prot · G90923 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:23 1 § Fyllnadsval till utskott Företogs val av tre suppleanter ikonstitutionsutskottet, tre suppleanter i finansutskottet, två suppleanter iskatteutskottet, fyra suppleanter i utrikesutskottet, tre suppleanter iförsvarsutskottet, en suppleant i socialutskottet, tre suppleanter i kulturutskottet,två suppleanter i utbildningsutskottet, tre suppleanter i jordbruksutskottet,tre suppleanter i näringsutskottet, fyra suppleanter i arbetsmarknadsutskottetoch en suppleant i bostadsutskottet, Valberedningen har enhälHgt föreslagit nya suppleanter iutskotten enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag. suppleanter i ()() (vpk) suppleanter i finansutskottet () () (vpk) Karl-GöstaSvenson (m) i (vpk) suppleanter i utrikesutskottet () JanFransson (s) () (vpk) StureEricson (s) t LennartBrunander (c) Prot,1985/86:23 suppleanti socialutskottet (vpk) suppleanter i kulturutskottet ()() (vpk) suppleanter i utbildningsutskottet ()() JarlLänder (s) tredjevice talman () suppleanter i näringsutskottet () NicGrönvall (m) (vpk) suppleanter i arbetsmarknadsutskottet ()Bo Finnkvist (s) () (vpk) suppleant i bostadsutskottet () 2 § Upplästes följande inkomna skrivelser: Härmed anhåller jag om ledighet från riksdagsuppdragetunder tiden 6 oktober 1986 för upprätthållande avtjänst som statssekreterare, Undertecknad anhåller härmed om ledighet frånriksdagsmannaskapet fr, o, m, t, o, m. höstsessionens slutför fullgörande av uppdraget som delegat vid i ,. Åsling Dessa framställningar bifölls av kammaren. Talmannen anmälde att () och StinaEliasson (c) skulle tjänstgöra som ersättare för resp, ochNils G, Åsling, 3 § Svar på interpellation 1985/86:4 om europeiskasäkerhetskonferensens verksamhet beträffande mänskliga rättigheter Mot bakgrund av att mötet i ommänskliga rättigheter inom ramen för konferensen om säkerhet och samarbete iEuropa (ESK) avslutades utan att kunna enas om ett slutdokument har Margarethaaf frågat mig dels vilka bedömningar jag gör rörande ESK-processensfortsatta utveckling, dels om är berett att tillsammans med övriganeutrala och alliansfria stater ta initiativ till ett nytt möte om mänskligarättigheter. Det var naturligtvis en besvikelse att Ottawamötet intekunde enas om ett dokument, trots att det enligt sitt mandat skulle utformaslutsatser och rekommendationer. vill jag framhålla att mötet enligtregeringens uppfattning för den skull inte saknade positiva inslag. Det gavtillfälle till en allsidig och frispråkig debatt om situationen beträffandemänskliga rättigheter i såväl öst som väst. Den fördes stundom som en dialog. Debatten som sådan kanses som en bekräftelse på vår uppfattning att frågan om mänskliga rättigheter ien ESK-stat inte bara är att betrakta som dess egen interna angelägenhet. Endiskussion om dessa frågor i de olika ESK-länderna kan därför inte gärnabetraktas som inblandning utifrån. Vad gäller Ottawamötets inverkan på ESK-processensfortsatta utveckling vill jag erinra om att det i slutdokumentet frånuppföljningsmötet i slogs fast att ESK-processens framtid kräver"välavvägda framsteg på alla slutaktens områden". Enligt beslut i skulle deltagarstaterna genomföradels om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder, delsett antal expertmöten innan nästa uppföljningsmöte inleddes i ,Av expertmötena har ett möte i om fredlig lösning av tvister, ettseminarium i om samarbete i och mötet i ommänskliga rättigheter ägt rum. pågår kuUurfo-rum i , ochunder blir det ett möte i om mänskliga kontakter. Mötena iAthen och gav inte så bra resultat som vi hade hoppats.Stockholmskonferensen går in i ett mer aktivt förhandlingsskede. Detstärker våra förhoppningar att man skall ha kommit fram till en uppgörelse föreWienmötets början. Det blir därefter en uppgift för uppföljningsmötet i sammanväga resultaten av dessa olika konferenser och möten för att förhandlingsvägensöka föra ESK-processen vidare. Därvid bör också beaktas hur ESK-dokumentensbestämmelser på andra områden, t, ex, avsnittet om ekonomiskt samarbete - dens, k, korg II - genomförts. Mot denna bakgrund har naturligtvis kulturforum ochmötet om mänskliga kontakter speciell betydelse. Innan dessa möten ägt rum ochinnan det givits tillfälle till en samlad Om europeiska säkerhetskonferensens verksamhetbeträffande mänskliga rättigheter 5 protokoll 1985/86:22-25 Omeuropeiska säkerhetskonferensens verksamhet beträffande mänskliga rättigheter bedömning, är det svårtatt uttala sig om ESK-processens framtid. För svensk del kommer vi dock attaktivt verka för att de möten som ännu ej slutförts, inbegripetStockholmskonferensen, skall ge positiva och konkreta resultat. Vadgäller frågan om initiativ tillsammans med övriga neutrala och alliansfriastater om ett nytt möte om mänskliga rättigheter kan jag endast uttala mig försvenskt vidkommande. Jag vill då erinra om att de förslag som gruppen avneutrala och alliansfria stater framlade i om fortsatta möten om mänskligarättigheter, till vilket sedermera alla västiänder anslöt sig, kom från Schweizoch , står givetvis fortfarande bakom dessa tankar. Slutligenvill jag påminna om att vid ESK;s tioårsjubileum i anfördeatt det står höjt över all diskussion att frågorna om mänskliga rättigheteräven har sin givna plats i ESK-processen. 3 (); Jag tackarutrikesministern för svaret på min interpellation. Fråganom de mänskliga rättigheterna var central vid Helsingforsavtaletsframförhandlande. Det var en omöjlighet för väst att erkänna andravärldskrigets uppdelning av utan att befolkningen i öst gavs något hoppöm åsiktsfrihet, resefrihet, familjeåterförening m, m. Tyvärrhar ju utvecklingen för de mänskliga rättigheterna i öst varit utomordentligtdyster efter slutaktens undertecknande. Detta faktum gick inte att fördölja vidtioårsjubileet i . En god påminnelse om detta gav ocksåden baltiska frihetskryssningen i i juH, Medborgare som bildat s, k,Helsingforsgmpper för avtalets upprätthållande har förföljts och fängslats.Familjeåterförening har förhindrats. Paret kamp för sin dotter är ettaktueHt exempel som berör oss i nära. Desovjetiska judarnas situation är ett annat exempel. De sovjetiska myndigheternaförsvårar på olika sätt den judiska minoritetens religiösa och kuhurella livliksom dess möjligheter att utvandra. Det är inte bara så att utresetillståndvägras, många sökande avskedas från sina arbeten eller utestängs frånakademiska institutioner. Detär tragiskt och oroande för freds- och frihetssträvandena i attförpliktelserna från om respekten för de mänskliga rättigheternaoch grundläggande friheterna efterlevs så dåligt. Stater som anslutit sig tillöverenskommelser rörande bl, a, praktisk tillämpning av de mänskligarättigheterna har självfallet ett ansvar att också leva upp till gjorda åtaganden.Försummelser på detta område minskar trovärdigheten i hållbarheten iinternationella överenskommelser över huvud. Det faktum att Ottawamötet inteledde fram tUl något slutdokument får inte innebära att frågan om de mänskligarättigheterna faller ur ESK-processen. Opinionstrycket på diktaturerna i östfår inte upphöra. Vi får i vår önskan efter fred och nedrustning inte glömmaatt folkens och människornas frihet är den enda varaktiga grunden för freden, AndrejSacharov har sagt att försvaret för individen är grunden för fred, Sverigesvärdskap för och vår naturliga önskan att denna konferensskall leda till framgång får inte leda till att vi inte driver på i arbetetför hävdandet av de mänskliga fri- och rättigheterna. Jag vill avslutningsvis tackautrikesministern för det utförliga svaret och dess positiva grundton. kan lika litet som andra fria nationer komma ifrånansvaret för att en balanserad ESK-process drivs vidare. Den ovilja tUlframsteg som visat i ger anledning till oro. Det samband som etablerades i mellan arbetetför en bestående fredsordning i och respekten för de medborgerliga fri-och rättigheterna får inte förloras. Detta är ansvar lika väl somövriga ESK-nationers, Omfördelningen av fredslotteriets medel Överläggningen var härmed avslutad. 4§ Svar på interpellation 1985/86:15 om fördelningen av fredslotteriets medel har med anledning avfördelningen av projektbidrag ur det s. k. fredslotteriet frågat migom varje projekt förutsättningslöst har värderats utifrån sina kvaliteter ochmöjligheter att bidra till uppfostran, utbildning och utvecklingsarbeteangående freds- och nedrustningssträvanden. Hon har också frågat om några organisationer a priori hardiskriminerats vid anslagsfördelningen, t, ex, för att deras allmännamålsättning står i strid med officiell svensk säkerhetspolitik. fick i uppdragatt ordna ett lotteri till förmån för fredsarbete som bedrivs av folkrörelseroch andra ideella organisationer och vars syfte är upplysning, fostran,utbildning och utvecklingsarbete rörande freds- och nedrustningssträvanden. Regeringen beslutade därefter att chefen förutrikesdepartementet på förslag av en särskild beredningsgrupp skulle fördelanettot från fredslotteriet. För denna beredningsgmpp har vissa riktlinjer fastställts.Dessa säger bl, a, att projektbidrag skall utgå till folkrörelser och andraideella organisationer på lokal, regional och nationell nivå. Bidragen skallgå till avgränsade projekt gällande svenska eller internationella freds- ochnedrustningssträvanden. För bidrag från nettot ur fredslotteriet gäller dessutomatt organisationer som erhåller reguljärt stöd från försvarsdepartementetföreträdesvis hänvisas dit. Fredslotteriet får betraktas som framgångsrikt. Nettotfrån lotteriet uppgick till knappt 20 milj, kr. Jag kan i detta sammanhang nämna att regeringen harbeslutat att skall genomföra ett nyttfredslotteri. Försäljningen startade , och dragningen äger rumden . Beslutet om fördelning vid den första bidragsomgången urfredslotteriet baserades på ett enigt förslag från den av regeringen tillsattaberedningsgrup- Omfördelningen av fredslotteriets medel Dennagrupp med ledamöter hämtade från fredsrörelsen, kyrkorna,jordbrukskooperationen, fackföreningsrörelsen och Röda korset, gör i sittförberedande arbete en mycket noggrann genomgång av alla ansökningar. Derasförslag grundas på en bedömning av hur de medel som finns tillgängliga bäst kanutnyttjas, I en bedömning av ett projekt tas hänsyn till många olika faktorer.Det kan gälla hur väl genomarbetat projektet är, spridningseffekterna, denlokala förankringen eller det ideella engagemanget. 5 (): Jag ber att få tacka utrikesministern för svaret. Det har från många håll sagts att de värnpliktiga när derycker in har inga eller dåliga kunskaper om säkerhetspolitik och totalförsvar.Den närmast totala frånvaron av undervisning i skolan om elementära grunder försvensk säkerhetspolitik och om försvaret har också vitsordats. Det saknasläromedel och fortbildningsmöjligheter för lärare. Skolelever har mött olikasorters uppgiven skräckpropaganda och saknar framtidstro, uppger länsskolnämndeni . Vissa fredsrörelser tycks föredra att frossa i beskrivningarav mänsklighetens undergång i stället för att undervisa unga människor om påvilket sätt och andra demokratiska länder försöker att hanteramellanfolkliga relationer. Vad har då detta med fredslotteriet att göra? Jo, vårpolitik i freds- och nedrustningsfrågor är en del av vår säkerhetspolitik. Omnu dessutom den upplysning och undervisning som äger rum i dessa frågorhuvudsakligen sker via frivilligrörelser, studieförbund, politiska partier,kyrkor samt s. k, fredsrörelser, vilket tycks vara fallet, är det viktigt attden upplysning som ges är väl avvägd. Den ges huvudsakligen till människor somsaknar grundläggande kunskaper om förutsättningar och motiv för en förvissoallmänt omfattad svensk utrikes- och försvarspolitik. Om då en del av dennaupplysning sker på ett sätt som direkt står i konflikt med svensk officiellsäkerhetspolitik riskerar man att hos en genom bristfälliga kunskaper okritiskpublik få en negativ effekt i opinionsbildningen. Fredslotteriets pengar skall enligt vad regeringenuppgivit användas för "fredsarbete som bedrivs av folkrörelser och andraideella organisationer och vars syfte är upplysning, fostran, utbildning ochutvecklingsarbete rörande freds- och nedrustningssträvanden". Fredslotteriets medel är en i sammanhanget mycket storpenningsumma, och den skall användas till projektstöd till olika typer avorganisationer, alltså även sådana vars huvudsakliga syfte och inriktning är enannan, men som ägnar sig åt upplysningsarbete i freds- och nedrustningsfrågorsom speciella projekt. Det är för var och en som har intresse av svensksäkerhets- och utrikespolitik mycket viktigt att fundera över hur detta stödanvänds. Utrikesministern svarar endast dunkelt och knappast ensmellan raderna på min fråga, som löd om varje projekt bedömtsförutsättningslöst efter sina kvalifikationer när det gäller att uppfylla denangivna målsättningen eller om vissa organisationer har uteslutits, t, ex, pågrund av en allmän målsättning som står i strid med svensk säkerhetspolitik. Enligt svaret är det bara en typ av organisationer som haruteslutits. Det är de folkrörelser och frivilliga sammanslutningar som fårbudgetstöd via försvarsdepartementet. En inom UD ansvarig handläggaremotiverade i en tidningsintervju detta med att de frivilligaförsvarsorganisationerna får dela på 75 miljoner från försvarsdepartementetoch att övriga organisationer som arbetar för fred och nedrustning bara harfredslotteriets 20 miljoner och några övermiljoner från budgeten till sinaarbeten. Vad "övermiljoner" är för något vet jag interiktigt, men förmodligen syftar han på de ca 8 miljoner som via UD:s budget gesi grundstöd till vissa fredsrörelser. Men detta kan inte vara skälet.Fredslotteriets pengar har nämligen fördelats till många andra organisationersom får betydande stöd i statsbudgeten. Studieförbunden får över 900 miljoner.Löntagarorganisationerna får i olika budgetposter 83 miljoner bara till sinutbildnings- och kursverksamhet. De politiska partierna får över 100 miljoner. Dettahar dock inte diskriminerat dem vid fördelningen av fredslotterimedel. Kan detverkligen vara speciellt diskriminerande att få medel för sin grundverksamhetfrån just försvarsdepartementet? Det skall observeras att frivilligorganisationernainte kan få pengar för freds- och nedrustningsupplysning frånförsvarsdepartementet. Är inte utrikesministern besvärad av att betydande del avmedlen gått till organisationer som i programförklaringen för sitt arbete ivårt samhälle säger t. ex.: Omskapa våldssamhället, avskaffa militärväsendetoch all produktion för militära ändamål och vägra värnplikt? En annanorganisation uttrycker sig på följande sätt: Den anti-imperialistiskabefrielsekampen är del av fredskampen. utesluter man försvarets frivilligorganisationer.Att detta också skedde efter det att försvarsstaben lurats att medverka i attgöra reklam för lotteriet är en oförskämdhet som inte den nuvarande utrikesministernskall lastas för. Inom departementet pågår nu fördelningen av andra omgångenmedel från det första lotteriet. Ämnar utrikesministern se till att allaorganisationer av frivillig, ideell och folkrörelsekaraktär har likamöjligheter att få sina projekt förutsättningslöst bedömda den här gången irelation till de krav som angivits för medlens användning? Eller tänker hanutesluta några - i så fall vilka och varför? Hur blir det med det nyafredslotteri som skall säljas? Omfördelningen av fredslotteriets medel 6 JANBERGQVIST (s): Jag har förmånen att vara ordförande i denberedning som går igenom ansökningarna och lämnar förslag till utrikesministernom fördelningen av pengarna. Det har varit arbetsamt, men det har också varitoerhört stimulerande att möta den växande kunskap, vilja och entusiasm somfinns hos svenska folkrörelser när det gäller fredsfrågan. Det bör understrykas att det bidrag som man kan få inte ärett stöd till organisationen som sådan, I ansökan ger man uttryck för en viljaatt ställa organisationens resurser till förfogande för ett projekt. Sedan kanman få ett tillskott för att genomföra projektet. Bidrag utgår bara tillorganisationer som är beredda att satsa betydande egna resurser ifredsinformationen. Det behöver inte alltid vara pengar. Även mycket fattigaföreningar som inte har mycket pengar att skjuta till som egeninsats kan fåpengar, nämligen om de i gengäld kan ställa upp medmånga medlemmar som gör obetalda frivilliginsatser. Beredningenbestår av sju ledamöter. De som känner oss närmare vet att vihar högst olika uppfattningar om poHtik, religion och många andra frågor. Menhittills har denna beredning blivit helt enig vid alla femansökningstillfällena. Jag räknar då inte bara in den senastefredslotte-riomgången utan också den s, k, fredsmiljonen, som har varit föremålför ansökningar fyra gånger utöver den . Detta arbete har varit ganskabesvärligt. Vid de fyra första ansökningstillfällena, när vi bara hade tillgångtHl den s. k, fredsmiljonen, räckte pengarna bara till en knapp tiondel av densökta summan. Då talar jag alltså inte om den totala projektkostnaden - den ärännu större - utan den summa som man direkt sökte få pengar till. Vi fick skärabort nio tiondelar av det sökta beloppet. Av de organisationer som sökte kundevi ge en tredjedel någon form av bidrag. Varje gång sökte 150-170 organisationer.När fredslotteriet kom till ökade antalet organisationer, om man talarom både fredsmiljonen och fredslotteriet, till 268. Med de nya pengarna innebardet att ungefär hälften av de organisationer som sökte medel kunde få det. Vivar ändå tvungna att skära bort ungefär tre fjärdedelar av den summa som dehade sökt. Det är alltså fråga om en mycket hård konkurrens mellan mångaviktiga och bra projekt. Jag vill påstå att orsaken till att den härberedningen med sin allsidiga sammansättning har lyckats bli överens vidsamtliga dessa fem tillfällen, trots att vi har fått säga nej till många braprojekt som det inte funnits pengar till, är att vi utgått från enkvahtetsbedömning och försökt att se på varje projekts möjligheter att ge bidragtill fredsinformationen. Från den utgångspunkten har vi kommit fram till ettsamlat paket som vi allesammans har tyckt vara en rimlig och rättvis avvägningmed hänsyn till de medel som vi har haft till förfogande. Minförhoppning är att det nu pågående fredslotteriet skall vinna stor anslutningoch kunna ge ett gott tillskott till nya omgångar av ansökningar och nyafredsprojekt. Jag vill passa på tillfället att uttrycka den förhoppningen attfredslotteriet skall kunna permanentas och återkomma. Kunde vi få ettfredslotteri skulle det successivt komma att förändraklimatet för fredsarbetet i . Jag tycker att man kan se attinför det internationella fredsåret, som startar , står desvenska folkrörelserna mer samlade än i kunskap, känsla ochvilja till handling. Vi går in i det internationella fredsåret med svenskafolkrörelser som är beredda att fortsätta att göra en stark insats ifredsarbetet. 7 iGävle (c): Jag vill ta tillfället i akt att något beröra den här frågan utifrån enannan utgångspunkt. fördes bland folkrörelserna en mycketaktiv debatt om huruvida man skulle ha reguljära stöd eller s, k, öronmärktapengar. och senare och varman helt enig från folkrörelsehåll om att det var fel att staten styrdefolkrörelsernas verksamhet med öronmärkta pengar, eftersom det förrycktefolkrörelsernas verksamhet. De ville hellre ha ordentHga reguljära anslag änett system med öronmärkta pengar. Detfinns också anledning erinra om den debatt som förts om kontrollen avfolkrörelsernas pengar. Vi har ju en mycket hård och seriös kontroll av alla dereguljära stödsystemen, medan möjHgheterna till både uppföljning och kontroll -det måste vi erkänna - är mycket sämre när det gäller alla typer av öronmärktaprojekt. Närdet gäller den redogörelse som gav här vill jag säga att det interåder någon som helst tvekan om att medel från fredslotteriet inte är ettreguljärt stöd. Den enighet han vittnar om är i sådana sammanhang mer vanlig änovanlig; det bmkar alltid ordna sig tHl consensus, Ifråga om fredslotteriet tycker också jag att det är viktigt att man, som AnitaBråkenhielm var inne på, slår fast att informationen helst skall ske utifrån ensäkerhetspolitiskt grundad analys. Därför ställs det naturligtvis stora krav påatt de som fördelar pengarna kan värdera projekten och se vilka som innehållernågon substans, Iett brev som FOS, , skickat tillutrikesdepartementet skriver man att det i inbjudan till ansökan står attfrivilliga försvarsorganisationer företrädesvis hänvisas till försvarsdepartementet.Det är just detta som är en mycket konstig hantering. Sanningen är den attungdomsorganisationerna får pengar från ochutbildningsdepartementet, kulturorganisationerna får pengar från kulturrådetoch , en del av frivHligorganisationernas ungdomsorganisationerfår statsbidrag via och sedan via utbildningsdepartementet.Det är alltså en inkonsekvens utan like. Dessutom är det så att vissa av dekvinnoorganisationer som har fått bidrag ur fredslotteriet å andra sidan fårbidrag från . Detföreligger alltså en väldig inkonsekvens i argumenteringen om man säger attjust därför att organisationerna får bidrag från ett annat departement -försvarsdepartementet - skulle det här vara omöjligt, Samma organisationer fårju tack vare sina ungdomsorganisationer pengar via statens ungdomsråd.Radioorganisationema kan anföras som exempel. och deandra organisationerna har nämligen begärt statligt stöd. På det viset har maninte kunnat komma fram till något system. Sanningen är den att vi i Sverigesaknar tre bidragssystem. Det gäller tre organisationsgrupper- miljörörelsen,radioorganisationerna och organisationer som jobbar med fredsfrågor. För dessatre organisationstyper saknas det reguljära stöd. Det vore rimligt attjobba för att få fram sådana. Slutligentycker jag att det är självklart att alla folkrörelser som arbetar medsäkerhetspoHtiska problem skall kunna komma i fråga beträffande sådana härprojekt. Det gäller självfallet också frivilligorganisationema. Dessa har jugenom sin breda syn på det säkerhetspolitiska arbetet särskilda förutsättningarnär det gäller att ordna bra projekt. De har också genom sitt sätt att arbetaför freden gjort stora insatser, ja, de är unika. Om man ser saken i ettinternationellt perspektiv är det få länder- kanske knappast något - som har ensådan bredd som när det gäller frivilligorganisationerna och defolkrörelser som jobbar inom försvarets område, I det fortsatta arbetet är detsåledes viktigt att slå fast att alla skall ha samma förutsättningar. Omfördelningen av fredslotteriets medel ställde några frågor tillmig. De har i och för sig i långa stycken besvarats av . Meneftersom frågorna ställdes till mig skall även jag svara. Jag delar givetvis uppfattningen att det finns ett starktbehov av upplysning också hos den personal i det militära som i sitt anförande. Jag tycker att det är alldeles utmärkt att defrivilliga försvarsorganisationerna också ägnar tid och kraft åt fredsfrågornaoch åt fredsfostran. Därför menar jag att det är alldeles självklart att deprojekt som redovisas därifrån skall bedömas med utgångspunkt i deraskvaliteter, alltså förutsättningslöst. Jag vet inte om det beslut somriksdagen fattade lägger hinder i vägen härför. Om så vorefallet, tycker jag att det skulle vara ganska olyckligt. Då skulle man jubehöva avstå från sådana projekt som har ett stort värde. Således måste manjämföra med andra projekt. Jag har ett väldigt stort förtroende förberedningsgruppen. Men jag förstår också att beredningsgruppen har väldigabekymmer. Trots att den summa som används för det här ändamålet hartiodubblats, eller t. o. m. tjugodub-blats, är antalet ansökningar och desummor som man ansöker om så mycket större. Det handlade om 150 ansökningar, avvilka 75 beviljades. 75 ansökningar avslogs alltså, av vilka fyra ansökningarkom från frivilliga försvarsorganisationer. Om jag är riktigt underrättadligger 250 ansökningar inne, vilka skall med återstående 10 milj, kr.Det säger någonting om svårighetsgraden.