prot · G909107 · 1985-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka mofiv som ligger bakom beslutet attsälja det statligt ägda företaget . MariaLeissner har vidare frågat industriministern vilka skäl, industripolitiskaeller andra, som ligger bakom beslutet att låta köpa Pripps.Frågan har överlämnats till mig. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Svenskastaten har träffat avtal med om att skall förvärvasamtliga aktier i , som är moderbolag till bl. Statenträdde in som ägare i . Det nykterhetspolifiska skäl, som fannsför detta ägarinfräde, utgjordes av det stora mellanölsproblemet, som sedermeralöstes lagstiftningsvägen. Någrasärskilda skäl för staten att behålla som direktägt företag finns därförnu inte längre. Fören tid sedan visade ett antal företag ett intresse för att förvärva Pripps.Regeringen beslutade då att bolaget skulle säljas, om marknadsmässiga villkorkunde uppnäs. Eftersom detfa har visat sig möjligt, har försäljning av bolagetskett. 1985/86:107 Styrelsen i har bedömt aft förvärvet av är av väsentlig strategisk betydelse för . Genom köpetfär bolaget tillgång till ett välkänt varumärke ochen stor distributionsapparat för varor fill 38 (): Jag ber attfå tacka finansministern för svaret. Defförefaller som om liberaler och socialdemokrater har olika principer i fråganom huruvida det är önskvärt med statligt ägande. Som jag ser det finns det ingasom helst skäl, vare sig indusfripolitiska eller alkoholpolitiska, för statenatt bibehålla ett ägande, framför allt när def gäller en bransch som redan ärså pass dominerad av ett stort bolag som , Idetta fall har det förekommit mycket stark intern krifik mot det statligaförvärvet av , Facket har hävdat att man löper risk aff förloramarknadsandelar genom aft det finns en misstro hos kunderna mot statligt öl.Det är ett faktum som de privata konkurrenterna inte har varit sena attutnyttja. Dessutom har företagsledningen före köpet uttryckt stark misstro motförvärvet. Det finns mycket starka skäl för atf avveckla , eftersom detsom sagt inte förefaller finnas några industripolifiska eller andra skäl förjust staten att bibehålla detfa ägande. Jag skulle vilja fråga om def finnsnågot som helst argument för att även i fortsättningen låta staten vidmakthållaen mycket farlig oligopolställning just inom bryggerinäringen. För det första kan jag infe inse aft oligopolsfällningen skulle varamindre farlig om den innehades av eft av våra större industriföretag somexpanderat ytterligare på denna marknad. Det hade varit eft lika starktoligopol. Fördet andra har vi faktiskt tillämpat en marknadsekonomisk princip. Vi har sagtatt det företag som är berett aff betala ett marknadsmässigt pris för Prippsfår köpa det. Vi har alltsä inte tillämpat den planhushällningstanke som liggerbakom idéer om att skall diskrimineras avstatsmakterna därför att det är ett statligt företag. Fördet tredje: Får jag ställa en fråga? Vilket underlag har när honsäger att folk tycker att statligt öl smakar annorlunda än privat öl? Anf.40 (); Inte minst har den egna fackklubben hos sagt atf människor haren misstro mot ett statligt ägt öl. Åven om man kan tycka mycket om det har detuppenbarligen påverkat marknaden i hög grad. Det är naturligtvis en sak som manbör väga in. Det är ju synd att försämra företagets möjligheter på marknaden. Jagvill återigen fräga: Finns det några vetfiga skäl till att staten skall behållaoch driva ett blomstrande företag som när def lika väl kunde vara iprivat ägo? Det enda skäl jag kan se härför är aft det ligger något slagsplanekonomiska strävanden bakom. Det är lustigt att jag för en folkparfist skall behöva klargöra att omnågon hade varit beredd att betala mer för än var hadevederbörande fåtf köpa , Vidarehar missförstått talet om misstro mot statligt öl. Det gällerinte ölkonsumenferna - möjligen anser den privatägda handeln, av skäl som jaginfe här vill kommentera, att stafiigt distribuerat öl är annorlunda än privatdistribuerat öl. Men jag tror man gör det på ganska dunkla grunder. Anf.42 (): Statligt distribuerat öl är naturligtvis inte annorlunda, annat än såtill vida atf def är statligt och inte privat ägande som ligger fill grund fördet, Igrunden handlar detta om att vi har olika syn pä vad det skall finnas för mofivtill statligt ägande. Liberaler anser aff def skall finnas ytterligt starkaskäl - indusfripolitiska eller andra - för atf staten skall äga. Men härförefaller det som om det inte finns något sådant motiv fill beslutet. Jagvidhåller därför atf det inte har framkommit någonfing som mofiverar efffortsatt statligt ägande av , Överläggningenvar härmed avslutad. 13§ Svar på fråga 1985/86:443 om avdragsbegränsningarna vid inkomstbeskattningen Det finns tvä skäl bakom förslaget attslopa den särskilda kvitfningsrätten mellan underskott av villa och inkomst avkapital. Det ena är att det innebär en förenkling, det andra att deförhållanden på kreditmarknaden som utgjorde skälet för kvitfningsrätten intelängre föreligger. Enligt min mening står förslaget inte i strid med deuttalanden jag har gjort rörande ytterligare begränsningar avunderskottsavdragens skattemässiga värde. 44 Förste vice talmanINGEGERD (): Herr talman! Under valrörelsen lovade finansministernvid tal i , och att det inte skulle bli någraytterligare begränsningar av avdragsmöjligheterna för villaägare eller andraliknande avdragsbegränsningar om socialdemokraternavann valet. Trots det har finansministern lagt fram en proposifion som innebäraft många kommer att drabbas av väsentligt högre tilläggsskatt på sinaunderskottsavdrag 1988 än . Dessutomvill regeringen ta bort rätten att kvitta ett underskott i ett eget hem mot ettöverskott av kapital. Den som har amorterat stora delar av villalånen kan istället för att göra ytterligare amorteringar ha sparat i akfier. Andra kan hafordringar som ger ränta men är svåra att säga upp. De flesta försöker ocksåsätta in pengar på banken för oförutsett. fortsättningenbli en dyrbar affär, om regeringens förslag går igenom. Lät ossanta att villan visar ett underskott på . Vederbörande har ocksåränteinkomster pä . Eftersom def är tillåtet atf kvitta upp till30 000 drabbas villaägaren inte av avdragsbegränsningen. Men de nya reglernaskulle innebära aft underlaget för tilläggsbelopp skulle öka med ,vilket skulle kunna medföra en skattehöjning på . Alternativetär att sälja akfierna, och dä utgår naturligtvis realisationsvinstskatt, attta ut pengarna från bankboken eller att säga upp fordringarna för att lösa deåterstående länen i villan. Men den som säger upp fordringar kan mänga gångertvingas göra det till betydande underkurs osv. Att det är fråga om skattehöjningar framgår väl av atfregeringen själv räknar med atf def här kommer aff ge ökade skatteinkomster pä400 milj, kr. Det är beklagligt om regeringen infe inser aft många kommer aftbefrakta detta som ett svek av givna löften. fiskar i grumligt vatten ochkommer med falska citat. Vad jag sade i valrörelsen var - exakt! - aft vi infeskulle genomföra någon begränsning av def 50-procentsvärde som underskoftsavdragenhar. Med denna reform fär underskottsavdragen vid villaägandef ett värde påprecis , Def hade varit en helt annan sak, om vi hade genomfört en reformsom hade sänkt det skattemässiga värdet under de under vilka vi ivalrörelsen lovade aff det infe skulle gä. Jag hoppas, även om jagtror att det är fåfängt, aft avstår från att direkt förfalskauttalanden som jag gjorde under valrörelsen, 46 Förste vice talman (); Det jag läste upp var effexakt citat från ett TT-referat av finansministerns tal i , ochTranås, Debatten var mycket eldfängd dä. Såvitt jag vef kom intefinansministern med några som helst tillrättalägganden. Självfallet blevuppfattningen den aft man infe avsåg aft vidta några förändringar som skullebegränsa möjligheten atf göra underskottsavdrag, bl. a. för småhusägare. Detfaär dock just vad den nu framlagda propositionen innebär. Jag tycker atf det ärdjupt beklagligt om finansministern infe är beredd aft medge detta. Då finnsdef dess värre all anledning att fundera över vad finansministerns övriga löftenegentligen är värda. 400 milj. kr. i ökade skatteinkomster. Det ärotvivelaktigt fråga om skattehöjningar. Överläggningen var härmed avslutad. 14 §Svar på fråga 1985/86:448 om småföretagarnas arbetsgivaransvar Svaret pä frågan är ja. Arbetet med aftåstadkomma klarare regler för skyldigheten att göra preliminärskatfeavdrag ochbetala arbetsgivaravgifter pågår inom pä grundval av bl, a,ett betänkande (Ds S1985:1) från socialavgiftsufredningen, Def har emellertid visat sig vara effmer komplicerat lagstiftningsärende än man kunnat förutse. Det är dock minförhoppning aft regeringen skall kunna presentera förslag tillvissa dellösningar på området. Lagstiftningen i övrigt kan föreläggas riksdagentidigast , 48 (): Jag ber att få tacka för svaret. Det är bra atf finansministern har för avsikt aft kommamed eff förslag, men det brådskar. Skälet till att ärendet bör påskyndas är det atfrättsläget är synnerligen oklart. Kammarrätten i friade ansåg att han infe hade ett arbetsgivaransvar för dem som utfört arbetet åthonom. Allmänna ombudet i sade i en tidningsartikel aften annan avdelning vid samma kammarrätt hade haft eft liknande ärende uppesamma dag, men dä hade utgången blivit den motsatta, Detfa skulle vara skälettill atf ärendet angående inte fördes upp fill regeringsrätten. Regeringsrättens praxis är en annan än den somkammarrätten i kom fram till beträffande Hjorfberg, De allmänna ombuden i landet känner sig säkert osäkra överhur de skall behandla liknande ärenden . Men om rättsläget känns oklart för experterna, hur skalldet dä inte uppfattas av de skattskyldiga. Småföretagare i landet måste jukänna vanmakt i sin vardagssituation, när de inte vet vad som egentligen krävsav dem. För övrigt är det infe enbart företagare som kan råka uf för problemmed arbetsgivaransvar. ringde en man och berättade för mig att hanhade behövt stämma sitt piano. I telefonkatalogen hittade han en stor annons omen person, som bedrev verksamhet som pianostämmare. Han ringde fill personen ochbeställde en pianostämning. Efter utfört arbete betalade han enligt faktura.Ett halvår senare erhöll han från den lokala skattemyndigheten krav påersättning för sociala avgifter och skaff avseende pianosfämma-ren. Löntagarenhade gjort rätt för sig, men pianostämmaren hade infe gjort det. Vem drabbas?Jo, i vårt skattesystem drabbas den som redan betalat en gång. Avser finansministern atf låta den nya lagstiftningenockså gälla för de löntagare som köper tjänster av vad de tror är företagare? Överläggningen var härmed avslutad. Om lönerna till direktörerna i löntagarfonderna 15 §Svar på fråga 1985/86:450 om lönerna till direktörerna i löntagarfonderna 49 Statsrådet , Å, : i har frågat mig om detfinns några direktiv till löntagarfondstyrelserna, avseende lönen tillfonddirektörerna, och om så inte är fallet, huruvida jag är beredd atf utarbetasädana. 1985/86:107 Fondstyrelsernasverksamhet regleras uttömmande i lagen med reglemen- te förallmänna pensionsfonden. Denna lag innehåller också en bestämmelse O /" e tild' k °" ** fondstyrelserna själva får anställa detjänstemän som behövs samt bestämmaderas löner och övriga anställningsvillkor. r j Statsmakternas sida skall således inte förekomma. Mitt svar pä de två frågorna är därför nej, Anf.50 i (m): Jag tackar för svaret, I den debatt som föregick införandet avlöntagarfonderna talade man bl, a, om att fonderna skulle ha en lönedäm-pandeeffekt. Löntagarna skulle inte resa så stora krav framöver, fack vare att manskulle avsätta en del pengar till löntagarfonderna. är def lätt aft skoja omdet och säga: Var avsikten att löntagarna skulle minska sina lönekrav därföraft man skulle betala , fill en fonddirektör? Det är en lönsom motsvarar drygt två och en halv gång det vår statsminister har betalt. Nusäger statsrådet atf han inte har för avsikt atf blanda sig i den härverksamheten. Det är lifef egendomligt, Aff betala en årslön på ,fill en direktör för en verksamhet, som jag utan överdrift kan påstå aft majoritet av svenska folket var emot när den infördes, anser statsrådetvara korrekt. Statsrådetoch hans parti har för vana att i andra sammanhang blanda sig i både def enaoch det andra, men i det här fallet accepterar han stillafigande att enlöntagarfonddirektör har en lön som måste framstå som utmanande för allalöntagare, speciellt i tider när man säger fill dem atf de skall hålla igen påkraven. Jagär förvånad över aft statsrådet inte vill lägga åtminstone ett fingeri det här spelet. Å. : Herr talman! Frågan gäller infe vad jagtycker om en enskild direktörs lön utan huruvida det är jag som skall uttalamig om de löner som sätts, och det skall jag inte. har fastställt aftdef gör styrelserna. Däborde i också acceptera atf jag håller mig till vad lagenföreskriver. Anf.52 i (m): Om lagen ändrades, skulle def inte vara första gången def skedde här ilandet. Def är förvånansvärt atf statsrådet accepterar den ordning som vi har . Defskulle vara mycket intressant aft få statsrådet med på en promenad, t. ex. påKockums i , och höra vad folk tycker om atf en löntagarfonddirektör haren lön på , . Jag tror aft de bravorop som hade möttstatsrådet hade kunnat räknas på ena handens fingrar, även om man hadeamputerat ett par tre stycken. 53 Statsrådet , Å, ; Jag måste fråga Sfen i , även om det väl är mot kutymenaft jag ställer frågor: Skall jag bestämma lönerna också för övriga direktörerinom bankvärlden och finansvärlden? Anf.54 i (m): Löntagarfonderna kom ju till på socialdemokratiskt inifiafiv, och dåtycker jag atf socialdemokraterna borde ha ansvar även för deras fortsattaverksamhet. Som jag har sagt fidigare, är statsrådet och hans parti specielltintresserade av att lägga sig i både def ena och def andra, och här har vi enföreteelse som måste vara stötande för många människor i vårt land. Iett läge där löntagarna uppmanas att hålla igen på lönekraven noterar vi att enlöntagarfonddirektör fär sin lön höjd från . fill 800 000 -eft lönelyft på ! Det är nog unikt, herr statsråd, och om inte detborde åtgärdas, då vet jag inte vad man skall åtgärda . Omen eventuellt förbud mot viss planering för alternativa energikällor Överläggningenvar härmed avslutad. 16§ Svar på frågorna 1985/86:452 och 453 om ett eventuellt förbud mot vissplanering för alternativa energikällor har frågat mig om jag genom lagsfiffning avser att tvingamedborgare i att avstå från aft diskutera, studera eller planera föralternativa energikällor. Mitt svar är nej. har frågat mig om en proposifion omförbud mof ytterligare kärnkraftsutbyggnader förbereds. Mitt svar är ja. 56 (): Jag tackar sä mycket för svaret. Jag hoppas energiministern nu tagitintryck av sin kollega . Å. som med sädan glädje tagitrepliker här i debatten. Annars har ju energiministern haft för vana aft efterden första innanläsningen sitta tyst när vi skall talas vid här i kammaren. Detsvar jag fåtf är ett exempel pä att energiministern möjligen planerar att sittatyst även denna gäng. Jag hoppas energiministern tagit intryck av min inledningoch verkligen går upp i talarstolen igen och lämnar svar på de frågor jagkommer att framställa. Energiministernär helt på det klara med att jag syftar på ett uttalande i radio om att manskulle förbjuda förprojektering av ytterligare en kärnreak-tor. Det är ocksåalldeles klart aft meningen med att jag kallar det för en alternafivenergikälla är att markera aft vi här i landet har ett ovanligt egendomligt energibeslutsom säger atf man får bygga ett visst antal elektricitetsproducerandereaktorer, men inte fler. Sedan har man ställt sig sfilla där utan atf avvaktautveckling och annat som kommer under den långa tid som går mellan 1981 och är2010. Nuvill jag fräga energiministern om def är sant aft hon avsett aff införa effförbud mof förprojektering av def som jag här menar vara en alternafiv 1985/86:107 energikälla? Jag kan t.o.m, gå längreoch säga förprojektering av andra kämreaktorer än dem som vi nu har ibruk. 57 (); Jag tackar statsrådet förvänligheten aff svara på min fräga. Def ju infe alltid statsrådet behagarbesvara en fråga, ens om den är seriöst framställd. Statsrådet har blivit irriterad av att jag kritiseratdepartementet för aff man där skrivit så dålig svenska när man skickat utmeddelanden. Men kan ju infe ens läsa svenska rätt innantill. Minfräga löd: Kommer stafsrädet att förbereda en proposifion fillvårriksdagen om förbud mof ytterligare kärnkraffsbyggen inkl. förprojektering?Hon svarar blott atf på min fråga om förbud mof ytterligare kärnkraftsutbyggnadär förberedd så är svaret ja. Detta är ju alldeles ofullständigt. Det är väl alldelesuppenbart, herr talman, att har missuppfattat beslutom avveckling av kärnkraften. Hon tycks sålunda tro aft def innebar eff beslutockså om avveckling av tankekraften inom kärnkraftsindusfrin. vill hon geuttryck åt egen handlingskraft i negativ riktning, sedan hon tagit detposifiva beslutet om reparation av , Varförannars vill man förbjuda förprojektering? Om nu försöker visa handlingskraft genom affförbjuda tankekraften inom kärnkraftsindustrin visar def att hon blivit närmastdesperat efter regeringens reparationsbeslut. Hur i all världen kan få attförbjuda fritt tänkande och fri forskning inom kärnkraftsindustrin? I programmet Kanalen i riksradion sade f,o,m,, hör och häpna, ärade kammarledamöter, aft hon ansåg aft def fick vara slutpå kärnkraftsindusfrins öppna provokationer mot de i demokratisk ordningfattade besluten om kärnkraften. Hur kan kalla det för provokationer, atf mani eft fritt samhälle ifrågasätter beslut? Vad är det för diktaturfasoner, frustatsråd? Det innebär atf vill ha förbud mot att man över huvudtaget ifrågasätter beslut som riksdag har fattat. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på fråga 1985/86:454 om vapenexporten tillIndien i har ställt enfräga fill mig rörande leveranser frän AB av vapensystem fill viden tänkt konflikt. har med anledning av propositionerna 1971:146och 1981/ 82:196 lagt fast riktlinjer för vapenexporten. Dessa ger ledning för behand ling av exporfärenden även i konfliktsifuafioner, 60 För övrigt vill jag understryka attden inte kan kommenteradenna enskilda affär, särskilt som den indiska regeringen infe haroffentliggjort något ställningstagande till den upphandling som frågan avser, 59 HANS i (vpk): Herr talman!Jag får tacka utrikeshandelsministern för svaret, och jag har juflera gånger debatterat vapenexport här i kammaren. När jag har kritiseratvapenexportaffärer har hänvisat till atf det som skerär eff led i fidigare åtaganden. Därför har jag ställt frågan om han tänkermedge att man fortsätter och fullföljer den här affären med export till om konflikten med utvecklas eller om de inre orolighefernaförvärras. Jag kaninte se annat än aft svaret är eff jaså. Det finns ingenting i svaret sominnebär att ufrikeshandelsministern gör ett politiskt ställningstagande. Dåmåste jag lita på min egen erfarenhet av den tid som varit. Den erfarenhetensäger mig atf denna vapenhandel kommer att fortgå, oavsett vad som händer, Defär för mycket pengar def handlar om. Och den svenska ekonomin skall som bekantleva under ett permanent exportöverskott. Då är def klart atf sådana här storavapenaffärer kan vara bra för den statistiken. Men jag mäste, innan tiden löperut, också säga aft jag ställer mig frågande fill en del i svaret. Är def verkligensä, atf infe har klargjort om fått ordern eller infe? Det sägshär aft den indiska regeringen inte har offentliggjort nägot ställningstagandetill upphandlingen. Har fått ordern eller inte? Det vore ju intressantaff fä reda på det. Jag tycker att det är beklämmande aft den svenskaregeringen sätter nationalekonomiska vinster och ekonomisk framgång rentstatistiskt seff före moral och säkerhetspolitik. Det rimmar väldigt illa medallt det tal om roll i nedrustning och fredssf rävanden och om de småstaternas roll i den internationella rustningen som har förevarit, särskiltunder den senaste månaden. i , som ju harvarit länge i , vet väl vilka regler som gäller beträffandeinformation om vapenexporten. Regeringen kommenterar ju aldrig enskildaaffärer. Det har sin bakgrund i atf affärerna ofta betraktas somförsvarshemligheter i köparlandet. Enskilda affärer diskuteras i denparlamentariska nämnden. Däremot offentliggör vi varje är hur stor vapenexport somhar gått till varje land, Def är def offentliggörande som sker. Man kan då se,sedan den statisfiken började offentliggöras, aft är ett land fillvilket har exporterat vapen . Det är faktiskt så aft sedan är1950, strax efter def atf blev självständigt, har exporteratvapen till i stort seff varje är. Märkvärdigare är def infe, 61 HANS i (vpk): Ja, har exporterat vapen till i stort sett sedan Defhar ocksä pågått krig och krigshandlingar av och till , främst mellanIndien och , Om stödet till jordbruket Jag tycker att detta är en mycket allvarlig affär, och jagtycker att def är ännu allvarligare aft ufrikeshandelsministern inte kandeklarera atf en sådan här affär avbryts om situationen förvärras. Det nya i polifiken är nu aff pengar gär före moral ochföre säkerhefssträ-vanden, Def är någonting helt nytt i denna vapenaffär, sominnebär en ny politik. Man har nämligen satsat exportkrediter för att fåaffären till stånd. Här används svenska skattebetalares pengar för att främjavapenexport över världen, när det egenfligen borde ligga i varje socialistsengagemang och idé atf försöka minska vapenexporten och förhindra spridande avvapen över världen. Vi skall ha en vapenexport. Men den skall följa reglerna,och jag anser infe aft den här affären gör def. Gåvor, biständskrediter eller något liknandehar över huvud taget infe lämnats från den i def härsammanhanget, skall naturligtvis ha möjlighet fill vanligaexportkrediter av den typ som andra företag har när det gäller affärer av denhär storleksordningen. Skulle inte ha den här möjligheten, skulleföretaget över huvud taget inte kunna delta i konkurrensen, Detfa är detsammasom att man inte skulle ha någon vapenexport, men den linjen har i varje fallinfe parfi redovisat här i , 63 HANS i (vpk): Herr falman!Def allra bästa vore om hade antagit vår motion om Boforsvapenexport, sä aft man hade planerat för en övergång till civil produktion. Dähade man i Bergslagen sluppit lita på att utvecklingen bl, a, skall stödjas påökad vapenexport och vapenproduktion. Vad jag påpekade - och def är skälet till aftutrikeshandelsminisfern inte närmare vill kommentera affären och till aft hanfakfiskt är sä illa berörd av det hela - är ju aft detta är ett nytt inslag,nämligen export för exportens skull, handlar man med vapen i stället föratf, som fakfiskt vore möjligt, handla med civil materiel om sådanproducerades. Jag är mycket kritisk mot den här affären som den presenterats.Jag är än mera kritisk mof aff utrikeshandelsministern inte kan säga ifrån,att om konflikten förvärras så atf def definitivt inte går att hänvisa till atfaffären följer de svenska reglerna, kommer affären aft avbrytas. Jag för anser atf affären redan nu är omöjlig enligt den svenska vapenexporflagen. Överläggningen var härmed avslutad. 18§ Svar på fråga 1985/86:430 om stödet till jordbruket har frågat mig var de 7-8miljarder kronor finns som i eft TV-program angetts vara statens stöd till desvenska jordbrukarna. Till jordbruket i ges stöd på tvä olika sätt. Fördef första ges ett prisstöd i form av gränsskydd mot importkonkurrens.Prisstödet betalas av konsumenterna via matpriserna. Avsikten med detfa stöd äratf trygga vår livsmedelsförsörjning även vid en avspärrning, Def finns olika beräkningar av vad gränsskyddet kostar.Dessa beräkningar anger . För det andra lämnas olika former av stöd fill jordbruketöver statsbudgeten, har själv beräknat stödet viastatsbudgeten till . Om man - utöver de stödformersom räknat upp - tar med också stödet fill jordbruketsrationalisering, fill rådgivning, fill skuldfyngda jordbrukare, stöd fillforskning och utveckling, fill djurens hälso- och sjukvård m, m,, blirbeloppet 3,7-3,.