skattepåverkan. Entillämpning av 3 § lagen om vinstdelningsskatt efter dess ordalydelse skulleemellertid leda till att ett vinstdelningsskatteunderlag skulle uppkomma inomkoncernen. Blandde justeringar som inskrivits i 3 § lagen om vinstdelningsskatt upptagessärskilt justering för lagernedskrivning, som genomförts i syfte att korrigeraföretagets beskattningsbara inkomst. Den förut redovisade situationeninnehåller, som borde framgå av denna korta redovisning, inte någon sådanjustering av beskattningsbar inkomst. Rimligen borde därför 3 § lagen omvinstdelningsskatt ej vara tillämplig, 1, Är finansministern beredd att företa åtgärder sominnebär att ordalydelsen av 3 § lagen om vinstdelningsskatt utformas så att enjustering av lagervärde som företages utan avsikt att förändra företagetsredovisade beskattningsbara inkomst ej träffas av justeringsregeln i 3 § lagenom vinstdelningsskatt? 2, Anser finansministern det vara en rimlig principatt statens beskattningsrätt använts för att beskatta dem som inte kan betalasina egna kostnader? 6 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framstäHts 1985/85:93 av () till statsministern omansvaret inom regeringen för den statliga löne- och personalpolitiken; Regeringen har beslutat attdet i regeringskretsen skall ingå en löneminister. Med andra ord flyttas denstatliga lönepolitiken till , där den nye löneministern somkonsultativt statsråd ansvarar för bl, a, lönepolitiken. meddeladesdet att civilministern skulle koncentrera sig på bl, a, den statligapersonalpolitiken. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga tiHstatsministern; Kan statsministern redovisa skälenför att dela på ansvarsområdet för så näraliggande frågor förstatstjänstemännen? 1985/86:94 av () till industriministernom verksamheten vid Eiser Strump; Eiserledningens beslut om att lägganed Eiser Strump i'och flytta över verksamheten till har jag självoch andra kritiserat . Jag ansågatt beslutet var felaktigt av bl, a, följande skäl; - Boråsfabrikenhade fått ordning på sin produktion och gick med vinst, - Affärsidéerna iBorås och var olika, - Det var storrisk att nedläggningen i skulle bH döden inte bara för utanockså för och att strumporna i stället skulle importeras. Tyvärr ser det nu ut som om vi fårrätt, Eiserledningen planerar nu att importera strumpor i stället för att somnu göra dem i när inte hinner med. vet vi att de storakunderna som köpte sina varor från nu är ute och förhandlar omatt själva importera, Eiser Strump i kan även tillverka strumportill konkurrenskraftiga priser, och för mig förefaller det orimligt att dåimportera. Såvitt jag förstår är det endast ett ingripande frånindustriministern som kan rädda jobben i - och även i , Därförvill jag ställa följande fråga till industriministern: Är industriministern beredd attvidta åtgärder för att förändra den nuvarande utvecklingen? 1985/86:95 av () tillstatsrådet om försöksverksamhet med mindre vindkraftverk: Det utvecklingsprogram förvindkraften som presenterats avser tiden och skall geunderlag för eventuell upphandling av stora aggregat. Prot,1985/86:15 Utvecklingen i synes därmedgå i motsatt riktning mot den i 11 oktober1985 , där man har en framgångsrik satsning på mindrevindkraftverk i Meddelande om frågor " Sådanaförsök borde också kunna genomföras i , förslagsvis på Har statsrådet för avsikt att vidtaåtgärder för att möjliggöra försöksverksamhet med mindre vindkraftverk t, ex,enligt den danska modellen? 1985/86:96 av (vpk) tillkommunikationsministern om provisorisk järnvägsbro över Ore älv; I samband med den storaöversvämningskatastrofen raserades järnvägsbron över älv strax norr omOrsa, Enligt uppgift har försvaret, som har hög beredskap för att ersättaskadade järnvägsbroar, erbjudit SJ att som ett välmotiverat övningsobjekt pånågra få dagar bygga en reservbro. Av någon anledning tycks SJ ha bestämt sigför att ha trafiken avstängd i avvaktan på en helt ny bro. Det betyder exempelvis att all trafik vid två storatimmerterminaler ligger still och att ersättningstrafik med bussar måste skefram till mitten , då en ny bro tidigast kan stå klar. Är kommunikationsministern bereddatt medverka till åtgärder för att med hjälp avingenjörstruppernas järnvägsförband få i gång trafiken på bandelen i fråga? 1985/86:97 av () till statsrådet om förbättring av arbetssituationen i skolan; Det har presenteratsundersökningar som visar att sjukligheten ökar markant bland lärare närmarepensioneringen. Det tyder på en pressad arbetssituation i skolan. Motbakgrund härav vill jag fråga statsrådet: Är regeringen beredd att vidtanågra åtgärder, och i så fall vilka, för att förbättra arbetssituationen iskolan? 1985/86:98 av () tillutbildningsministern om kungl, lokalförhållanden: Kungl, , KB, i Stockholmhar haft mycket besvärliga lokalförhållanden. Trånga ochnedslitna lokaler ledde till att KB utdömdes somarbetsplats. föreligger ritningar till en tillbyggnad somskulle lösa problemen och möjliggöra för KB att ge effektiv service. Jag villmed anledning av detta fråga utbildningsministern; Vad avser regeringen att göra för att lösa KB:s lokalproblem?64 1985/86:99 av (vpk) till finansministern omavskrivning av utvecklingsländernas skuldbörda; har u-ländernassamlade skuldbörda vuxit . a. Afrikastår en rad av de fattigaste inför konkurs och totalt sammanbrott. Socialistinternationalen har i ett upprop krävt omedelbaraåtgärder. Annars hotas såväl i- som ekonomier av en kris ioförutsebar omfattning. Jag villdärför fråga finansministern; Finns, mot bakgrund avVärldsbankens och Internationella valutafondens årsmöte , möjlighet omfattande avskrivning av skulderna, och vilka insatser kan göra isammanhanget? 1985/86:100a\ () till socialministern om förslag till omförtroendevalda i försäkringskassorna: Avser statsrådet framlägga förslagmed anledning av betänkandet (SOU 1985:21) avgivet av utredningen omförtroendevalda i försäkringskassorna? 1985/86:101 av i (m) tillfinansministern om förslaget om höjt radpris i ; Enligt uppgift har AB Trav ochGalopp (ATG) beslutat att höja V65-insatsen från nuvarande /rad till 1kr./rad. Denna åtgärd kan innebära minskade skatteintäkter för staten i form aven vikande omsättning, då vinstchanserna för framför allt småspelare dramatisktminskar om de bibehåller samma insats som . Svensk travsportbygger till stor del sin verksamhet på , och en minskning avomsättningen kan långsiktigt innebära stora svårigheter för travsporten iSverige. Har finansministern möjlighet attstoppa ATG;s förslag till ökat radpris, och är finansministern dessutommedveten om risken för minskade skatteinkomster till staten samt på siktekonomiska svårigheter för vår travsport? 1985/86:102 av () till statsrådet om den svenska vapenexporten till ; Det har visat sig attsvensktillverkade vapen som exporterats till därifrånvidareexporterats till länder som inte kan godkänna som mottagare,detta trots att garanterat motsatsen och också förnekat att en sådanvidareexport har skett. hävdar regeringen att man fått tillräckligagarantier för att kunna återuppta vapenexporten till , På vad sätt är de garantier motvidareexport av svenska vapen som nu lämnat mer tillförlitliga än desom lämnats tidigare? 5 protokoll 1985/86:13-16 1985/86:103av () till statsrådet om ändrade regler för tillståndatt transportera miljöfarligt avfall: Det faktum att varje enskild kommunhar att ge tillstånd för transport av miljöfarligt avfall som uppkommit ikommunen kan vålla stora administrativa problem för företag som sysslar medåtervinning av avfall och har mycket stora upptagningsområden. Är statsrådet beredd att tainitiativ till att öppna möjligheter för återvinningsföretag som bedöms lämpHgaatt få generellt tillstånd att transportera miljöfarligt avfall? 1985/86:104 av () till utrikesministernom ändrade villkor för utländska flottbesök: Regeringen har vid ett flertaltillfällen sagt sig vilja arbeta för en kärnvapenfri zon i . För egen delhar dessutom avstått från kärnvapen. Mot denna bakgrund framstår detsom motsägelsefullt och oroande att ett amerikanskt krigsfartyg med regeringenssamtycke besökt hamn utan att lämna garanti för att det inte fannskärnvapen ombord. Är statsrådet beredd att vägrafrämmande krigsfartyg tillträde till svensk hamn, såvida inte garanti lämnasför att inga kärnvapen finns ombord? 1985/86:105av () till justitieministern om polisens förtroende för sinarbetsgivare; Den förtroendeklyfta som uppståttmellan den svenska poliskåren och arbetsgivaren staten är mycket oroande. Deaktioner som polisen genomfört måste på ett menligt sätt hainverkat på det svenska rättssamhällets funktion. Medborgarnas säkerhet harinte på ett tillfredsställande sätt kunnat garanteras. Det är regeringen somhar ansvaret för att människor skall kunna känna sig trygga och säkra. Såvittjag förstår är det regeringens åtgärder som har orsakat den uppkomnasituationen. Regeringens handlande stämmer dåligt med det ansvar somregeringen har. Orsaken till poHsernas missnöje är att man anser sig lurad avsin arbetsgivare. skulle sista steget i en ny organisationgenomföras. Detta var sammankopplat med senaste löneavtalet; lönegradsuppflyttningarskulle ske . Efter valet har () begärt att fåförhandla om de s. k. polistilläggen. Kunde man inte bli överens om dettahotade man med att uppskjuta omorganisationen. Eftersom denna förändring var sammankoppladmed avtalet, kan inte heller de avtalade lönegradsuppflyttningarna genomföras.Enligt polisens uppfattning gör staten här ett avtalsbrott. Jag anser att detär mycket olyckligt att det härigenom uppstått en förtroendeklyfta mellanpoliskåren och regeringen. Snabbt måste något göras så att ett förtroendefulltarbete åter kan komma i gång. Mot denna oroande bakgrund vill jag ställa följande frågatill justitieministern: Är justitieministern beredd att snabbt vidta åtgärder somåterställer polisens förtroende för sin arbetsgivare och därmed också trygghetoch säkerhet för medborgarna? 1985/86:106 av (fp) till utrikesministern omRaoul öde: Har regeringen genom statsministerPalme för avsikt att vid förestående samtal med den sovjetiske ledaren ta uppfrågan om frigivning av och/eller att be Förenta Staternaspresident att han vid mötet i tar upp denna fråga? 1985/86:107 av () till statsrådet . om löneavtalens betydelse för arbetslösheten: Skilda statsråd har vid fleratillfällen uttalat, att för höga löneavtal 1986 kommer attleda till sjunkande sysselsättning och risk för ökad arbetslöshet. Därför sägsparterna ha ett direkt ansvar för avtalens konsekvenser. Statsministern harsärskilt strukit under att det, enligt regeringens uppfattning, finns en gränsnär det blir svårt att hålla nere den öppna arbetslösheten.Arbetsmarknadsministern å sin sida förnekar detta. Vid vilken avtalsnivå ärdet inte möjligt för regeringen att hålla tillbaka en ökad arbetslöshet? 1985/86:108 av () tillarbetsmarknadsministern om utvärderingen av ungdomslagen: Regeringen uppdrog åt AMS,och konsultföretaget att utvärdera ungdomslagen.Resultatet blev bl. a. en mycket kritisk rapport från SINOVA. aviserararbetsmarknadsministern en ny kontroll av hur ungdomslagen fungerar. Dennakontroll skall utföras av AMS, och . Vilka motiv hararbetsmarknadsministern för att utesluta SINOVA ur det fortsattautvärderingsarbetet? Prot, 1985/86:15 1985/86:109av () till kommunikationsministern om igångsättande av visstvägbyggnadsprojekt: Investeringsverksamheten iSundsvallsregionen avtar, Gullfiber har avvecklat sin produktioni , 700 personer har förlorat sina anställningar. Skogsindustrin harmoderniserat sina fabriker och dragit ner antalet arbetstillfällen.Byggnadsindustrin och transportnäringen behöver byggprojekt. Många iyrkesverksam ålder - särskilt ungdomar - söker sig till andra, mera expansivaregioner. Mot bakgrund härav är det förvånande att regeringen är såpassiv när det gäller åtgärder i , som relativt sett har detbetydligt mer bekymmersamt än . Varför dröjerkommunikationsministern med beslutet att bygga den s. k. ett avSveriges mest lönsamma vägprojekt? Prot,1985/86:15 1985/86:110 av/wewWrt £Ä:wan (fp) tiH försvarsministern omsenareläggning-22 oktober 1985 en av vissa anskaffningar för försvaret; Meddelande om frågor Våren 1985fattade beslut om försvarets medelstilldelning /86 i enlighetmed förslag från ett enigt försvarsutskott. Likväl framgår det nu avregleringsbrevet /86 att regeringen dragit undan 150 milj. kr, som"ställts till regeringens disposition för senareläggning av anskaffningarna".Jag vill därför fråga försvarsministern; Varför har regeringen vidtagitdenna ovanHga åtgärd och när kommer beslut att fullföljas? 1985/86:111 av i (vpk) tillindustriministern om följderna av utländska förvärv av svenska företag: Det finns ett stort intresse frånutländska intressenter att köpa aktier i svenska bolag. Ett av de senastaktuella fallen är Arias försäljning av aktier i tilltransnationeHa Unilever. Försäljningen medför att kontrollen överGlace-Bolaget kommer i utländska händer. Följden kommer med aH sannolikhet attbli att den svenska glassen produceras med mer utländska insatsvaror frånUnileveranläggningar i andra länder. Detta kommer att motverka den svenskaregeringens intresse av att styra efterfrågan av insatsvaror mothemmamarknaden för att på så vis minska importen. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga industriministern; Vilken betydelse har den ökadeförsäljningen av svenska bolag tiU utlandet för den svenska ekonomin? 1985/86:112 av i (c) tillarbetsmarknadsministern om ökning av sysselsättningen i ungdomslag: Vilka åtgärder avser regeringen attvidtaga i syfte att sysselsätta ett ökat antal ungdomar i ungdomslag inom denenskilda sektorn? 1985/86:113 av i (c) tillindustriministern om sysselsättningen vid små och medelstora företag: En av statens industriverk nyligenpublicerad undersökning, SIND 1985:6, visar att svenska små och medelstoraföretag trots god lönsamhet inte tycks öka sysselsättningen. Mot denhär bakgrunden viH jag ställa två frågor till industriministern; Vilka skäl tror industriministernförklarar att svenska småföretag inte ökar sysselsättningen? Vad är industriministern beredd att göra för att ökasmåföretagens intresse av att öka sysselsättningen? 1985/86:114av () till statsrådet om begränsning avanvändningen av kol i värmeverk: planerar att använda bl.a, kol i ett nytt kraftvärmeverk. Föroreningar som åstadkommes av kol medförmiljöproblem och kommer i det aktuella fallet att drabba redan starkt försuradeområden, bl, a, västra delarna av , Den framtida energiförsörjningen bör i huvudsaktillgodoses genom effektivare energianvändning och utnyttjande av inhemskamiljövänliga energislag. Tillgången på inhemska bränslen är god och olika teknikerhar gett ökade möjligheter att tillvarata dessa, EnergihushåHning har dessutomminskat behovet av eldning med fossila bränslen. Jag villdärför ställa följande fråga tiU statsrådet : Vilka åtgärder avser regeringen attvidta för att undvika ökad användning av kol i svenska värmeverk? 1985/86:115av () till industriministern om översyn av rutinerna fördebitering av TV-licensavgifter: arbetar efter principenatt TV-licensavgiften betalas kvartalsvis och att TV-abonnemang endast kansägas upp kvartalsvis. Detta medför t, ex. att barn till avlidna kan krävas påTV-licensavgiften efter förälderns död, vilket också hänt. Enligt uppgifter inser att deras principerupplevs som stötande. skyller dock på att datorprogrammet som styrutsändningen av räkningar är så gammalt att det inte går att ändra. Ämnar statsrådet medverka till attteleverket ser över sina rutiner för TV-licensavgifter och därvid förändrarsina datorprogram? 1985/86:116 av () till justitieministern omåtgärder för att stärka respekten för sjukvårdspersonals samvetsbetänkligheter; har vid flera tillfällendebatterat sjukvårdspersonals rättigheter att inte behöva delta iarbetsuppgifter som man anser kränker det egna samvetet. Likväl har, alldelesuppenbart, inte resultatet bHvit att sjukvårdspersonal respekteras för de samvetsbetänkligheterman uppger. har detta faktum återigen aktualiserats. Sjuksköterskan som i Helsingborgutbildat sig till barnmorska erhöll inte, som sina kurskamrater, legitimation.Detta på grund av att hon vägrade att sätta in sprial på patienter underutbildningstiden.