prot · G909113 · 1985-12-31 00:00:00 — Departementschefen har valt attföreslå att den samlade prövningen skall anförtros åt rikspolisstyrelsen.Utskottet har godtagit det förslaget, men med den förändringen att då också ettlekmannainflytande på denna nivå bör åstadkommas. har polisberedningen presenterat sitt slutbetänkande,som framför allt handlar om metodfrågor. Ökad synlighet är ett av huvudkraven -bl. a. genom utökad fotpatrullering. Bättre kontakt med allmänheten genom enförstärkning av vad man kan likna vid områdespoliser är ett annat exempel. Bådaåtgärderna är mycket viktiga för att få till stånd en väl fungerande poliskår. Sedan ett par små kommentarer till det somhar sagts. påstod att socialdemokraterna ensidigt satsar påekopolisen. Som jag tidigare redovisat är vi inte eniga därom. En mycketbetryggande majoritet av socialdemokrater och centerpartister menar att ensådan här förstärkning är nödvändig. Samma argument som tidigare nämnts anfördeBjörn Körlof när det gällde förslaget att bygga ut länspolismästaralternativet- nämligen att detta skulle vara något ensidigt socialdemokratiskt. Han glömdebort att socialdemokraterna och folkpartisterna i utskottet är eniga på denpunkten. redovisade här vissa synpunkterbeträffande kvarterspoliserna och våldsbrottsligheten som kräver ett visstförtydligande. När det gäller att nyttja kvarterspoliser råder det ju enighet iutskottet om satsningarna på det området. Av redovisning attdöma kan man kanske tro att detta enbart gäller . Även i fråga om våldsbrottsligheten råder det enighet iutskottet. Vi är överens om att det är ett område som bör prioriteras vadgäller resurserna. Om detta råder alltså inga delade meningar. Med detta yrkar jag bifall till utskottetshemställan på samtliga punkter och avslag på reservationerna. Anslag till polisväsendet, m. m. 25 BJÖRNKÖRLOF (m) replik: och jag brukar varjeår ha ett meningsutbyte öm vem som satsar mer och vem sorn satsar mindre påbekämpningen av ekobrottsligheten och även om betydelsen av satsningar på dettaområde. brukar säga att vi moderater i stort sett är heltointresserade av att bekämpa ekonomisk brottslighet. Det bör väl ändå konstateras att under de borgerligaregeringsåren, 1977/78-1982/83. a. tack vare moderaterna-enförstärkning i form av nya polistjänster just för bekämpningen avekobrottsligheten. Det gäller närmare 136 polisrnanstjänster. av vilka ungefär32 är omfördelade tjänster. skedde en förstärkning med litet merän 100 polismanstjänster för ekobrottslighetens bekämpning. Man kan kanske inte Anslag till polisväsendet, m. m. görajämförelser med vad som hänt som socialdemokraterna hittillsvarit i regeringsställning. Ni måste väl få ungefär på er. Hittillshar ni i stort sett bara omfördelat polismanstjänster. Av 115 polismanstjänsterför ekobrottslighet är 100 omfördelade tjänster. Det innebär att de tas någonannanstans, nämligen från trafikpolisen och övervakningspersonal, som jag sadei mitt anförande. Denna typ av manipulation innebär att övervakningen avtrafiken och av ordningen på gator och torg blir eftersatt. Detta kan rimligen inte innebära, , att det ärhållbart att påstå att vi moderater över huvud taget inte prioriterarekobrottsbekämpning utan bara säger nej och är helt ointresserade. Försök attsläppa denna argumentering, så vi kan diskutera detta i sak! Socialdemokratisk politik, med omfördelning avpolismanstjänster och njugghet i inställningen till nyrekrytering, innebär attpolisens organisation och resurser totalt sett försvagas när det gällerbekämpningen av traditionell brottslighet och ordningshållandet på gator ochtorg till förmån för ekobrottsbekämpning. Är det den prioriteringensocialdemokraterna vill göra, så säg det rakt ut! Det innebär i så fall att mäneftersätter sådana brott som begås på gator och torg. Misshandel, våldsbrottsamt inbrott i hus och lägenheter ges lägre prioritet. Det blir följden om deresursförändringar genomförs som socialdemokraterna föreslår. 26HANS i (fp) replik: Man måste ha ett visst mod för att kunna sägaobehagliga sanningar. En sådan obehaglig sanning är att polisens resurser ickeär tillräckliga för att allt detta skall kunna prioriteras somdepartementschefen och utskottsmajoriteten föreslår. De talar alltså om attprioritera den ekonomiska brottsligheten, narkotikabrottsligheten ochvåldsbrottsligheten. Kampen mot den traditionella brottsligheten skall förasvidare, den brottsförebyggande verksamheten skall uppmärksammas och till dettakommer att asylärenden skall påskyndas. Allt detta är naturligtvis bra, men det handlar om luddigttal, eftersom resurserna inte finns. Justitieministerns allmänna motivering och utskottets motivering är de dokumentsom polischefer och polisstyrelser skall arbeta efter. De tycker naturligtvisatt det verkar bra, men när de tittar på sina resurser och de prioriteringarsom skall göras inser de, lika väl som vi gör här i , att resursernaicke är tillräckliga. Något måste stå tillbaka . Vi har därför i folkpartieticke velat gå rned på en omfördelning av fler polismanstjänster för denekonomiska brottsligheten. Vi tycker att bekämpningen av den ekonomiskabrottsligheten skall ligga kvar på den nivå som har beslutats. gäller det framför allt att prioritera dentraditionella brottsligheten, dvs. den brottslighet som drabbar de människorsom blir överfallna och rånade och vars bostäder hemsöks av inbrottstjuvar. Vimåste satsa på de enskilda människorna. Den brottslighet som riktas mot dem hari år förtur i kampen, och då får den brottslighet och brottsbekämpning som skernär det gäller staten stå tillbaka. 27ELVING () replik: Prot. 1985/86:113, Anslag till polisväsendet, m. m. Låt mig först ta upp detta med personalsituationenoch antalet antagna aspiranter. hänvisar återigentill det resonemang som förs från majoritetens sida om att det finns ett antalpolismän som inte har fått någon s. k. tablåtjänst. Först kan man konstatera att skälet till attpersonalsituationen trots allt är så pass positiv är de kraftfulla åtgärder somvidtogs under de ickesocialistiska regeringsåren. Då gjordes ordentligasatsningar på detta område, och det ledde till att personalsituationenförbättrades. Men den är definitivt inte bra. Det räcker inte, , attbara titta på sammanställningar över antalet tjänster osv., utan man måsteockså titta på verkligheten. se hur det ser ut på polisdistrikten. Då finns detingen (personal över, utan tvärtom fattas det personal. Det visar bl. a. detförhållandet att vi hade ett övertidsuttag som motsvaradeungefär 750 årstjänster. Då kan man inte säga att vi har en brapersonalsituation. Sedan är det också viktigt att polisdistrikten får möjlighettill kompensation med vikarier just för delpension, föräldraledighet ochstudier. Polismännen måste ha samma rättigheter till tjänstledighet som andrayrkesgrupper har för den här typen av verksamhet. Men det är svårt att klara pågrund av bristen på vikarier. gick i sitt anförande i det närmaste förbi dens.k. Han konstaterade bara att man hade accepterat vadjustitieministern hade skrivit i budgetpropositionen. Jag skulle vilja fråga det är som har hänt som gör att man springer ifrån den överenskommelse somvi tidigare träffade - som innebar att vi skulle utvärdera resultatet avverksamheten med länspolismästarmodellen i , och Jämtland.En sådan utvärdering skulle ligga till grund för fortsatta övervägandenavseende den framtida regionala polisorganisationen. Det var vi överens orn.Jag skulle vilja fråga vad som har inträffat och som gör att nuspringer ifrån den tidigare överenskommelsen. 28ARNE () replik: Vi har inte tillräckligt medpolisresurser. Det har vi aldrig haft - inte så att vi har kunnat säga att vihar varit helt tillfredsställda. Men vi hade en period då samhällsekonomin vargod, medan vi hade socialdemokratisk regering . när vikunde tillföra polisen 400-600 tjänster . Sedan fick vi med havererad samhällsekonomi. Tillde borgerliga talesmännens förtjänst vill jag ändå säga. att är ni såpass hederliga att ni medger att samhällsekonomin är så bedrövligatt vi inte har råd att utöka antalet polismanstjänster. försökte genom att gå itiden finna något bevis för att har varit med om att satsa motekobrottsligheten. Det som vi enades orn med anledningav förslag var naturligtvis början till den eko-polis somvi har . Men det har varit bestickande att de borgerliga partierna harvarit mycket rädda för att bygga på den här resursen in på1980-talet. Där har vi haft Anslag till polisväsendet, m. m. olika meningar, och på samma sätt har vi haft delademeningar i fråga om alla andra åtgärder mot ekobrottslighet - lagstiftning ochannat - som regeringen har föreslagit och har haft att ta ställningtill. påstod att det var luddigt tal när manresonerade om satsningar och prioriteringar på alla områden. Jag sade i mittinledningsanförande att vi har fått förstärkningar på grund av de möjlighetersom ges exempelvis genom de lokala polisstyrelsernas makt över resurserna,genom den förbättrade polisutbildningen, genorn tekniska förstärkningar sompolisen har fått osv. Dessa saker tillsammans bör göra det möjligt för oss attgöra insatser också mot den traditionella brottsligheten - åtminstone på dennivå som sker. några ord till omlänspolismästarmodellen. 1 polisberedningen hade vi en mycket bred majoritet,som menade att det var nödvändigt att få erfarenhet också från ett något störrepolislän än tvådistriktslänen. Vi behövde erfarenhet också fråntredistriktslän. Vi hade också en bred majoritet för att få det hela utbyggtockså till . Regeringen har föreslagit att också , därman uttalat intresse för frågan, skulle ingå i den verksamhet som skallbedrivas för att få en något bredare erfarenhet av detta alternativ till dennuvarande ordningen. Målet för länspolismästaralternativet är vad som varvägledande för polisutredningen och polisberedningen, nämligen att få så fåpoliser som möjligt i administrativ och byråkratisk verksamhet och i stället fåut dem i aktivt polisarbete. 29BJÖRN KÖRLOF (m) replik: Jag har en känsla av att jag har nåttlängre än i en debatt med om ekobrottslighet. erkände att de insatser som de borgerliga regeringarna gjordepå när det gällde att börja bygga upp ekorotlarna faktiskt ägde rumoch att det var kampen mot den ekonomiska brottsligheten som då tog sin början.Det är viktigt att understryka att nu har gjort detta konstaterandeoch att det som han inledde sitt anförande med i talarstol - attmoderaterna alltid har sagt nej. nej och åter nej, om jag nu citerar ArneNygren rätt - alltså inte är detsamma som vad nu sade i sin replik.Det är skönt att konstatera att när siffrorna kommer på bordet så tvingas ocksåArne att erkänna fakta. Vad vi nu talar om är emellertid om vi inom de begränsaderesurser som poliskåren har skall fortsätta att omfördela polismanstjänstertill ekobrottsligheten till nackdel för bekämpande av traditionellbrottslighet. Det är bl. a. det som diskussionen handlar om och dessutomhuruvida polisväsendet via nyrekrytering till polisskolan skall tillföras nyaresurser. På dessa punkter vill inte ge någonförstärkning till den traditionella brottslighetens bekämpande utan villfortsätta att bekämpa ekobrottsligheten, medan vi anser att den traditionellabrottsligheten, bl, a. med hänvisning till de siffror jag redovisade, har nåttsådana nivåer att det är absolut nödvändigt för enskilda människor att polisenfår en resursförstärkning i form av poliser som kan utreda och bekämpa dentypen av brottslighet. Det är helt nödvändigt. vill dessutom inte ge något extra alls tillsjöpolisen, vilket jag tror är viktigt. vill heller inte tillföra polisen deytterligare resurser i form av nyrekrytering som vi vill göra. ärensamma om att gå på alternativ om att tillföra 460 nyaaspiranter till polisen, och vi har skapat utrymme för det i vårtbudgetalternativ med besparingar. alternativ är betydligt lägreoch tillgodoser inte alls polisväsendets önskemål i form av nytillfördaresurser för att väga upp de avgångar som äger rum. alternativinnebär en försvagning av polisens totala resurser, och det innebär dessutom enomprioritering av resurserna till förmån för ekobrottsligheten och till nackdelför bekämpandet av brottslighet sorn framför allt drabbar enskilda människor ihemmen. Detta är skillnaden mellan och mig i polisfrågorna. 30 HANS i (fp) replik: Låt mig stillsamt konstatera att folkpartietunder de gångna åren gått med på omfördelningen av polismanstjänster. Det haribland skett med tvekan, t. ex. när man har tagit resurser från polisverksamhetsom sysslat med trafiksäkerhet osv. Men har vi icke kunnat gå längre. Vimenar att den traditionella brottsligheten är så allvarlig att kampen mot denicke på något sätt får försvagas. När det däremot gäller ekobrottsligheten har vi varitmotståndare i lagstiftningsfrågorna. Vi menar att en mängd lagförslag stridermot rättssäkerheten, vilket jag tog upp i mitt inledningsanförande. När det slutligen gäller resurserna tog uppden nya polisutbildningen och sade att den skall vara verksam under detkommande budgetår vi talar om. Låt mig också stilla påpeka att det väl knappastfinns några poliser som har genomgått den nya polisutbildningen och kommit ut iverksamheten under det här budgetåret. Det är fortfarande luddigheter det rörsig om. Anslag till polisväsendet, m. m. 31ELVING () replik: historieskrivning när det gällerSveriges ekonomi de lämnar en hel del övrigt att önska.Detta kanske dock inte är rätt tillfälle att föra den diskussionen. Låt migbara konstatera att vi med icke-socialistisk majoritet, trots detbekymmersamma ekonomiska läget och trots att vi i hade ensocialdemokratisk opposition som drev en mycket konsekvent överbudskri-tik,gjorde kraftfulla insatser för att stärka polisväsendet och för att öka antaletaspiranter i polisutbildning. När det gäller länspolismästarmodellen fick jag ingetbesked från om vad det är som har gjort att han nu bytt uppfattningoch springer ifrån den tidigare överenskommelsen. Försöksverksamhet för attvinna erfarenhet brukar man ha på några få ställen och sedan göra enutvärdering av den och dra slutsatser. Men skall vi halänspolismästarmodellen i en tredjedel av alla län, orn jag räknat rätt. Dettorde dä inte längre handla om en försöksverksamhet - man har helt enkelt gåttvidare och satsar på den modellen utan att invänta en utvärdering. Det förvånarmig litet. 3 Riksdagensproiokoll 1985/86:113-116 Prot.1985/86:113 egentligen inte hur modellen fungerar, vilkaeffektivitetsvinster som har gjorts osv. innan vi har fått denutvärdering som vi har varit överens om skall Anslag till polisväsendet, m. m. göras.Därför tycker jag det är fel att, som man nu gör. gå vidare utan att avvaktautvärderingen. Jag beklagar att socialdemokraterna har hoppat av denöverenskommelse som vi tidigare haft på det här området. 32 () replik: framställde satsningarna påekopolis som början på polisens bekämpande av denekonomiska brottsligheten. Jag är övertygad om att vet att detarbetet tidigare gjordes på bedrägerirotlarna och andra enheter inom polisen.Ett arbete på det området har naturligtvis pågått också tidigare, men i slutetav fick vi särskilda rotlar för området. säger att vi måste prioritera andra områdenän bekämpandet av ekobrottsligheten. Jag vill erinra om att det fortfarandeinte är mycket rner än av rättsväsendets resurser som används för attbekämpa den brottsligheten, som måhända omsätter perår. Det används fyra gånger så mycket pengar till att bekämpa snatterier ochstöld, där ett par miljarder omsätts. Till i vill jag säga att denredovisning vi fick av undersökningarna om ekopolisen gav besked om att allttyder på att rättssäkerheten har klarats på ett utomordentligt sätt i kampenmot ekobrottsligheten. Den redovisningen skall bli ett värdefullt dokument dendag då den föreligger offentligt. Till vill jag säga att orsaken till attvi har utökat antalet län med den s. k. länspolismästarmodellen helt enkelt ärett önskemål att få erfarenhet från andra län än enbart de allra minsta - demed bara två polisdistrikt - och de allra största länen - ochGöteborgs och län. Från Malmös sida fanns det ett uttalat önskemål, frånVärmlands sida likaså, och när det gäller de andra länen har vi menat att detvore värdefullt att få erfarenhet också från län rned tre polisdistrikt. Det ärorsaken till att vi nu har lagt fram detta förslag och att en mycket stormajoritet i utskottet har ställt sig bakom det. vice talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker. 33KARL-GÖSTA (): Med anledning av min motion 1985/86:Ju212angående den regionala polisorganisationen vill jag något kommenterajustitieutskottets betänkande nr 19. Den regionala polisorganisationen har varit föremål förutredningar och förändringar . Jag tycker att det är olyckligtatt på detta sätt gång på gång aktualisera frågan om organisationsförändringar.Det är helt naturligt att sådana åtgärder stör den ordinarie polisverksamheten.Det är självklart att organisationen i den statliga förvaltningen skall varaföremål för förändring för att man skall kunna skapa en ökad effektivitet. inte jämtoch ständigt inom ett och samma verksamhetsområde komma förslag om olikadellösningar. Detta får anses ha varit fallet beträffande den regionala polisorganisationen.Det har inneburit att det principbeslut som fattade om attden regionala polisorganisationen skall behålla sin gamla anknytning tilllänsstyrelsen och att länspolischefen med en förstärkt ställning skall varatjänsteman i i praktiken inte har lagts fast. Organisationen harju som bekant efter detta beslut varit föremål för ytterligareutredning och beslut. står vi ånyo inför ett beslut. Det föder enosäkerhet i verksamheten som inte är bra. Departementschefen, liksom utskottetsmajoritet, har valt att utan att avvakta en utvärdering av hur den s. k.länspolismästarmodellen fungerar i och och längå vidare med denna modell i . Man har inte nöjt sig med en ändringav organisationen i detta län utan föreslår att länspolismästarmodellen skallinföras även i , , och . Det är märkligtatt utskottets majoritet har ställt sig bakom detta förslag med (anke på vadsom anförts i betänkandet. 1 detta står klart och tydligt att erfarenhet frände län som har infört länspolismästarmodellen skall tillmätas särskild vikt.Vidare uttalar utskottsmajoriteten att tillräckliga erfarenheter inte finnsännu. Det är som jag ser det ingen konsekvens i ställningstagandet. Det ärdärför beklagligt att rnan inte lägger fast den organisation som iprincip beslutat om , särskilt med tanke på att så många remissinstanseravvisat det nu föreliggande ändringsförslaget. Den föreslagna organisationsförändringen innebär attrikspolisstyrelsens ställning stärks - i varje fall i ett visst avseende -,medan ställning i motsvarande grad försvagas. Det rimmar illaatt , som fortfarande skall ansvara för polisverksamheten i länet,inte i sin organisation skall ha tillgång till polisiär kompetens i sinverksamhet. Den föreslagna organisationsmodellen innebär klara försämringar förlänsstyrelsen. Jag tänker närmast på den roll polisen har i samband medincidenter och gränskränkningar i övrigt och det ansvar för samordning ochbeslut som har på det regionala planet när det gäller dessaviktiga frågor. Samverkan mellan polis och övriga myndigheter vid sådanaförhållanden försämras klart, då ledningsansvaret för den regionalapolisverksamheten försvinner från . Utskottsmajoriteten har beträffande ,och uttalat att det är fråga om län som har fåpolisdistrikt och en polismyndighet som storleksmässigt dominerar. Vidareuttalar utskottsmajoriteten att dessa län har en struktur som gör dem vällämpade för en länspolismästarorganisation. Man kan verkligen fråga sig vadutskottsmajoriteten menar med att dessa län har en väl lämpad struktur. Medutgångspunkt i min kännedom om de lokala förhållandena i finner jag ide anförda skälen ingen som helst relevans, som kan utgöra grund för denföreslagna organisationsförändringen. Det är snarare så, att den föreslagnaorganisationen med all säkerhet kommer att medföra en minskning aveffektiviteten, i varje fall i det korta perspektivet. Resurserna kommer,enligt rnin mening, att i för stor utsträckning läggas på organisations- ochsamordningsproblem i stället för på opei'ativ polisiär verksamhet. Anslag till polisväsendet, m. m. Anslag till polisväsendet, m. m. Den föreslagna organisationsförändringen är också olyckligi det avseendet att den regionala polisverksamheten får olika utformning iolika län. Det innebär, som jag sagt tidigare, att osäkerhet fortfarande kommeratt råda inom organisationen. Efter vad jag här har anfört vill jag yrkabifall till reservationerna 7, 8 och 9. 34 HANS i (s): Vad som harsagts beträffande de områden i betänkandet som jag har att bevaka föranlederingen kommentar från rnin sida. 35STEN i (m): Jag skall be att få säga några ord ombrottsligheten i och konsekvenserna för den av beslutet att ta in ett sålitet antal polisaspiranter. Vi har hört hur man har pratat om statistik,siffror, tjänster och tablåer. Det är i och för sig bra, men det är teori. Hurser det ut ute på fältet, i den praktiska verkligheten? För att ta som exempel, upplever inånga pensionäreroch mänga kvinnor i - säkert på många andra orter också - en mycket storotrygghet. Man anser att det skydd och det stöd som polisen kan ge inte är avden styrka som man har rätt att kräva. När man pratar med får man ofta höra om långautredningstider, att polisen inte kunde komma till ett visst ställe så snabbtdärför att den tvingades att prioritera, osv. Vi vet också att ,precis som alla andra poliskårer, har fått minskade möjligheter att användaövertid för att fylla ut eventuella luckor. Det här har jag fått kännedom orn per telefon och i brev,och det står att läsa i tidningarna. Det står också i tidningar somutskottsmajoriteten har tilltro till åtminstone när det gäller ledarbudskapet -det finns anledning att tro även på det som står skrivet en bit in i tidningarna. Det är klart att bland journalister, liksombland poliser och inom alla andra yrken, finns dåliga yrkesutövare, men jag harsvårt att tänka mig att allt som har skrivits i tidningarna om brottsligheten,bl. a. i , inte skulle vara sant. påstårockså, med tanke på intagningen av 150polisaspiranter, att man kommer att mista 30-40polismän. Jag slås av en tanke när jag hör utskottsmajoritetensföreträdare tala om tingens ordning. Han anser tydligen att antalet poliser på.gator och torg är tillräckligt. Då måste jag ställa frågan: Är det polisen sommissköter sig? Kan inte polisen klara sina uppgifter? Det måste ju varainnebörden i det resonemang som förs av utskottsmajoritetens talesman här ikammaren. Jag är självfallet medveten om att fulltrygghet kan vi aldrig uppnå. Det är helt omöjligt. Men med större antalpoliser skulle många människor känna betydligt större trygghet än vad de gör . Det är väl klart att en människas vilja att begå ett brott inte försvinnerom en polis finns i närheten eller om man vet att polis snabbt kan tillkallas.Men det är lika säkert attsamma människas förmåga att begå det här brottet minskar om en polis finns inärheten eller polisen snabbt kan tillkallas. Det har talats om att vi skall få en ny ekopolistill , men det är inte riktigt sant. Vad det handlar om är att plocka enpolis från annan verksamhet inom . På samma sätt var det när man ihöstas pratade om att 15 Malmöpoliser skulle syssla med prövning avasylärenden. Det innebar i verkligheten att man plockade 15 Malmöpoliser frånderas normala verksamhet för att syssla med asylärenden. Allt detta sätter juner polisens förmåga att skydda medborgarna. Man talar också om att det inte finns pengar. Detfinns olika uppgifter om hur mycket brottsligheten kostar samhället, men allade miljoner som det beräknas att knarkare måste stjäla bara i för attkunna tillfredsställa sitt behov visar att det är absolut ingen liten summa. , herr talman, kan man ändå finna en vissförståelse hos utskottsmajoriteten för att vi borde ha haft ett större antalpoliser.