prot · G90931 · 1985-12-31 00:00:00 — Tredje vice talmannen anmälde attKarl och anhållit att till protokollet fåantecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker. 97 (); Inom det avsnitt av mhjöpolitiken sombehandlas i jordbruksutskottets betänkande nr 5 finns fyra reservationer somjag yrkar bifall tHl och därför också kort vill kommentera. Försurningen av vår miljö är ett av de bästa exemplen påatt det behövs kraftfulla riktlinjer för vårt internationella miljöarbete. Ireservation nr 1 av och krävs också justsådana riktlinjer som skulle ta sikte på de långsiktiga effekterna avförsurningen, ozonförstöringen, koldioxidproblemen och föroreningarna avhavet, problem som vi aldrig kan lösa på egen hand på nationell nivå.Utskottsmajoriteten avstyrker centermotionen med dessa krav. Verkligheten är själv den mest talandereservationen mot utskottsmajoritetens resonemang. Om vi, mot förmodan, helt skulle upphöra att släppa utförsurande ämnen i , skulle försurningen ändå fortsätta genom de utsläppsom görs i andra länder. är det dock som smutsar ner mest iSverige, Men även med de förhållandevis otillräckliga åtgärder som riksdagenbeslutade kommer inom och svavelutsläpp attha större försurande effekt i än våra egna utsläpp. Det vi nu på allvar borde diskutera är helt nya strategierför en effektiv internationell kamp mot bl, a, försurningen. Det räcker intemed internationella överenskommelser, om länder som inte har resurseratt klara ett acceptabelt program för att rena sina svavelutsläpp. Någon formav miljöbistånd till skulle framför allt vara en lönsam investering ikampen för den svenska skogen, de svenska sjöarna och den svenska marken menskulle också bidra tiU att rädda miljö, dess kulturminnen och byggnadersom nu förstörs. Vi vet att den polska ekonomin är hårt ansträngd.Industrin där måste gå för fullt. Dyrbar rening av rökgaserna skulle drabbalandets ekonomi hårt. Bristen på effektiv reningskapar liknande problem i flera andra öststater. Dricksvattnet förstörs,spädbarnsdödligheten har plötsligt börjat öka efter att stadigt ha gått ned iöver i de länderna. Luften i många städer är direkt farlig att andas invid vissa vindriktningar. Vi kunde fortsätta att räkna upp den närmastofattbara miljöförstöringen i våra nära grannländer. Situationen är som sagtlikartad i och flera andra öststater, och detta drabbar mycketdirekt vår svenska miljösituation. Det har uttalats i denna kammare och också i andra sammanhang att ett landsom borde stämmas inför om man inte åtgärdar sinasvavelutsläpp. Jag har svårt att tro att en sådan åtgärd det ringaste skulleförändra verkligheten. Faktum är att antog en centermotion omatt inrätta en internationell luftvårdsfond i syfte att ge stöd åt länder sominte själva har råd med rening av sina utsläpp. väntar vi bara på attregeringen effektuerar beslut. Antagligenfinns det en mängd internationella mHjövårdsprojekt som i flera avseenden skullevara lönsamma för , Vårt tekniska kunnande i fråga ommiljövårdsutrustningar ligger i absolut internationell toppklass ochinternationella miljövårdssatsningar kan med mycket stor sannolikhet skapamånga nya arbetstillfäHen i , Mycket talar exempelvis för att varjekrona till rökgasskrubbrar i är effektivare för svensk miljö, än om densatsades i , Naturvårdsverkethar framfört förslag om att satsa på att stoppa utländska föroreningar redanvid källan, men förslaget stoppades innan det kom med i regeringensförsurningsproposition. Regeringen hävdar hårdnackat att varje land skall tahand om sina egna föroreningar. Det är när vi avläser de praktiskakonsekvenserna av den principen som det finns anledning att gå emot utskottsmajoritetenoch begära nya riktlinjer för det internationella miljöarbetet i enlighet medreservation nr 1, I reservation nr 9 tar reservanterna från , ochmoderata samlingspartiet upp situationen i , Den har också förts på taltidigare här under debatten. Trots att nyhgen presenteratvad många velat kalla en larmrapport om tillståndet i , villutskottsmajoriteten inte föra upp frågan på regeringsnivå med , Manlitar till det samarbete som pågår - och som ju faktiskt lett fram till dagenssituation. Utskottet säger att man skall "försöka påverka kommunalamyndigheter" och "utgår från att myndigheterna uppmärksammarvatten-kvahteten i sundet och vidtar de åtgärder som befinns möjliga". Jag förmodar att är ett av de organ till vilkautskottets majoritet sätter sitt hopp när det gäller att stoppa miljöförstöringeni . I så fall är verkets anslagsframställning till regeringen för1986/87 en högst angelägen . Där skriver verkets chef och styrelse attfrån regeringens sida har betonats att samhället måste agera kraftfullt motuppkommande miljöproblem, att miljövårdssektorn måste stå stark även i tider avbesparingar, "Den situationen gäller i många avseenden inte ",skriver chefen för det verk som bl, a, skall följa utvecklingen i , ochhan fortsätter: "Besparingsmålen hindrar i praktiken viktiga miljösatsningar,"Verket kan /86 komma att tvingas avskeda upp tHl 30 tjänstemänom regeringens besparingspolitik drivs igenom. Detgår inte, herr talman, att föra en miljöpolitik som marknadsförs som enoffensiv mot försurningen, som man avslår alla förslag till förbättringarsom framförs här i och tvingar det verk som skall genomföraåtgärderna mot försurningen, övervakningen av miljöförändringar,undersökningar av hälso- och miljöfarliga varor, miljövårdsåtgärder ijordbruket och mycket annat till sådana besparingar att kanske 30 tjänstemänmåste avskedas. Miljövård är ett område där stereotyp besparingspoH-tik ärmycket dålig ekonomi. Jag ber att få yrka bifalltill reservationerna 1, 7, 8 och 9. 98 (); Motion 1984/85:2600 av och mig om grustäkts-avgiftenbehandlas i det här utskottsbetänkandet. I motionen pekar vi på hurgrustäktsavgiften tas ut i förskott, vHket föranleder ett stort arbete ochmycken byråkrati. Självaavgiften är per m grus som tas ut, men för tillståndsinnehavarna,oftast entreprenörer, blir kostnaden över en krona per kubikmeter grus,om man räknar in kostnaderna för administration, räntor o. d. De 29 örena iavgift reduceras ytterHgare ner till ca per m i inkomst för statskassan,om man tar hänsyn också till det arbete som får utföra. Användarenfår däremot betala mer än . per m'' grus genom förskottssystemet. Dettasystem förorsakar också längre transportsträckor för gruset, då entreprenören -exempelvis en lastbilscentral - drar sig för att ha alltför många takter. Iglesbygden blir det då rätt långa avstånd. Detta gör man för att minska de högakostnaderna för räntor o. d. Sektionering och planläggning måste ske. Här kandet också bli felberäkningar, eftersom man skall betala för vad man tror kommer att ta ut. Detförekommer också att man råkar ut för berg, lera eller annat, ochdå får man inte ut vad man har beräknat. Kanhända kan man då få pengartillbaka, men det krävs noggrann bevisföring och mycken administration. Föratt ta ett exempel på fördyringarna med förskottsberäkningar räknar NorraVärmlands Lastbilcentral i med att få låna upp till 200 000-300 000 kr.Det blir en hel del ränteutgifter bara för det, och det blir framför allt enonödig administration. En redovisning efter verkliga uttag vore ett mycketenklare och därmed billigare system, och det är vad vi motionärer föreslår.Varför skall man inte lika väl kunna göra så när man deklarerar moms ochinkomster i efterhand? Jordbruksutskottetsmajoritet har avstyrkt denna motion med mycket kort motivering. Jag viH därförfråga vad motiveringen innebär. Menar ni att det behövs en utredning också påden här punkten eller att den utredning som pågår när det gällermiljövårdsavgifterna skall omfatta även den här frågan? Det måste jag få svarpå av er som bildar majoritet i utskottet. Denperiodisering av avgiften som majoriteten pekar på löser inte de här problemen.Dess bättre synes centerpartisterna i utskottet, och , ha fattat vad det egentiigen gäller, och i reservation 4 tiHjordbruksutskottets betänkande 5 föreslår de ett tillkännagivande till regeringen, vilket överensstämmermed vårt motionskrav. Jag ber att få yrka bifall till reservation4. 99 (): Utskottet hävdar med hänvisning till vad somanförs om berättelse att ett omfattande svensk-dansktsamarbete pågår för att påverka kommunala och andra myndigheter att förbättrareningsanordningarna kring . Då ställer man sig onekligen frågan hur detta samarbeteegentligen påverkar besluten, när man får reda på att reningsverket Linetten iKöpenhamn utnyttjar sin kapacitet bara till en tredjedel och att ca T 000 tonslam följer med spillvattnet ut i . Dessutom medger tjänstemän från kommunen, att Linettenvarit felkon-struerat från början och att det förmodligen aldrig går att fådetta reningsverk att fungera tillfredsställande. Kan verkligen den svenska staten stillatigande åse attKöpenhamn, som är en väldigt stor kommun, har ett reningsverk som fungerar baratill en tredjedel och dessutom dumpat ut tusentals tonslam rakt ut i det redan hårt nedsmutsade ? Utskottet säger också att man utgår från att myndigheternauppmärksammar vattenkvaliteten i Sundet och vidtar de åtgärder som befinnsmöjliga, varpå ger dispens till fritt utsläpp i frånfärjorna. Miljövård är tydligen en sak när man lägger uppriktlinjerna och en helt annan sak när det gäller handling. här i flera motioner påpekat vikten av attregeringen ser allvarligt på miljöproblemen i , men tyvärr utanframgång. Jag beklagar att socialdemokraterna inte inser allvaret i den härfrågan. Jag yrkar bifall till reservation 9. I detta anförande instämde KarinAhrland, i och (alla fp). 100 (): - I detta betänkande nr 5 frånjordbruksutskottet om allmän miljövård behandlas också med anledning av enfolkpartistisk motion av och i frågan omföroreningar av . Visserligen påpekar motionärerna att riskeraratt bli ett kloakdike och så långt skall det kanske inte behöva gå. Men jaganser att motionens yrkande är befogat och instämmer i detsamma. Tillåt mig, herr talman, att göra en resumé över Öresundsförändringar . kom till bakteriologiska statusen förbättrats mycket i . Det går att badanästan överallt . När det gäller närsaltsutsläppet kan det konstateras attfosforhalterna sjunkit drastiskt, särskilt markant på den svenska sidan.Situationen är dock betydligt sämre på den danska sidan. Gjorda mätningar visaratt fosforutsläppen minskat med inte på den svenska sidan, medanminskningen på den danska sidan Hgger . Anledningen till den storadifferensen är att våra fabriker som framställer fosforgödsel genom storaengagemang har lyckats få ner utsläppen från över till 450 tonper år. Detta gäller Supra i och i . Avdessa siffror framgår att på ett mera påtagligt sätt levt upp till denkonvention som de båda länderna undertecknade 1974.1 konventionens artikel 2understryks att "inom vardera landet skall effektiva åtgärder vidtagas föratt skydda från förorening". har uppfyllt villkoren i dennaartikel, bl. a. minimikravet att utsläppen från de kommunala reningsverkenskall renas till . Då blev jag verkligen förvånad över att, som någon härtidigare sagt, Linetten pumpar ut allt sitt slamdirekt i därför att reningsverket inte fungerar, som också har nämntshär. Det är betänkligt, för det är över en miljon invånare som är anslutna til)detta reningsverk. Det skulle betyda detsamma som att alla skånska reningsverkskulle sättas ur funktion och vi skulle låta avfallet gå ut i . Detskulle ge precis samma effekter. Dåkan man ställa en fråga till utskottets företrädare: Vad menas med dessaintensiva ansträngningar att komma tiH rätta med utsläppen? Jagtycker att det är nästan oursäktligt att på detta sätt ställa upp och försökaförsvara någonting som är fullständigt misslyckat. Medan man på den svenskasidan har byggt ut den kemiska reningen både i på och iLandskrona har man på den danska sidan inte gjort ett dyft. Jag anser att denkommission som tillsattes faktiskt har skyldighet att se tillatt någonting sker. Denbakteriologiska statusen i är godtagbar. Men utsläppen av närsalter ärför närvarande mycket hög. Mot denna bakgrund yrkar jag härmed bifall till reservationnr 9. NärsalttHlförseln är i sig allvariig, men ännu allvarligare ärtillförseln av, som det heter, problematiska ämnen. Dessa innefattartungmetaller och andra vådliga ämnen som t, ex, fenoxisyror. Det finns ju enfenoxisyrefabrik i som släpper ut så pass mycket gifter att fiske äromöjligt att bedriva i detta område. Fisken tar dessutom smak av fenoxisyrorna.Jag menar att har misslyckats. Jag vill i detta sammanhangockså understryka, att om inte den dåvarande hälsovårdsnämnden i min hemkommunLandskrona år hade tryckt på, hade den grundliga undersökning avÖresundsvattnet som har skett aldrig kommit till stånd. Att dessa frågor börföras upp på regeringsnivå anser jag vara en självklarhet. Den miljöministersom vi nu har fått har här ett utomordentligt tillfälle att visa sin förmågaatt handskas med dessa frågor. Jag viH i likhet med uppmanahonom att ta sig an denna fråga. Det blir nämligen ingen rätsida på problemenom det bara är kommittéer och kommissioner som skall handha en fråga. Hadejag haft mera tid på mig, skulle jag också ha tagit upp problemen med utsläppenfrån färjetrafiken. Det är ju rena skandalen att man i världens mesttrafikerade sund inte har några som helst krav på rening av avfallet frånfartyg. Det är verkligen någonting att anmärka på. Kammaren beslöt attförhandlingarna skulle fortsättas ,30, Prot.1985/86:31 14 § Anmäldes och bordlades Skrivelse 1985/86:75 Redogörelse förbehandlingen av skrivelser, till regeringen 15 § Anmäldes och bordlades 1985/86:7Riksdagens revisorers förslag om överstyrelsens för ekonomiskt försvar handläggning av beredskapslån m.m. 1985/86:8Riksdagens revisorers förslag om skatt på fartygsbränsle 1985/86:9 Fullmäktigesi förslag till anvisning av medel på tilläggsbudgetför kostnader för framtagande av kontrolluppgifter m. m. 16 § Anmäldes och bordlades 1985/86:111av m.fl. 1985/86:112av m.fl. 1985/86:113av m.fl. Ändring ibrottsbalken m. m. (företagsbot) (prop, 1985/86:23) 1985/86:114 av i m.fl. 1985/86:115av m.fl. Lag om obligatorisk kontroll genom teknisk provning m,m. 1985/86:27) 1985/86:116 av . m.fl. Ändring i lagen (1976:666) ompåföljder och ingripanden vid olovligt byggande m, m, (prop, 1985/86:35) 1985/86:117 av Margö m.fl. 1985/86:118 avMargareta m. fl. 1985/86:119 av och (prop, 1985/86:38) 1985/86:120 av och 1985/86:121 avKarl-Gösta 1985/86:122 av m.fl. Tulltillägg (prop,1985/86:41) 1985/86:123 av m.fl. 1985/86:124 av MargaretaGärd och 1985/86:125 av m.fl. 1985/86:126 av YngveNyquist m.fl. 1985/86:127 av m.fl. Avgifter för ålders- ochförtidspensionärer vid sjukhusvård m, m, (prop, 1985/86:43) 1985/86:128av . m.fl. Prot. Ändring i byggnadsstadgan (1959:612) (prop, 1985/86:44) 1985/86:129 av om fråga 1985/86:130av m.fl. 1985/86:131 av och Karl-AndersPetersson Schablonavdrag för egenavgifter i inkomstslaget tjänst, m.m, (prop. 1985/86:45) 1985/86:132 av . m.fl. 1985/86:133 av MonaSahlin m.fl. 1985/86:134 av m.fl. Medel till en fond för avhjälpandeav fukt- och mögelskador i småhus, m. m. 1985/86:48) 1985/86:135 av och 1985/86:136av m.fl. 1985/86:137av och 1985/86:138av m.fl. 1985/86:139av m.fl. Fortsattgiltighet av lagen mot skatteflykt (prop. 1985/86:49) 1985/86:140 av m.fl. 1985/86:141 av KarinSöder m.fl. 1985/86:142 av m.fl. 1985/86:143 av . Förbud mot införsel avjordbruksvaror från , m, m, (prop, 1985/86:52) 17 § Meddelande om fråga Meddeladesatt följande fråga framställts 1985/86:219 av () till statsrådetBengt om skolundervisningen för finskspråkiga elever: hållerföräldrarna till en del av de finska eleverna i rektorsområdet iGöteborg barnen hemma från skolan. omfattas ca 100 barn. Anledningen till konflikten är att föräldrarna kräver attundervisningen för de finska barnen ändras så att inte i någrateoretiska ämnen undervisningen får ske på svenska. beslutade om vissa riktlinjer förfördelningen ay svenska och hemspråk i utbildningen av invandrarbarn. Eftersom föräldrarnas krav intesynes stå i överensstämmelse med det av fattade beslutet vill jag fråga om statsrådet avser att vidta några åtgärder? 1985/86:31 ig§ Kammaren åtskildes . Meddelandeom fråga I" f'dem