prot · G9097 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag vill därför fråga arbetsmarknadsminister : Ärdet verkligen meningen att denna värdefulla verksamhet skall läggas ner och attdessa kvinnor skall friställas? På vilket sätt anser arbetsmarknadsministernatt de skall kunna beredas nytt arbete? Detbehövs ett genealogiskt centrum i . Det är till nytta både för bygden ochför forskningen. Det har från forskarnas sida framställts önskemål om fortsattverksamhet. 89Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Jag är väl medveten omatt situationen på arbetsmarknaden i är besvärlig. Det är ju därför som vihar vidtagit arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Mensamtidigt är det naturligtvis så, att frågan om hur värdefull den härforskningen är ur synpunkt måste avgöras av universitetetsjälvt. Om man vid bedömer att denna verksamhet är viktig urforskningssynpunkt, ankommer det naturligtvis på att göraomprövningar, som leder till att verksamheten kan permanentas. Anf.90 (): Såvitt det är mig bekant i vad gäller fakta i det här fallet pågår ettarbete inom en arbetsgrupp som har till uppgift att just åstadkomma ettsamarbete på detta område, för att den här verksamheten skall kunna fortsätta. Resurserbeträffande är nödvändiga för att det även skall vara möjligtatt utföra genetisk forskning i särskilda familjer, oberoende av var i Sverigefamiljerna har sina rötter. Det är alltså en nödvändighet för forskningen. Jagtolkar arbetsmarknadsministerns svar så, att hon är välvilligt inställd tilldetta och att hon är beredd att se till att det här arbetet får fortsätta. Överläggningenvar härmed avslutad. 21 §Svar på fråga 1985/86:38 om utveckling av vindkraften har frågat mig om de överläggningarmed kraftföretagen som aviserades i vårens energipolitiska proposition (prop.1984/85; 120) har lett till att dessa är beredda att ta det ansvar som krävsför att säkra vindkraftens utveckling. Förvindkraftens fortsatta utveckling krävs en rad olika insatser. UtveckUngen av baskunskap på vindkraftsområdet fortsätterinom ramen för löpande energiforskningsprogram. Vindkraftens möjliga lokalisering i skallklarläggas av en särskild utredning som har tillkallats av regeringen. Vidare har överläggningar förts mellan staten,kraftindustrin och tillverkningsindustrin om hur det fortsatta arbetet medutvecklingen av stora vindkraftsaggregat bör bedrivas. Dessa överläggningar harlett till en överenskommelse med kraftföretagen om ett utvecklingsprogram förtiden . Utvecklingsprogrammet innehåller dels fortsatt utvärdering m.m. av prototyperna Maglarp och , dels en upphandling av ett aggregat i1 MW-klassen, dels en konceptstudie inför konstruktionen av större vindkraftsaggregat. För att genomföra och administrera utvecklingsprogrammethar kraftföretagen uttalat att ett särskilt bolag kommer att bildas medkraftföretagen som delägare. Utvecklingsprogrammets genomförande bedöms kosta ca 42milj. Kostnaderna skall delas mellan staten, vattenfallsverket samt denprivata och kommunala kraftindustrin. Sammanfattningsvis är alltså mitt svar attöverläggningarna lett fram till en överenskommelse om ett konkret program förfortsatt utveckling av vindkraften, för vilket kraftindustrin tar sin del avansvaret. Om utveckling av vindkraften 92IVAR (): Jag tackar energiministern för svaret, vilketger anledning till några följdfrågor. Såvitt jag förstår krävs det redan nu ett parförutsättningar utöver vad energiministern redovisar i sitt svar för att viverkligen skall ha möjlighet att nå en produktionskapacitet om . För det första måste vi få i gång en kommersielltillverkning av medelstora vindkraftverk för.export. Jag avser då t. ex. ettfullföljande av det omfattande arbete inom Svenska Varv som lagts ned påutvecklingen av det aggregat som har beteckningen WST 1200. Enligt uppgiftfinns det företag som är intresserade av detta aggregat. Vad harregeringen gjort och vad tänker regeringen göra för att stödja planerna när detgäller att fullfölja denna kommersiella tillverkning? För det andra måste en utveckling ske och en beställninggöras mycket snart när det gäller större aggregat. Redan nu måste en andragenerationens vindkraftverk säkras - typ Maglarp och . Kommer det nyabolag som kraftindustrin skall bilda att garantera detta? I USAbedömer kraftföretagens forskningsinsfitut EPRI att det kommer 1985/86:7 attbyggas vindkraftverk med en sammanlagd effekt på ca 21 000 MW under Det är dubbelt så stor effekt som i samtliga kärnkrafts- TT ~aggregat i . I satsas mer på vindkraft i nya Om utveckling avvind- ,.....,.,, , j. anläggningar an pa kärnkraft. Vad kommer regeringen attgöra för att svenskt kunnande och svensk industri skall kunnamedverka och konkurrera på denna intressanta marknad Jag tycker inte att skall hänga sig fast vid passeradestadier som den gamla, av själv begravda historien om 1,2MW-aggregaten. Låt oss i stället tala om framtiden och det mycketbetydelsefulla genombrott som har skett i och med att kraftindustrin, såvälVattenfall som den privata industrin, nu har ställt upp och kommer att dela påkostnaderna, kommer att lägga ut en första beställning på ett aggregat i 1MW-klassen och kommer att genomföra en konceptstudie som syftar till att man omett par år kommersiellt skall kunna lägga ut beställningar på andragenerationens aggregat. Den tekniska utvecklingen har inte kommit så långt att detär möjligt att gå fortare fram än så här, och jämfört med läget harmycket betydelsefulla framsteg gjorts. Anf.94 (); Energiministern gör sig skyldig till ett misstag om hon nedvärderar detarbete och det kunnande som ligger i WST 1200. Det är ett projekt som inte ärfärdigt men som det vore mycket intressant att bygga vidare på. Framför alltför USA-marknaden skulle detta sannolikt kunna bli mycket framgångsrikt. Detär möjligt att jag är felunderrättad, men jag har fått information om att detfinns företag som är intresserade av att ta över och fortsätta detta projekt.Vill regeringen stödja utvecklingen av sådana här aggregat, som kan bli mycketintressanta exportprodukter för svensk industri? Det är mycket svårt att fåindustrin - som disponerar mycket värdefulla personalresurser -att satsalångsiktigt på en utveckling av vad jag vill kalla andra generationen avMaglarp och , om industrin inte får en försäkran om enbeställning. Det är angeläget att regeringen medverkar till att industrin fårdenna försäkran. Jag har icke yttrat mig nedvärderande om 1200-projektet. Jag har sagtatt den industri som arbetade med detta lämnade mig beskedetatt den lade ned projektet inte på grund av brist på stöd utan därför att denprioriterade annat. Nuhar regeringen samlat den tillverkande industrin inkl. det aktuella företagetoch kraftindustrin till överläggningar, vilka har lett fram till att dessa harenats om att gå vidare i syfte att utveckla tekniken både med tanke på Sverigesbehov inför kärnkraftsawecklingen och med tanke på exporten. De som arbetar meddenna verksamhet kommer bara att tillåtas arbeta på 68 sådanavillkor som innebär att de har möjlighet att bli konkurrenskraftiga iframtiden. Alla medverkande parter är också införstådda med detta. 96 (): Jag tror hundraprocentigt på energiministernsgoda vilja och att hon gör allt som är tänkbart för att det skall bli enpositiv utveckling för vindkraften. Min bedömning är att det som hargjorts inte innebär en säkrad utveckling. Det som har gjorts är emellertidpositivt, och jag vill därför uttala min uppskattning. Liksom i fråga om många andra långsiktiga energiprojektmåste vi vara beredda att göra betydande satsningar för att få storavinster . Det här är ett litet steg på rätt väg. Jag hoppas attenergiministern har hela regeringens stöd när det gäller att ta de ytterligaresteg som krävs för att det som har utlovats skall bli verklighet och inte baraär fagra ord. Överläggningen var härmed avslutad. Om statligt bidrag för att reparera brustna invallningari sjön 22§ Svar på fråga 1985/86:30 om statligt bidrag för att reparera brustnainvallningar i sjön har frågat om jag är bereddatt ta initiativ till att omgående utreda frågan om statligt bidrag för attreparera brustna invallningar i sjön och därvid föreslår ekonomisk hjälpom så anses erforderligt. Frågor om ersättning från staten vid naturolyckor prövasfrån fall till fall. Denna prövning sker enligt principer som har godkänts avriksdagen. i har med eget yttrandetill regeringen överlämnat en ansökan om bidrag för att reparera en vall vidsjön . Yttrande har därefter inhämtats från lantbruksstyrelsen. Regeringenkommer att ta ställning till ansökningen. 98 (): Jag tackar för svaret, men jag är intesärskilt upprymd över det, eftersom så har passerat sedan händelsen ifråga inträffade. har sagt; Den förståndige jämrar sigaldrig över en förlust, men söker med frejdigt mod ersätta den. Det är ocksåvad lantbrukarna gör hemma i . ställde jag till försvarsministern samma frågasom jag nu framfört, men kunde då tyvärr inte få något svar. Sedan meddeladesdet mig att det var som skulle handlägga ärendet och jagskrev då till jordbruksministern. , alltså ,blev jag uppringd frånjordbruksdepartementet och fick beskedet att jag hadehaft rätt; det var försvarsdepartementet som skulle handlägga ärendet. Jag tycker att denna nonchalans mot de drabbadelantbrukarna i är anmärkningsvärd. Det gäller fakfiskt derasfortsatta existens som Om planerat flottbesök från näringsidkare.Om man jämför detta med vad som skett med anledning av de översvämningar somdrabbat och denna höst, finner man att regeringen redan den19 september beslutat att bevilja katastrofmedel filt dem. Jag kan förstå om försvarsministern tycker attRoxenöversvämningarna inte har exakt samma karaktär som de inträffade.I det ena fallet har låtit det regna så ymnigt att vattendammarna harbrustit, medan orsaken i det fall som jag tagit upp kanske är människornas sättatt sköta uppbyggda . Men dessa är ändock en gång i tideninitierade av staten, och de underhålls nu mycket väl av lantbrukarna. Även härhar vädrets makter spelat en stor roll - boven i dramat var de storaöversvämningarna . De enskilda drabbas nu mycket hårt av det inträffade, ochjag undrar därför om försvarsministern kan ge mig en liten vink om att de kanfå ersättning. Det gäller ändå belopp om . Överläggningen var härmed avslutad. 23 § Svar på fråga 1985/86:61 om planerat flottbesök frånUSA har ställt frågan vilkaåtgärder regeringen och försvarsministern tänker vidta i anledning av att denamerikanska kryssaren , som gör örlogsbesök i , enligtuppgifter från medför kärnvapen ombord. Främmande örlogsfartyg som besöker får intemedföra kärnvapen. Detta skrivs in i det tillstånd som utrikesdepartementetöverlämnar till den främmande ambassad som gjort framställning omörlogsbesöket. Vi utgår självfallet från att den nation som besöker ivänskapliga avsikter också respekterar och följer våra föreskrifter. Regeringen har inga planer på att vidta några särskildaåtgärder med anledning av Ticonderogas besök i . Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 100OSWALD (vpk); Jag tackar försvarsministern för svaret på minfråga. Det bär mig verkligen emot att beteckna framställningsom naiv, men i det här fallet ser jag mig faktiskt nödsakad att fälla detomdömet. Vid sidan av de mätningar som gjorts av personer iKöpenhamn, vilka påstått att deras mätare givit utslag på detta fartyg, har viockså utsagor från cheferna på örlogsmän som kommit hit, innebärande att deinte svarar på sådana frågor. De varken förnekar eller bekräftar att de harkärnvapen ombord. Man svarar också på andra frågor att man har den utrustning ombordsom är nödvändig för att fartyget skall kunna fungera och användas i strid ochför de uppdrag det har. Det är helt klart att dessa fartyg är byggda Det borde också stå ganska klart att man inte går in inågon NATO-hamn i , i eller någon annanstans där man skullekunna lämpa av sina kärnvapen - vilket säkert är en omfattande affär - utan manhar sina kärnvapen ombord och man går in också i svenska hamnar med kärnvapenombord. Om de inte kan lämna besked att de inte har kärnvapen ombord, bör dessafartyg inte få komma hit. Den ställningen borde den ta. Attsedan i ett papper kräver att det inte får finnas kärnvapenombord, det struntar man i. Jag vill efterlysa klarare besked frånförsvarsministern på den här punkten. Om planerat flottbesök från Som jag redan sagt utgår vi från att fartygsom får tillstånd att göra örlogsbesök i inte medför kärnvapen,eftersom detta inte är fillåtet. Om vi på goda grunder bedömer att fartyg ärkärnvapenbestyckade ger vi naturligtvis inte tillstånd fill besök. Det kanemellertid vara svårt att avgöra i förväg, eftersom vissa fartyg kan uppträdaalternativt med eller utan kärnvapen. Det är bl. a. för dessa fall vi skriverin förbudet att medföra kärnvapen när vi meddelar tillstånd för örlogsbesök. 102 (vpk): Om vi nu får en indikation, som i det härfallet från -visserligen inte från danska staten eller marinen ellerannan dansk myndighet - att man har sett på sina mätare att det finns kärnvapenombord, borde då inte försvarsministern och den ta dettafill intäkt för att här behövs noggrannare kontroll eller åtminstone begäraytterligare besked, innan fartyget får anlöpa svensk hamn? Det vore billigt förSverige som en liten neutral stat att kräva detta av vilken som helst avstormakterna. Det är en ståndpunkt som man i varje fall i fortsättningen börinta. Man bör vara mer restriktiv när det gäller besök av stormakternas fartyg,som vi vet är byggda för, och också säkert medför, kärnvapen. Det är klart att den avflera kärnvapenmakter tillämpade principen att varken bekräfta eller förnekaförekomsten av kärnvapen ombord på ett visst fartyg oftaskapar osäkerhet och olust i omvärlden. har i Förenta nationernakritiserat denna kärnvapenmakternas politik som motsatsen tillförtroendeskapande, dvs. som förtroen-deblockerande, åtgärder. Vi har vidareframhållit att de ca 5 200 taktiska kärnvapen som är öronmärkta för marint brukinte bör medföras vid rutinförflyttningar, vilket nu ofta sker. 104OSWALD (vpk): Självfallet är det bra att den svenskaregeringen framför dessa ståndpunkter och fortfarande driver dem i FN. Jag vetatt regeringen också i fortsättningen kommer att göra det. Det är Sverigesskyldighet och rättighet som liten neutral stat att driva dessa spörsmål. Men trots allt bör vi i sådana här lägen visa litet störrefasthet mot stormakten och inte bara acceptera ett besök när vi får enindikation att ett Om verksamheten vid Euroheat i Kisa fartyg kanmedföra kärnvapen. Det är första gången vi fått en sådan indikation, och jaganser att regeringen borde ha begärt ytterligare bekräftelse utöver detskriftliga förbudet för att sätta oss i respekt och visa att vi driver dennafråga med allvar. Överläggningen var härmed avslutad. 24 § Svar på frågorna 1985/86:52 och 57 om verksamhetenvid Euroheat i Kisa Tredje vice talman har frågatmig om regeringen kommer att påverka ledning för ettbibehållande av koncernens produktion i Kisa. har frågat migvilka åtgärder regeringen avser vidta för att rädda jobben i Kisa. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Enligt vad jag erfarit har , som ägs avSaab-Scania Enertech AB, beslutat att inleda MBL-förhandlingar om ennedläggning av verksamheten i Kisa. Produktionen i Kisa skall enligt planernaöverflyttas till bolagets anläggningar i . I Kisa berörs ett 90-talpersoner, om planerna genomförs. Eftersom det pågår MBL-förhandlingar om Kisa-anläggningensframtid är jag inte beredd att närmare kommentera situationen. Jag harredan tidigare gjort klart för Saabledningen att den har ett stort ansvar försysselsättningen i Kisa och att regeringen med stor uppmärksamhet följerutvecklingen. 106 Tredje vice talman (); Industriministerns svar, att han har gjortklart för Saabledningen att den har ett stort ansvar för sysselsättningen iKisa och att regeringen med stor uppmärksamhet följer utvecklingen, tackar jagför. Skulle den här frågan inte få en lycklig lösning är situationen mycketsvår för de arbetare som friställs i kommun, eftersom det inom kommuneninte finns några nya arbetsmöjligheter och pendlingsavståndet till ärlångt. Att särskilt många skulle följa med till är knappast troligt. Eftersom industriministern harsvarat på det här sättet - att regeringen med stor uppmärksamhet följerutvecklingen - utgår jag ifrån att regeringen känner ett lika stort ansvar förarbetstillfällena i Kisa som i . Anf.107 (vpk): Att det Saabägda Euroheat vill lägga ned företaget med80-90 anställda i Kisa är mycket allvarligt. Det skapar stora problem för deanställda och deras familjer. Att flytta till eller att pendla fem miltill är inte godtagbara lösningar. En nedläggning av företaget blirockså ett hårt slag mot kommunen. Vad kan då göras för att förhindranedläggningen och rädda jobben på orten? Jag tackarindustriministern för svaret på min fråga. Bakgrunden är bl. den orosom de anställda och hela bygden känner. Därom vittnar nära 6 000namnunderskrifter. Vad kommer regeringen då att göra? Till svaret skulle jagvilja göra den kommentaren att även om MBL-förhandlingar pågår, och kanske justdärför, bör regeringen agera. Det är bra att industriministern låtit Saabledningenveta att den har ett stort ansvar för sysselsättningen. Det finns ett särskiltskäl att ställa kravet att tar ansvar för sysselsättningen. Det företagethar i hög grad växt fram och utvecklats genom statliga beställningar ochmångmiljardsatsningar av skattemedel. Det, menar jag, bör regeringen påminnaSaabledningen om. Eller hur, ? Om regeringsåtgärder med anledning av polisutredning omolaga vapenexport Överläggningen var härmed avslutad. 25§ Svar på fråga 1985/86:53'om regeringsåtgärder med anledning av polisutredningom olaga vapenexport De misstankar om vapensmuggling som AxelAndersson hänvisar till är som bekant föremål för förundersökning, som leds avförre länsåklagaren i län. När resultatet av den förehgger finnsunderlag för mer ingående bedömningar av vilka skärpningar av kontroll- ochregelsystemet för krigsmaterielexporten som är nödvändiga. En rad åtgärder har vidtagits redan under utredningstiden.Krigsmate-rielinspektionens personal har utökats. En intern utredning inomhandelsavdelningen har till uppgift att se över bl. Utredningen undersöker ocksåmöjligheterna till ett intensifierat samarbete med . Under den pågående förundersökningen har uppgifterframkommit att via exporterat robot 70 utan tillstånd fill tvåländer i . Med anledning härav uppsköts behandlingen avexportansökningar med anknytning till den pågående förundersökningen.Kontakter har tagits med , varvid de svenskaexportbestämmelserna ingående behandlats. För att säkerställa att inte fortsatta leveranser avkrigsmateriel från skall komma fill annat slutmottagarland än detavsedda har KMI fått i uppdrag att kontrollera och följa enskildaexportleveranser från . Härför har en särskild tjänsteman knufits tillinspektionen. Genom denna skärpta kontroll möjliggörs fortsattbehandling av ansökningar från . Som en förutsättning för fortsattutförsel gäller att KMI efter noggrann kontroll, innefattande kontakter medförundersökningsledaren, försäkrat sig om att leveransen sker helt i enlighetmed gällande bestämmelser. Detta förfarande tillämpas för export från Boforsinte bara till utan även i vad gäller andra ansökningar därbrottsmisstankar föreligger. Regeringen har också tillkallat en särskild utredare,landshövdingen i , , för att kartlägga och gåigenom den svenska försvarsmaterielindustrins verksamhet i utlandet. Om försörjning med mangan malm utredarenatt granska förutsättningarna för en samhällelig kontroll över svenskmarknadsföring av krigsmateriel i utlandet. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 109 AXEL (); Först ber jag att få tacka statsrådet för svaret på frågan. Den händelse som har föranlett min fråga, ABBofors påstådda vapensmuggling, visar att det regel- och kontrollsystem somomgärdar vår vapenexport inte har fungerat tillfredsställande i detta fall. Vårt anseende och vår trovärdighet såsom neutral nation äri fara om inte dessa brister rättas till. Därför, herr talman, är det glädjandeatt regeringen har reagerat så snabbt och resolut och vidtagit de åtgärder somutrikeshandelsministern här har redovisat. Inte minst viktigt i sammanhangetär det uppdrag som landshövding i har fått att seöver utlandsverksamheten på detta område. Det är också bra attkrigsmate-rielinspektionen förstärks. vill jag be om statsrådets kommentar till deuppgifter som har cirkulerat i massmedia om att inteskulle känna till vilka länder som är tillåtna för vapenexport. Hur skerinformationen om dessa frågor till de aktuella exportföretagen? Såsom svar på Axel fråga vill jagsäga att det ju sker fortlöpande och täta kontakter mellankrigsmaterielinspektören och ledningarna för de olikaförsvarsmaterielföretagen. De är väl medvetna om vilka regler som gäller. Påden punkten råder det ingen tvekan. Däremot har den interna utredning inom handelsavdelningensom jag nämnde om också i uppdrag att se över informationen om våra regler inomde olika svenska försvarsmaterielföretagen. Med anledning av de spekulationer som har gjorts under densenaste veckan och som även Axel hänvisade till vill jag framhållaatt någon liberalisering av de svenska vapenexportbestämmelserna ingalunda äraktuell. Det framgår också av mitt svar, där det talas om skärpningar. Överläggningen var härmed avslutad. 26§ Svar på fråga 1985/86:23 om försörjning med manganmalm har frågat omindustriministern är beredd att medverka till att importen av sydafrikanskmanganmalm stoppas och att försörjningen sker genom svensk malm, bl. a. genomatt Basttjärnsgruvan i öppnas på nytt. Frågan har överlämnatstill mig. Mangan är en betydelsefull råvara vid stålframställning.Manganet används dels i form av manganmalm, dels i form av legeringar somframställs av manganmalm.Manganmalm har en manganhalt på . Manganlegeringar innehåller enännu större andel mangan. Flera av de numera nedlagda mellansvenska gruvornainnehåller manganhaltig järnmalm. Manganhalten uppgår dock i regel inte tillmer än mangan. Manganhaltig järnmalm med så låga manganhalter som det ärfråga om i de svenska järnmalmsförekomsterna kan inte användas som ersättningför ren manganmalm. Det finns inte heller någon känd metod attpå ett effektivt sätt utvinna ren mangan ur de svenska järnmalmerna. När det gäller mangan och andra metaller från Sydafrikakan jag meddela att regeringen gett kommerskollegium iuppdrag att i samverkan med överstyrelsen för ekonomiskt försvar och statensindustriverk utreda användningen av metaller och från isvenskt näringsliv i syfte att visa på andra leverantörsländer. Om SS A B:s försörjning med manganmalm 112 (vpk); Jag får tacka statsrådet för svaret. Vi ärinte riktigt överens när det gäller Basttjärnsgruvan. Gruvan lades ned 1978,därför att malmen innehöll för mycket mangan. Järnmalmen från Basttjärnsgruvaninnehåller mangan och kräver ingen inblandning av kalk, vilket är en viktigfördel. Dessutom är järnmalmen av så hög kvalitet som . Vid nedläggningen var man på väg upp med en ramp tilldagen, vilket i sin tur betyder att man snabbt kan komma i gång med nybrytning, om man går ner med en snedbana uppifrån dagen. Ett återupptagande av driften skulle betyda minskatberoende av import av malm, bl. a. från , och för en ursysselsättningssynpunkt hårt drabbad kommun som skulle det betydamycket. Om gruvan öppnades, skulle bygden få ett fillskott på mellan 50 och 70arbetstillfällen, och det skulle ha stor betydelse för kommunens möjlighetertill fortsatt utveckling. Vid nedläggningen hade man en brytningskapacitet på ca malm . Man beräknade då att malmen skulle räcka , men manvar inte färdig med prospekteringen vid det tillfället. Därför kan man inte säga hur mycket malm som finns kvar. har varit väsentligt mera passivt än andra länder.I de stora industriländerna har man tagit betydligt mera hänsyn tillförsörjningsaspekten än man har gjort i .