prot · G90937 · 1985-12-31 00:00:00 — I arbetet för en fredlig och demokratiskutveckling intar en nyckelställning i hela ,Det har varit ett påfrestande arbete att i en miljö av våld och dödandeupprätthålla kampen för en fredlig samexistens utan våld, I motsats till denmarxistiska sandinistre-gimen i försöker i dettaområde att få till stånd en politisk dialog i stället för skjutande påpolitiska motståndare. Men detta renderar, herr talman, iNicaragua fängelse, förföljelse och undantagstillstånd. Vi vet att ocksåkyrkans företrädare utsatts för samma tvång. Detta är onekligen avslöjande. 98OSWALD (vpk); Jag skall bara kort replikera på vad AlfSvensson sade angående kyrkans män. Jag vill påminna om att det ärmycket få år sedan biskopen i , , blev nedskjutenframför altaret i sin egen kyrka av just högerns dödspatruller i , Innan man börjar tala om dessa saker i de termer som AlfSvensson gjorde skall man nog sätta in händelserna i sitt historiskasammanhang. borde tänka på detta innan han ger sig in i en sådanhär debatt, breder ut sig och visar sin okunnighet. Läs pålitet bättre! Läs historia, och ta framför allt kontaktmed de kämpande kristna, de katolska prästerna, som ända sedan i har ställt upp för folket och för det som AlfSvensson kallar kommunistledda gerillarörelser! Det är många, många kristnapräster i den kämpande teologin i som har mistat i denna kamp. Detvore intressant att veta var skulle ställa sig i en sådankonflikt. Mänskliga rättigheter, rätten till självbestämmande m. m. 99 (); Det verkar som om börjartala om okunnighet när han inte gillar det som sägs. Det är helt riktigt attOscar Romero mördades framför altaret. Men det kan knappast rättfärdiga att maninte låter ärkebiskopen i få verka fritt. Jag håller helt och hållet med om attdet runt om i finns en rad präster och företrädare för kyrkan somgår de progressiva krafternas ärenden. Det var just därför som jag påpekade attdet var så dystert att dessa krafter beskärs genom undantagstillståndet iNicaragua, Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 10 § Mänskliga rättigheter, rätten till självbestämmandem. Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1985/86:2 ommänskliga rättigheter, rätten till självbestämmande m,m, (, ÖstraTimor, , , sovjetiska judar, kurder). 100OSWALD (vpk): Talarlistans rubrik på detta ärende,kurdernas m, fl, rättigheter, ger en sned bild av betänkandets innehåll. Dethandlar egentligen mycket litet om kurder, däremot om en del andra saker, I verkligheten är det två teman i detta ganska omfattandebetänkande, ett som rör mänskliga rättigheter - där då den kurdiska frågan ären liten del -och ett som rör nationellt självbestämmande, där vi kommer in påsådana spörsmål som vi behandlade när det gällde ochNicaragua. Jag skall uppehålla mig litet vid båda dessa teman och börjar meddet som handlar om mänskliga rättigheter. Jag skall här ta upp frågan om , som vpk under ganskamånga år har väckt motioner om. Jag tror inte att det finns några skildauppfattningar i utrikesutskottet eller om den regim som har makteni , Den islamiska regimen under Khomeini är en brutal förtryckar- ochmördarregim av värsta slag. Vi kan få rapporter från alla håll - frånvänsterkrafter och från andra politiska grupperingar, också långt ut påhögerkanten - i som ger samma vittnesbörd. Vi kan också genom flyktingarsom kommer hit, både iranier - perser - och kurder samt flyktingar från andrafolkgrupper som finns i , få vittnesmål om hur denna regim verkar. Mänskliga rättigheter, rätten till självbestämmande m. m. krigsrapporterna- detta med levande vågor som man sänder ut från den iranska arméns sida ikriget mot , Jag tror alltså inte att det här är fråga om någon skillnad ibedömningen - att denna regim måste fördömas, att klart måste taställning. Det har ju också skett ganska klart i utrikesutskottets betänkande. Men vi kan se litet på politik när det gällerIran, Det är glädjande att handel med har minskat, såsom här redovisasi utrikesutskottets betänkande. Från vårt partis sida hoppas vi verkligen attden utveckhngen skall fortsätta och att våra kontakter med när det gällerekonomiskt utbyte och annat utbyte skall minskas. Detta är naturligtvis oerhörtviktigt. Det har ju hänt saker som verkligen intekan vara särskilt stolt över. Jag tänker på oljeaffärerna -med inköp av iransk olja. Jag tänker också på försöken att ta hit och utbildafolk - det var den gången tal om utbildning av tandläkare vid våratandläkarhögskolor - vilket inte borde få förekomma på grund av den regim somnu finns i , Det gäHer också andra saker. Vi har naturligtvis intenågon vapenexport till - det har vi haft tidigare när detvarit andra regimer där som har varit minst lika blodiga. Men som framgick avett frågesvar här i kammaren för bara någon vecka sedan - jag hade ställt enfråga till utrikeshandelsminister - har vi fortfarande stordelaktighet i utbyggnaden av en stor anläggning för tillverkning av sprängämneni Isfaham, utanför huvudstaden , Svenska tekniker och svenskabyggnadsfirmor -1, ex. Skånska - är där engagerade i att bygga upp detta storakonglomerat av kemisk-teknisk verksamhet i under pågående krig. Då kan man säga att sprängämnen är civila varor. Vi kännerväl till det här från aHa debatter om krigsmaterielexport här i kammaren och påandra ställen. Sprängämnen kan man utmärkt väl spränga tunnlar med, använda vidvägbyggen, hamnbyggen osv, - det är en fredlig användning. Precis sammasprängämnen går utmärkt väl att stoppa in i granater, minor och andra militäravaror - om man får begagna det uttrycket - för att användas i kriget. Denlogiska följden borde naturligtvis vara att hela det svenska engagemanget i denhär kemisk-tekniska fabriksanläggningen i skulle avvecklas, och det såsnabbt som möjligt. Det borde, tycker vi från vårt parti, vara möjligt med ettmycket mer gemensamt och enat uppträdande i den svenska när detgäller , Vi skall naturligtvis återkomma i den här frågan. Det finns juockså i en kommitté som understöder motståndet i , Den harvisserligen kanske inte varit särskilt aktiv, men vi hoppas att den skall kunnabli aktivare. Det borde alltså vara möjligt att till ett annat år få ett mycketmera samlat, bestämt och kraftigt avståndstagande från regimen i än somhar varit fallet i detta utskottsbetänkande. Jag har ett särskilt yrkande när det gäller kurderna iIran, Det är kopplat till en motion som vi väckt och en reservation, som jag nuvill säga några ord om. Den kurdiska frågan har blivit mer och mer känd i ,var det inte många svenskar som visste vad kurder var förnågot slags folk, ochinte heller hade man något begrepp om vad var. Det gällernaturligtvis också mig själv. Men genom de debatter som vi har haft här iriksdagen och de motioner som vi från vpk har skrivit - det har varit olikainterpellationsdebatter, som bl, a, nämns i utskottsbetänkandet - har vi fåtten ganska bra bakgrundsbeskrivning i riksdagshandlingarna. Det finns också utei det svenska samhället nu mycket större kännedom om kurderna och det kurdiskaproblemet. Det beror naturligtvis också på att den kurdiska invandringen tillSverige från alla de länder som här är aktuella har ökat och att den kurdiskagruppen nu börjar bli en av de stora invandrargrupperna -det är vid den härtidpunkten snarare över än under 7 000 personer. De kommer från , ,och i viss mån från och , där de egentligen inte ärbosatta men dit de har flytt och sedan flytt vidare. Den uppmärksamhet som kurderna har fått har tyvärrkopplats till de terrordåd som har utförts här i och till de mord somhar begåtts av kurder på kurder. Det har naturligtvis skadat den kurdiska sakenväldigt mycket och i många fall medfört att kurderna fått en stämpel på sig somär oerhört orättvis. Jag vågar påstå att - kanske fler än så - av dekurder som finns i önskar arbeta med fredliga medel, fredligopinionsbildning, fredligt politiskt arbete för att väcka uppmärksamhet försitt folks problem. De mord som har begåtts och som har lett till stora rubrikeri våra tidningar är undantagshändelser, som vi inte får låta vår uppfattning omden kurdiska folkgruppen i stort färgas av. Jag anser att det är mycket viktigtatt vi kan fördöma dessa mord utan att på något sätt överföra det fördömandettill den kurdiska folkgruppen. Något annat vore ett stort misstag. Arbetet för kurdernas sak har inte vunnit någon störreframgång i den svenska och kanske inte heller ute i samhället, ävenom kunskaperna har ökat. Man kan då fråga sig varför detta inte har varitmöjligt, I utskottets betänkande tar man enligt min uppfattning inte fram helasanningen. Det borde vara mycket lätt för svenska folket och även för allasvenska politiska partier att stödja det kurdiska folket. När det gäller denkurdiska folkgruppen finns det inte som i , som vi taladeom, eller i , som vi kommer att tala om längre fram, någrastormaktsintressen som går stick i stäv mot varandra. Tvärtom är både Sovjetoch rörande eniga om att inte stödja kurderna, vill inte ha någotbråk med kurder i eller , vill att dessa stater skall se ut somde gör. Man har i inte lyft ett finger för att ge de kurdiska gruppernanågot stöd - inte ens sådana grupper som har en utpräglat marxistisk framtoning.Och det är naturligtvis helt klart att i det NATO-allierade , därden största gruppen av kurder finns, inte vill ha något bråk med kurder, USAunderstöder naturligtvis centralregimens ansträngningar att hålla den härgruppen nere och helst krossa den definitivt så att den inte kan bilda någoninrikesopposition och på det sättet störa NATO;s närvaro i . Här har vialltså två stormakter som för en gångs skull är helt överens om att den lillakurdiska folkgruppen i och i inte skalluppmärksammas. Den skall negligeras. Dess sak skall inte tas upp. Det bordealltså för , med de ambitioner vårt land har att framträda somförsvarare för förtryckta grupper, vara mycket lätt att ta ställning. Varförgör vi då inte det? Mänskliga rättigheter, rätten till självbestämmande m. m. Prot.1985/86:37 Ja, har vi här talat omhandeln med , som har varit mycket Mänskliga rättigheter, rätten till självbestämmande m. m. minskat, och det är bra. När det gäller finns det ett omvänt mönster.Med det landet har vi en kraftigt ökande handel. Det är naturligtvis ocksåviktigt att vi ökar vår handel med , och det gör att ekonomiskaintressen ligger bakom det förhållandet att centralmakten far stöd frånSverige, Man vill inte ta upp sådana här - som man kallar dem -inrikes, internaproblem. Vår statsministers medlarroll i konflikten , där krigetdirekt förs i kurdiska områden, är naturligtvis också en återhållande faktorsom inte nämns särskilt ofta i debatten men som icke desto mindre är verklig.En annan återhållande faktor är det svenska socialdemokratiska partiets oviljaatt stöta sig nied sitt broderparti i , nämligen Bulent Ecevitssocialdemokratiska parti, medlem av Socialistinternationalen , Man ställer upppå hans och hans partis sida - eller hans hustrus, eftersom det är hon somskall överta kommandot över det partiet. Och Biilent har aldrig erkäntnågra kurder i , , när han var här och fick frågor vidpresskonferenser om det fanns någon kurdisk fråga i , sade han att detfanns det inte. Finns det några kurdiska problem i , frågades det. Nej,sade Biilent , det finns inga sådana problem. Om en medlem avSocialistinternationalen uttrycker sådana uppfattningar är det naturligtvissvårt att få gehör för krav på solidaritet med de tio miljonerna kurder iTurkiet. Under Bulent regim fick de heller aldrig något stöd. Dettalades aldrig om att det fanns några kurder. Det bör vi också komma ihåg. När det gäller invandrarna finns det också uppmärksammadeuttalanden från statsråd i . sade ivåras, eller kanske det var något tidigare, att vi mycket väl kan skickatillbaka kurder till , för det är inte svårare att vara kurd i Turkietän att vara i polack i . Det är ett ganska häpnadsväckande yttrande av ettstatsråd, om man vet att den kurdiska gruppen i är utsatt för regimensförtryck och verkligen är förföljd. Sådana saker kommer inte så ofta fram, ochdärför bör de i detta sammanhang lyftas fram ordentligt i debatten. Det finns alltså ett mycket hårt förtryck av kurder både iTurkiet och -och även i , där man ibland talar om att kurderna har detbättre. Det har de haft, men det har de inte längre. Mycket beroende på krigethar i ökat förtrycket mot den kurdiskagruppen. Det skall vi ha klart för oss när vi talar om den här saken. Ett mera aktivt handlande från svensk sida i dessa frågorvore önskvärt, och jag vill därför yrka bifall till reservation 1. Denreservationen handlar just om att skall agera mera bestämtinternationellt. Den sista delen av betänkandet handlar omsjälvbestämmande, och jag vill säga några ord om . Vi har där ettstormaktsagerande från sovjetisk sida av samma omfattning och karaktär somUSA;s agerande mot i . Det är ingen skillnad.Stormakten känner sig hotad. Den gör precis vad den vill och trampar folkrättenoch alla andra rättigheter under fötterna när det passar dess egna syften. Vi har från vpk ställt oss bakom fempartimotionen om '.Vi har fördömt inmarsch i från början, och det vidhållervi. Vi tycker att utskottets skrivning är bra och ställer oss bakom den. att hoppasatt vi i en annan utrikesdebatt om självständighet kan få ställa förhållandetNicaragua-US A mot förhållandet och få en debatt omsjälvständigheten på det planet, vilket skulle vara ganska intressant. Vår andra reservation om kommer Hans Peterssoni att tala om. Jag yrkarbifall till reservation 1. 101 (): Ett väsentligt avsnitt i föreliggandebetänkande rör situationen i , ett litet centralasiatiskt land som,för att tala som författaren , har legat som ettsädeskorn mellan två väldiga kvarnstenar- det ryska centralasiatiska imperietoch det brittiska Indienimperiet. har varit mötesplats förstora kulturer, landet där antog anletsdrag, ett genomgängslandför såväl den stores som arméer, nyckeln tillkontrollen över den indiska subkontinenten. och har åtminstone två gemensammavärden, nämligen det nationella oberoendet och neutralitetspolitiken. I 150 århar fört en neutralitetspolitik lika konsekvent som den svenska. uttryckte sig den dåvarande , kung av , sålunda: Ryssarnas sätt att röra sig framåt liknarelefantens -han granskar först grundligt den plats där han skall sätta ned sinfot, och när han väl har överfört sin tyngd dit drar han sig inte tillbaka ochhar heller ingen brådska att ta nästa steg innan han har låtit sin fulla tyngdvila på den första foten och krossat allt som ligger under den. Elefantens fot står med sin fulla tyngdi . Som så när en stormakt invaderar ett litetland hade en inbjudan att hänvisa till. Mönstret känns igen bl.a. från . Närvaron i motiverades då av en inbjudan avden sydvietnamesiska regeringen - en marionettregim som amerikanarna självatillsatt. När ryska trupper 1979 marscherade in i hettedet att man fått inte mindre än 17 inbjudningar från den afghanska regeringen.Författaren bad att få se texten till åtminstone en av dessainbjudningar. Då sade man i : Den finns i . I sade man: Denfinns i . I själva verket begick en politisk ochmilitär våldtäkt på . Samma natt som ryssarna invaderade landetmördades den president som påstods ha inbjudit dem. installerade depå presidentposten en tidigare detroniserad kommunistledare, som flögs in frånMoskva. militära närvaro i är ett av deskändligaste brott mot folkrätten som världshistorien känner, och det harfördömts av alla stater i världen som inte är direkt beroende av dennastormakt. Men det är inte bara den militära ockupationen av somutgör ett allvarligt brott mot internationella umgängesregler. Mänskliga rättigheter, rätten till självbestämmande m. m. Mänskliga rättigheter, rätten till självbestämmande m. m. kränksvarje dag praktiskt taget alla tänkbara mänskliga rättigheter i . Mer än 1 miljon människor har dött i kriget. Minst likamånga afghaner är märkta för livet fysiskt och psykiskt av den ryskaframfarten. Minst en halv miljon afghaner befinner sig på flykt inne i sitteget land. Ungefär 4 miljoner av landets befolkning har tvingats fly tillgrannländerna och . Kostnaderna för de ca 2,5 miljoner flyktingarsom finns enbart i uppgår till nästan ,varav står för och olika internationella organisationer, somFN, Röda korset m. fl., för återstoden. I detta perspektiv ter sig våra egna flyktingproblemsom minst sagt futtiga. Den afghanska jorden förstörs systematiskt, skördarbränns, antipersonel-la minor och leksaker som innehåller bomber användsurskillningslöst för att terrorisera civilbefolkningen. har allt fler rapporter om svält i landetnått . Priserna på livsmedel stiger kraftigt, som ett resultat av denbrända jordens taktik. Direkt utsugning förekommer från i handelnmed . Afghanerna får sålunda betala betydligt mer än världsmarknadsprisför livsmedel som de kan producera själva, men de får ut mycketmindre än världsmarknadspris för exporten av naturgas till Sovjet- Omkring 20 000 ungdomar i gymnasie- och högskoleåldrarnahar enligt vissa uppgifter sänts till för utbildning ochindoktrinering. Även mindre barn skickas på s. k. skolbarnsutbyte till desovjetiska muslimska gränsrepublikerna. Sovjetiseringen av tar sigalltmera drastiska uttryck. Den nya ryska krigföringen har medfört enkraftig ökning av antalet skadade som tar sig till Internationella röda korsetssjukhus i . Vid sjukhusen i och inrapporterades enbartunder fler intagna än vid samma tid förra året.Antalet barn och kvinnor av de skadade hade också ökat från tidigare till14 %. Det måste understrykas att bara en bråkdel av alla skadade når sjukhuseni . De allra flesta dör eller under den långa transporten.Det kan ofta ta veckor att nå sjukhusen på den pakistanska sidan. bombades systematiskt åtta av denfranska frivilligorganisationen sjukhus och dispensärer i Afghanistan.Ryska stridsflygplan tar ibland också extra turer in över pakistanskt områdeoch fäller bomber på den pakistanska sidan av gränsen. Kränkningarna avpakistanskt territorium har ökat i omfattning. Om de ryska illdåden i kan man som denkanadensiske FN-ambassadören använda ord: Inte ens all arabiskparfym kan tvätta bort blodet från dessa händer. FN har genom en särskild rapportör undersökt förhållandenavad gäller mänskliga rättigheter i . Klart står att Sovjetunionenständigt förgriper sig på dessa rättigheter, och man bryter dessutom motfolkrätten. På punkt efter punkt har landet grovt åsidosatt sinainternationella förpliktelser. Bortser man från några mindre turer från moderaternassida, , har det i funnits en djupgående enighet omatt stödja kraven på frihet och fred i . Företrädare för den socialdemokratiska regeringen och heladen samlade arbetarrörelsen har i flera sammanhang funnits i främsta ledet dådet gällt att manifestera motståndet mot den sovjetiska militärmaktens framfarti . Vi har också deltagit i sohdaritetsaktioner til) förmån förlandets pinade befolkning. Senast anslog regeringen ytterligare10 milj. kr. till för humanitära hjälpinsatserbland nödlidande afghaner. Merparten av dessa medel kommer att användas förhälsovård. Sammanlagt uppgår det svenska stödet nu till 90 milj. kr. Arbetarrörelsen har genom sin internationellasolidaritetsfond beslutat att anslå . (ill livsmedel tillcivilbefolkningen i Panjshirda-len. Detta bistånd kanaliseras också genomSvenska . har solidaritetsfonden lämnat ekonomiskabidrag till Afghan Information Center, en organisation som från iPakistan bedriver ett viktigt och unikt informationsarbete om krigetsutveckling i . har gjort ett utomordentligtuppoffrande och fint hjälparbete i . Kommittén visar en mycketlyckad kombination av frivilliga krafter och statliga pengar. I sammanhangetskall man komma ihåg att faktiskt är det enda land som ger direktstatligt bidrag till motståndsrörelsen, även om och också getttillfällig sådan hjälp. Man kan också utan överdrift säga att såvälAfghanistankommitténs insatser som den arbete förnödlidande afghaner har väckt stor internationell uppmärksamhet. En hel nation håller på att dö, säger en finsk kommittésom granskat situationen i . Ja, om den ryska elefanten fårfortsätta sin framfart kan naturligtvis detta bittra öde inte uteslutas. Men änhar man inte betvingat motståndet. Tvärtom - den afghanska motståndsrörelsenlever. Den låter sig inte kuvas, inte besegras. Det är vår skyldighet som enfri, oberoende och demokratisk nation att ständigt påminna om vilka skändligabrott som begås i och aktivt delta i solidaritetsarbetet förlandets sargade befolkning. Vi måste ständigt kräva att de sovjetiska truppernaskall lämna , att det afghanska folket självt får besluta om sinframtid, att de miljontals afghanska flyktingarna skall få återvända hem itrygghet, att suveränitet och territoriella integritetåterupprättas och att man intar sin plats bland jordens fria folk. Till detta betänkande har fogats ett särskilt yttrande avmoderata samlingspartiet. Det är något förvånande att man använt formalia ochanmärkt på att problem kommit in i betänkandet tillsammans med enrad andra frågor som rör mänskliga rättigheter. Det är förvånande därför attAfghanistan får det utrymme i den här debatten som varje parti självtbestämmer, och från socialdemokratisk sida har, som kammaren har märkt, landet ochlandets problem fått en mycket stor uppmärksamhet. Protesterna mot kriget måste fortsätta att växa i styrkaända till den dag bomberna slutar att falla, napalmen slutar att brinna och densiste ryske soldaten skuddat stoftet av den afghanska jorden från fotsulornaoch återvänt till sitt eget land. Mänskliga rättigheter, rätten till självbestämmande m. m. Prot,1985/86:37 Mänskliga rättigheter, rätten tUl självbestämmande m. m. Jag ber att få yrka bifall till utskottetshemställan under punkt 5 i betänkandet, 102 (): I skriftserien UD informerar harutrikesdepartementet givit ut häftet och . Urdenna skrift hämtar jag följande citat; "Betydande framsteg har såledesuppnåtts i FN för att utforma regler och normer för skyddet av de mänskligarättigheterna. Det grundläggande normskapande arbetet kan nu sägas vara i stortsett avslutat. Den uppgift som blir alltmer betydelsefull är att övervakaatt reglerna och normerna följs i praktiken. En skrämmande diskrepans mellanteori och praktik finns dess värre på många håll i väriden." När utrikesutskottet i föreliggande betänkande behandlarde mänskliga rättigheterna sker det, eftersom betänkandet bygger på ett antalenskilda motioner, med nödvändighet något fragmentariskt, och det kan se ut attvara en slump vilka länder och vilka förhållanden, som blivit föremål för analysoch intresse. Vi moderater har i ett särskilt yttrande uttryckt vår kritik motdet sätt på vilket utskottet når mindre kraft än vanligt bakomställningstagandena i de grundläggande frågor för människors samlevnad påjorden som det här handlar om genom att man valt att tillsammans behandla olikaaspekter av delvis principiellt olikartade frågor. Man har sammanfört ettkrigsfall, en stormakts överfall på och ockupation av en liten neutralgrannstat, ett brott mot folkrätten och mot ett lands suveränitet och rätt attinom sina gränser självt bestämma om sitt samhällsskick med behandlingen avolika former av minoritetsförtryck, inomstatliga, religiöst och etnisktbetingade konflikter och andra former av förtryck och konflikter som uppståttsom problem i avkoloniseringens spår. Att betänkandet annonseras på talarlistan under rubrikenKurdernas m. fl. rättigheter m. m. har, som redan harpåpekat, inte gjort saken bättre. Fastän de anmälda talarna har försökt meddelavad de tänker tala om har debatten nu blivit precis så förvirrad som viförutsåg. Jag tror mig veta att det egentligen fanns en majoritet i utskottetför att vi skulle ha kunnat kosta på oss fler betänkanden och tvä eller tredebatter i dessa frågor i stället för att få det på det här sättet. Vi moderater har valt att i debatten skilja ut ett parprincipiellt avgränsbara frågor av stor vikt. kommer senare attbehandla situationen i och detminoritetsförtryck och det förakt för en viktig överenskommelse på området förmänskliga rättigheter -- som behandling avden judiska minoriteten utgör.