prot · G909159 · 1985-12-31 00:00:00 — Den nyatekniken gör också sitt intåg på många områden där kvinnor har sina arbeten.För att kvinnorna inte skall bli förlorare behövs det en intensifieradkvinnoforskning som sätter kvinnoperspektivet i förgrunden. Jag yrkar därmed bifall till reservation 5 iutbildningsutskottets betänkande 32. Det innebär ett bifall till ökat stödtill kvinnoforskning. Forskning och forskarutbildning, m. m. Överläggningenvar härmed avslutad. Prot.1985/86:159 utbildningsutskottets betänkande 31 "I ', '. 1". ! Mom. Ioch 2 (vissa prioriteringar av forskningsområden samt samverkan Forskning och forskar- ,, . , , , . , ,, . Utskottetshemställan bifölls med 289 röster rnot 15 för reservatron 1 av 1 ledamot avstod frän att rösta. Mom. 3 (sektorsforskning rn.m.) Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 147 förreservation 2 av m. fl. Mom. ¥ (forskarutbildning rn. Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation3 av m.fl., dels reservation 4 av och -bifölls rned acklamation. Mom. 6 (återbesättande av tjänst som professor rn. Utskottets hemställan - som ställdes rnot reservation 5 avBirger Hagård m. fl. - bifölls rned acklamation. Mom. 7 (internationalisering) Utskottets hemställan - sorn ställdes mot reservation 6 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 8 (ett tekniskt forskningsråd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avBirger Hagård m. fl. - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. betänkande 32 Punkt 1 Mom. 5(förstärkning av det humanistiska ämnesområdet) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 148 förreservation 1 av m. fl. Mom. 6 (ett centrum för dansforskning m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avBjörn - bifölls med acklamation. Mom. 2(förbättrat stöd till kvinnoforskning) Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot 17 förreservation 5 av 112 . 4 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 8(anslag till Samhällsvetenskapliga fakulteterna) Prot. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m.fl. -bifölls med acklamation. ~ ' ~~ ' ,,,.., r , ' utbildning, m. m. Punkt 5(medicinska fakulteterna) Utskottetshemställan - som ställdes mot utskottets hemställan med den ändringdäri som föranleddes av bifall till motion Ub727 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom. 5(geofysik vid i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avBjörn - bifölls rned acklamation. Mom. 2(tjänster sorn professor inom datateknikornrådei) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avPär och - bifölls med acklamation. Mom. 1(tema Barn) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avPär och - bifölls med acklamation. Mom. 2 (devetenskapliga bibliotekens resurser) Utskottets hemställan - som ställdes rnot reservation 11av och - bifölls rned acklamation. Mom. 4 (forskning vid mindre högskolor rn. Utskottets hemställan bifölls med 268 röster mot 38 förreservation 12 av och . 2 ledamöter avstod från attrösta. Utskottets hemställan bifölls. Punkt 1(anslag till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avPär och - bifölls med acklamation. Mom. 2(anslag till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avPär och - bifölls med acklamation. 8 protokoll 1985/86:158-159 Prot.1985/86:159 Punkt 4 2junil986 Mo/?/. / (skogsforskning) Forskning och forskt utbildning, in. Utskottetshemställan - som stiilldes mot reservation 3 av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 (överföring av medel från naturvetenskapligaforskningsrådet till högskolan) Utskottets hemställan - sorn ställdes mot reservation 4 avBirgitta Rydle m. fl. - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. betänkande 34 Punkt 5 Mom. 3 och4 (kostnadsramar och anslagsbeloppet under Inredning och utrustning av lokalervid högskoleenheterna m. Utskottels hemställan bifölls rned 162 röster mot 147 förreservationen av m. fl. Övriga punkter och monient 14 S Påförslag av tredje vice talmannen beslöt kammaren att försvarsutskottetsbetänkande /86:11, socialförsäkringsutskottets betänkande 1985/86:23,trafikutskottets betänkanden /86:26 och 27 samt lagutskottets betänkande1985/86:36 debatterades i nu nämnd ordning och att voteringarna ägde rum i ettsammanhang sedan debatten i samtliga dessa ärenden avslutats. Föredrogs försvarsutskottetsbetänkande /86:11 om förebyggande åtgärder nr.ni. naturolyckor (prop. 1985/86:150 delvis), 1985/86:23 otn krav pä studieintygfrån vid delutbetalningar av studiemedel(prop. 1985/86:100 delvis), 1985/86:26om färjetrafiken till m.m. (prop. 1985/86:105), 1985/86:27om ändring i körkortslagen (1977:477) (prop, 198.5/86:115) samt 1985/86:36 om utsökningsregisteriag m. rn. (prop.1985/86:155). Förebyggandeåtgärder m. m. mot jordskred och andra naturolyckor 97 (vpk): betänkande nr 11behandlar bl. a. två motioner som tar upp ersättningskrav på grund avöversvämningarna i och kommuner . Som vi vetåsamkade just denna höstöversvämning mycket stora materiella skador. Den mindre industrin i de nämnda områdena har fåttersättning och har blivit lovad ytterligare ersättning från regeringen.Egnahemsägarna och jordbrukarna, som också åsamkades stora förluster, hardäremot inte fått någon större statlig ersättning. Som ett exempel kan nämnasatt egnahemsägarnas förluster uppgår till 1,5 milj. kr. - och de har av statenoch regeringen fått . Jordbrukarnas skador rörande skörden - de kunde över huvudtaget inte så eller skörda- uppgår till 4,5 milj. kr. Skador på enskilda vägar,brunnar osv, uppgår till 2 milj. kr. De siffror jag använder mig av kommer fränden beräkning som i har gjort. Jordbrukarnasberäknade förluster uppgår till 6,5 milj. kr. De har inte fått någonting iersättning. Man säger att det s. k. skördeskadeskyddet skall täcka detta, mendet gör det inte. Det är helt otillfredsställande att egnahemsägarna ochjordbrukarna skall drabbas av de här stora kostnaderna utan att få någonersättning. Jag har i min motion - och och har i sin motion - begärt att 8 milj. kr. skall anvisas som ersättningtill de två kategorier som jag har nämnt samt att pengarna skulle kunna tasfrån posten oförutsedda utgifter. håller i sitt betänkande iprincip med oss om att egnahemsägarna och jordbrukarna har fått för litenersättning. Utskottets slutsats är dock litet märklig. Utskottetskriver först: "Medel för ytterligare ersättningar vill utskottet inteförorda att anvisar." 1 nästa mening uttalar utskottet:"Regeringen har genom förslagsanslaget Oförutsedda utgifter tillgång tillmedel för alla ersättningar som kan befinnas skäliga enligt de hittillsfastlagda ersättningsprinciperna och resultaten av nämnda utvärdering." -En utvärdering skall alltså ske. Men om man är så positiv och nära nog överens med oss harjag litet svårt att förstå att man sedan avstyrker motionen. Man kunde väl hatillstyrkt motionen, vilket kanske skulle ha underlättat för egnahemsägarna ochjordbrukarna att få ytterligare ersättning. Det här kan inte vara en partipolitiskt skiljande fråga,eller behöver inte vara det. majoritet instämmer ju i attersättningen är otillfredsställande, och då börden inte avstyrka motionen. Jagvet inte vilka rutiner man har i försvarsutskottet - om det förhällandet attdet är fråga om en vpk-motion gör det hela så oerhört farligt att majoriteteninte vill anta yrkandet. Jag är litet förvånad och tycker att vi borde få enförklaring till detta agerande. Jag håller utskottet räkning för dess skrivning, men dennaförsvagas genom den avstyrkan som sedan följer. Det handlar faktiskt inte omalt riva upp försvarspolitiken, utan det handlar om en solidaritetsfråga där viborde kunna vara överens. Förebyggande åtgärder m. m. mot jordskred och andranatur-olyckor Prot,1985/86:159 Jag yrkar bifall till reservationen av i Gävleoch . - ,, , Anf. 98 i (c): m. m.mot jordskred I I Herr talman! har vi hörthur reiieringen lovat att staten skall gä in ochersätta dem sorn i Giivleborgs liin drabbas av strålning. har gettstill dem som 1985 drabbades av katastrofartade översvämningar i storadelar av , kanske främst i , och Vattennivåerna var de högsta som uppmätts i Voxnan.Ljusnan och . Skadorna bara i beräknastill närmare 100 nrilj. och kommuner-låt mig la dem somexempel - var de som drabbades värst i . I utskottets skrivning säger man att det framstår sorn attotillräckliga medel ställts till förfogande. Det är alltså fråga om ett klart uttalande om otillfredsställande ersättningar. Utskotlsrnajoriieten säger vidare: "Deav godtagna principerna borde ge utrymme för generösare ersättning ar ---------------------------- ." Del är ett klart underkännande av deersättningar som lämnats. Efter sådana skrivningar förväntar man sig att det skallkomma någon form av positivt besked för t. ex. de villaägare som delar på enalldeles för liten ersättning. Men sä är det inte. I stället gör utskottetsmajoritet, som för övrigt består av moderater, socialdemokrater ochfolkpartister, helt om och avslutar med att man inte vill förorda någraytterligare medel. Det är klart i strid med det som först uttalats. Utskottets skrivning är, som jag ser del, mycket ologiskoch verkar enbart vara resultatet av en klar ovilja att hjälpa de län, regioneroch människor som har drabbats av översvämningarna. Vi reservanter menar attvtterligare 8 miljoner, som i del här samnianhanget iir mycket litet pengar,borde ha kunnat anslås till i . Jag menar att dennafråga har behandlats på ett anmärkningsvärt sått, och jag vill påslå attställningstagandet från utskottets majoritet inte alls tillgodoser desjälvklara krav pa solidarisk behandling som villaägare och företagare har rättatt ställa efter en sådan naturkatastrof som intriiffiide . Jag villdärför, herr talman, yrka bifall till reservationen. 99 (): Vi behandlar nu försvarsutskottets betänkande 1985/86:11om förebyggande åtgärder m.m. mot jordskred och andra naturolyckor. Just nu börjar rnan skönja efterverkningarna av vårfloden1986. Sorn i sade är det väl riktigt att bilderna i TV avöversvämningarna i bl. a. och har bytts ut motrapporter om olyckan i Tjernobyl. Kvar står dock det faktum attöversvämningarna, som i första hand har drabbat de nämnda två länen, harmedfört skador och ekonomiska förluster för berörda parter. Utskottsmajoritetenhar anslutit sig till vad föredragande statsrådet har anfört omfördelningen av ansvaret för finansiering av undersökningar om risker förjordskred och andra naiurolyckor. Vi skall ha klart för oss att det 116 här faktiskt inte enbart handlar omde nu aktuella översvämningarna. Förebyggande åtgärder in. m. mot jordskred och andra naturolyckor ansvararför de översiktliga undersökningarna, och för /87 Prot,1985/86:159 föreslås högst . inom ramen för anslaget Befolkningsskyddoch räddningstjänst. Kommunerna ansvarar för de mer detaljeradeundersökningarna och har alt inom sitt konrpetensområde förebygga naiurolyckor. Det är riktigt att kostnaderna för de förebyggandeåtgärderna drabbar kommunerna mycket olika. Därför framhållerutskottsmajoriteten i betänkandet att den delar statsrådets förslag att inomsystemet med extra skatteutjämningsbidrag 25 milj. kr. avsätts för bidrag tillsärskilt utsatta kommuner. Att pengar finns är gott och väl. Sedan gäller det ocksåatt man påskyndar arbetet för att om möjligt hindra eller förebygganaturolyckor. Med anledning av de översvämningar sorn inträffade hösten1985 i främst och tillkallade regeringen ensärskild utredare för att utreda dammsäkerhetsfrågor och överväga åtgärder föralt minska riskerna för översvämningar. Utredaren har, som det står, att bedriva arbetetskyndsamt, och han skall redovisa sitt arbete till regeringen senast den 1september 1986. Dessutom har vi det pågående arbetet inom kommittén förundersökning av allvarliga olyckshändelser. Med hänvisning till de pågående arbetena föreslårutskottsmajoriteten att motionerna 1985/86:Fö411, 1985/86:Fö420 och1985/86:575, som gäller förebyggande åtgärder mot översvänrningar, avslås. Jaghänvisar till den mycket utförliga skrivningen i utskottsbetänkandet. Det finns också två motioner där ersättningsfrågan tasupp, nämligen motionerna 1985/86:Fö419 och 1985/86:Fö421. Enligt dessa motionerbör ytterligare medel, 8 milj. kr., ställas till i Gävleborgslän förfogande. och i har varit uppe ochtalat för motionerna. Utskottet avstyrkte motionerna med hänvisning till delsatt beslutet utgick från de principer som ställde sigbakom 1983, dels att en utvärdering av både försäkringsskyddet och det statligaersättningssystemet kominer att ske inom försvarsdepartementets enhet förcivilt totalförsvar. Utskottet har i sin skrivning framhållit att de avriksdagen godtagna principerna bör ge utrymme för en generösare ersättning tilldrabbade fastighetsägare och jordbrukare än . Vad är det för fel medden argumenteringen? Vi anser också att regeringen genom förslagsanslagetOförutsedda utgifter har tillgång till de ersättningar som kan befinnasskäliga. Däremot har vi ingen anledning att besluta om ett sådant anslagfrån Oförutsedda utgifter. Motion Fö419 tar också upp informationen orn möjligheteratt teckna allriskförsäkring. Utskottet utgår från att alla berördaintressenter känner ansvar för att information tillhandahålls och avstyrkeräven detta förslag. Jag yrkarbifall till hemställan i betänkandet och avslag på reservationen. Prot.1985/86:159 Anf. lOO (); 2junil986 Herr talman! Huvudfrågan som vi behandlar nu är alltså regeringens , ~ ~ proposition om förebyggandeåtgärder mot jordskred och andra naturolyck- , , r , . . ,, , , , or. Detförslag som regeringen har lagt fram bygger pa ett enhälligt tn.m. mot jordskred j, betänkande frän 1983, där alla de fvra storapartierna var överens om hur och andra natur- , man borde ga till väga. I stortsett har propositionen följt utredningsförslaget. Förslaget innebär alltså att det är staten som haransvaret för de översiktliga undersökningarna, som sade, medankommunerna har motsvarande ansvar för de detaljerade undersökningarna ochdessutom för förebyggande åtgärder. Men, sägs det i propositionen, det kankrävas särskilda stödåtgärder för kommuner som drabbas hårt eller som har ensådan ekonomi att de inte klarar av de förebyggande åtgärderna. Där tror jag har missuppfattat vad som sägsi utskottsbetänkandet - eller hur? Det är inte så att vi i utskottsbetänkandettar fasta på att de 25 miljonerna skall tas av extra skatteutjämningsmedel,utan tvärtom anser vi att 25 milj. kr. kan vara en lämplig summa men tar inteställning till hur detta skall finansieras utan överlåter den saken tillfinansutskottet. har ingen positiv inställning till att det skalltas på det sätt som föreslog. Från moderat sida är vi positiva till förslagen, eftersomåtgärderna kan medverka till att förhindra att samhället åsamkas mycket storakostnader genom naturolyckor. Som exempel kan jag anföra att Tuveskredet år1977 kostade samhället 140 milj. kr. Utskottet har också haft att ta ställning till encentermotion och en vpk-motion om stöd för dem som åsamkades skador i sambandmed översvämningarna 1985, huvudsakligen i . Förhållandena är deatt försäkringsskyddet mot bl. a. översvämningsskador utvidgades . Eftersomdet utvidgade försäkringsskyddet likväl inte bedömdes täcka alla kostnader föralla skador, skulle enligt proposition 1984/85:6 efter prövning från fall tillfall ersättning också kunna utgå av statliga medel. Det är en sådan prövningsorn nu har skett. Som framhölls har det då till enskilda skadelidandebeviljats . medan småindustrier har fått ca 10,5 milj. kr.Motionärerna menar nu att detta är för låg ersättning. Men detta är ju vadutskottet uttalat i sin skrivning. Från moderat håll har vi nu medverkat tillden positiva skrivning som finns i betänkandet. Det är verkligen icke någonovilja från vår sida, ingen brist på generositet. Tvärtom har vi genom vårmedverkan fått en majoritetsskrivning som talar om att vi tycker att det harvarit otillfredsställande ersättning och att rnan bör kunna göra en överprövning.Däremot har vi inte varit beredda att medverka till att bestämma att 8 milj.kr. skall tas av de medel regeringen har till förfogande, utan vi menar attregeringen bör göra en prövning och bedöma omfattningen av det stöd som skallges. Det är litet märkligt att argumenterar och säger attutskottet inte vill förorda medel för ytterligare ersättningar. Men vad sägerdå i sin reservation? Jo, "Medel härför behöver riksdageninte anvisa." Det är exakt samma skrivning, . Vi säger,var så god. det är inte sak att i detalj klara ut om det skall vara8 miljoner eller vilken summa som skall gälla. Vi säger att man bör 118 kunna ha en generösare bedömning.Det är alltså en välvillig skrivning, och det tyckerjag borde vara nöjd med i stället för tvärtom. Jag vill också erinra om att vi från moderat håll i ettsärskilt yttrande har pekat på behovet av en utökad information vad gäller riskför översvämningar och andra naturolyckor liksom vad gäller möjligheterna tillförsäkringsskydd. \i menar att länsstyrelserna får anses ha ett siirskiltansvar för en sådan information. Med en sådan utökad information behöver viinte hamna i samma situation som vi har gjort , nämligen att anslagen harblivit alltför låga jämfört med de krav som de skadelidande kan tänkas viljaställa. Jag yrkarbifall till utskottets förslag. 1985/86:159 2junil986 Förebyggande åtgärder m. m. mot jordskred och andra naturolyckor 101 i (c) replik: Det är ändå en viss skillnad mellanreservanternas och utskottets skrivning. 1 reservationen yrkar vi bifall tillmotionen, vilket utskottsmajoriteten inte gör. De fina ord som ochIrene Vestlund nu använder är ingenting värda eftersom de inte åtföljs av någonhandling. Ni ställer ju inte upp på de självklara krav som villaägare och endel företagare har pä samhället i denna olyckssituation. Därför ärutskottsmajoriteiens ord väldigt litet värda. Låt mig också säga om det särskilda yttrandet attmoderaterna tycks vilja genomföra en ny sorts byråkrati genom att åläggakommuner och länsstyrelser uppgiften att göra reklam för försäkringsbolagensverksamhet. Jag tycker faktiskt att det fria näringslivet sköterförsäkringsarbetet mycket bra och att man inte skall lägga detta merarbete påkommuner och länsstyrelser. 102 () replik: Det är möjligt att inte lyssnadeordentligt på mig. Jag refererade till utskottets skrivning, där vi framhållitatt vi ansluter oss till statsrådets förslag att inom systemet genom extraskatteutjämningsbidrag avsätta 25 milj. kr. för detta ändamål. Det årriktigt som säger att detta ärende rent formellt behandlas avfinansutskottet och att vi i försvarsutskottet inte kan ta på oss att föra dendiskussionen. Den mera interna diskussionenmellan i och behöver jag inte lägga mig i.Däremot vill jag säga till i att jag tycker det ärbeklagligt att han drar sä negativa slutsatser av utskottets mycket positivaskrivning, som verkligen är avsedd att gynna dem som har drabbats av de härnaturkatastroferna. Anf.103 () replik: Jag vet inte hur i läserutskottets betänkande, men det påminner mycket om det vi brukar citera ikammaren om hur en viss potentat läser . Det är i realiteten så attskillnaden mellan reservationen och majoritetsskrivningen är att ni villfastslå exakt 8 milj. kr. Vi säger att det bör ankomma pä regeringenatt bedöma omfattningen av stödet efter en ny prövning. Det är skillnaden. När det sedan gäller det särskilda yttrandet är detviktigt att de myndigheter som har ansvar lokalt och regionalt förräddningstjänst - också civil räddningstjänst - självfallet också har ettansvar vad gäller information om riskerna för skred och gärna också ommöjligheterna att täcka förluster Prot.1985/86:159 genom ett försäkringsskydd. Ni hänvisar ju - det gjorde ävenGunnar vid debatten i utskottet-till attlagstiftningen rörande försäkringsskyddet är m. m. mot jordskred I , utgå för skador oc/7 andra natur- så ny inte hunnit sätta sig in i den. Det var ett av skälen till att man bordevara generös vid bedömningen av hur stor ersättning som skulle kunna 104GUNNAR i (c) replik: Jag konstaterar att kamraterna i majoriteten,nämligen socialdemokrater och moderater, nu är öppet oense om tolkningen, ochdet får de naturligtvis reda ut själva. Det är ganska stor skillnad, vill jag hävda, ,på våra yrkanden. Utskottet avstyrker motionerna, och vi vill ge regeringen vårmening till känna. Det är en avsevärd skillnad. 105 () replik: Jag vidhåller att det somskiljer är att nitalaromen summa på 8 miljoner, medan majoriteten inte har velat lägga fast ensumma. Vi tycker det är onödigt. Vi tycker inte att skall gå in ochdetaljgranska räkningarna på det sättet. Den prövningen skall göras på sammasätt som man gör prövningen i övrigt, således av regeringen. Det har vi alltsåsagt. Men sedan har vi från moderat sida medverkat till dennapositiva skrivning. Jag tycker att skall vara mycket nöjd med det.Om vi hade ställt oss bakom er reservation, hade vi inte alls fått till stånddenna positiva skrivning, som gynnar de skadelidande. Var nöjd, ,och inte så gnällig! 106 (): Jag bor i ett område som är nämnt ipropositionen och som även omnämndes här alldeles , nämligen iGöteborg, där ett stort jordskred ägde rum , varvid nio människor omkomoch, vill jag minnas, ett 70-tal fastigheter förstördes. Jag kände väl en heldel av dem som drabbades av denna katastrof. Jag tror därför att jag har någotatt säga dem -det är, ser jag, framför allt ledamöter från ochGävleborgs län - som är kvar här i kammaren. Jag vill först säga att det är bra att regeringen har lagtfram denna proposition, även om jag tycker att den kommer sent. Det är i allafall bra att den har kommit. Jag är i huvudsak positiv till utskottetsskrivning, även om jag har någon randanmärkning. Det gäller framför allt ettuttryck som utskottet använder och som även såsomkommunminister använde den 15 december 1977-jag tänker på uttrycket generös. 1mitten på s. 8 i utskottsbetänkandet heter det att de av godtagnaprinciperna borde ge utrymme för generösare ersättningar till drabbadefastighetsägare och jordbrukare än som har utbetalats. Jag är averfarenhet skeptisk mot uttryck som "generös". Jag ställer migfrågan: Vad kommer detta att innebära i praktiken? , som också bodde i ,fick efter den svåra katastrofen i av dåvarandekommunministern i svar på en fråga om omfattningenav den statliga ersättningenför skador vid denna naturkatastrof. var hårt pressad - detvar en dramatisk tid - och han svarade att det från allra första stund varitregeringens avsikt att medverka till att de drabbade så långt det var möjligtskulle hållas ekonomiskt skadeslösa. 1 sin replik sade han att det var hans ochregeringens allmänna inställning att det skulle göras "en generösbedömning" av de ekonomiska skadorna. I nästa replik till han att det var humanitärt helt befogal att bistå de ekonomiskt drabbade. Jag hörde att nämnde beloppet 140 milj. kr.,som samhället hade satsat för att bygga upp och hjälpa de där drabbade. Visom bor där vill säga att det i stora drag var en god insats som gjordes avsamhället. Men - och det är dit jag vill komma med detta inlägg - tyvärr kommervissa människor ändå i kläm, även om man i huvudsak gör en generös bedömning.Jag vill fästa kammarens uppmärksamhet på att två fastighetsägare fortfarandeinte har fått ersättning för sina tomter. Det var bestämt att staten skullelösa in tomterna. Men dessa båda familjer har fått bara . De har alltså inte fått resten av staten beroende på en rättstvistom hur man skall värdera boningshusen. Målet kommer såsmåningom upp i högsta domstolen. Det är möjligt att det kommer att fortsättatill . Två familjer i har alltså efter nära ännu intefått sina anspråk reglerade. De har inte fått någon ersättning. En avfastighetsägarna hade byggt ett garage pä en del av tomten som inte blevdrabbad. Han har inte fått ett öre i ersättning för detta garage, som han självi alla fall värderar till . Vid huvudförhandlingen i sadejustitiekanslern: "Ett statsråd kan inte binda staten och kan inte lovanågonting alls. agerade endast för att lugna dedrabbade." Vi i såg aldrig denna fråga som någon partipolitisktåtskiljande fråga. Det gör vi inte heller .