prot · G909154 · 1985-12-31 00:00:00 — Det skall hända någonting mycket sensationellt för att det skall blien snutt i TV;s nyheter. Rapporteringen till svenska folket är alltså mycketdålig, särskilt genom etermedia. Radions bevakning är något bättre, det skallvilligt erkännas. Jag tror att skulle behöva en fräschare tidning,som gott skulle kunna innehålla litet allmänna politiska reportage ochbokrecensioner av politisk litteratur. Det ges ut en hel del politisklitteratur i som inte uppmärksammas alls av dagspressen. Jag skullekunna räkna upp en lång rad värdefulla böcker som har kommit ut, men sompraktiskt taget ingen har noterat därför att de inte recenserats i tidningarna.Man kunde också ha en hel del annat politiskt material i denna tidning. En sådanatidning tror vi skulle bli attraktiv, öka intresset för och dra ettlitet strå till den ökade förståelse och kunskap om arbete som vialla tycker att det är angeläget att uppnå. Vi har inte, som förvaltningsstyrelsentydligen har trott, yrkat på att det skall göras en helt ny tidning. Vi menaratt man skall utgå från den tidning som finns och se till att den blir läsvärdpå det sätt som vi närmare utvecklat i den motion som ligger till grund för reservationnr 1, vilken jag ber att få yrka bifall till, herr talman. 141OLLE (); Jag skall försöka begränsa mig och närmastberöra de yrkanden som har gjorts tidigare i debatten. Med anledning av tredjevice talmannens inlägg vill jag påpeka att den tidning som finns arbetarenligt de riktlinjer som har fastställt. Jag var själv med om attfastställa dessa riktlinjer . Vi gjorde då vissa beräkningar avvilken upplaga män kunde hoppas uppnå. Det har visat sig att de förväntningarnafaktiskt har överträffats. Det är tydligt att den här tidningen har vissamålgrupper. Jag är en aning skeptisk till att låta en officielltidning syssla med journalistik av det mer värderande slaget. Men jag haringenting emot att det undersöks om det går att piffa upp Från Riksdag &Departement på något sätt och förbättra dess attraktionskraft på vissa områden. Vi har häri en informationsdelegation, där jag råkar vara arbetsformer, m. m. ordförande,och vi har redan sammanträtt. Chefredaktören har lovat att till oss lämna enpromemoria med synpunkter. Men för dagen vill jag yrka avslag på denna motionoch hänvisa till den motivering som finns i betänkandet. berörde en reservation som handlar om desatellitsändningar som tas emot här i och som vi nu kan följa. Dethar skett utan några som helst kostnader. Jag tror inte att vi stårinför en sådan oerhörd revolution på mediaområdet som några väntar sig skallkomma. Men jag tycker ändå att jag kan föra den synpunkten till torgs attriksdagen inte får avskärma sig ifrån verkligheten. Om det är några som skallha möjlighet att följa utvecklingen är det vi. Då kan det inte vara någotnegativt att vi kan följa dessa satellitsändningar. Men jag håller med NilsBerndtson om att vi när det gäller tekniska och ekonomiska möjligheter böravvakta utvecklingen och de eventuella förslag som kan komma frånförvaltningsstyrelsen. Jag yrkar med hänvisning till den motivering somutskottsmajoriteten anför att motionerna anses besvarade. Vidare behandlas här en rad motioner som berör olikaförfattningsfrågor. 1 allmänhet har vi hänvisat till den folkstyrelsekommittésom just nu arbetar med sådana frågor. I motionerna står det ofta i klämmen attt. ex. frågan om mandatperiodens längd och frågan om vi skall ha gemensammavaldagar eller inte skall behandlas med förtur av kommittén. Jag har ingasvårigheter att godta de förslagen, eftersom kommittén enligt de uppdrag denfått skall bli färdig under detta år. Därför har vi i all enighet kunnatförklara dessa motioner besvarade. En enda punkt vill jag dock uppehålla mig vid, en punktsom också har berörts i ett särskilt yttrande från och Wivi-AnneCederqvist, nämligen kravet på en lösning av frågan omutskottsrepresentationen. Jag har sagt att jag anser det fulltnaturligt att partier som kvalificerat sig för att komma in i ochalltså klarat 4-procentsspärren bör få vara med i beredningsarbetet. Jag skulleinte alls ha någonting emot att gå tillbaka till den rekommendation som vitidigare har gjort här i , även utan den brasklapp som den då varförsedd med, för jag tycker att detta är en rimlig och rättvis ordning. Mensåsom läget är nu rekommenderas att folkstyrelsekommittén får se över frågan.Vi får väl avvakta dess förslag. Slutligen vill jag också beröra det pågående försöket mednya arbetsformer i . Det är väl faktiskt så att ingen var förtjust iden gamla ordningen - det är nog nostalgi att säga att den var bra. Förut vardet många som ansåg att det borde ske förändringar. Därför tycker vi frånutskottets sida att man inte bör nedlägga försöket, utan man måste fortsättaatt pröva sig fram till en bättre ordning när det gäller riksdagensarbetsformer. Jag tror att det är realistiskt att säga - även om det fanns enviss skillnad mellan Berfil Fiskesjö och mig i graden av entusiasm för försöket- att ingen ansåg att man skulle hitta något som kunde betecknas somColumbi ägg, en lösning som var perfekt frän första början. Vi skall också komma ihåg att det bakomförsöksverksamheten fanns delvis motstridiga önskemål. Å ena sidan önskade mandet som vi just nu upplever som så viktigt, att man skulle få en koncentrationi överläggningarna och riksdagsarbetet i övrigt, så att man också skulle hinnamed att vara sitt arbetsformer, m. m. partisrepresentant ute bland väljarna. Ä andra sidan ville man, som man Prot.1985/86:154 sade, få en aktuellare och livfullare debatt. Dessa förhoppningarknöts delvis till den nya frågestunden, såsom den varorganiserad. har vi på oss att studera utfallet. Jag villförsäkra att vi redan innan vårsessionen är till ända kommer att träffas iarbetsgruppen och diskutera igenom vilka förändringar man kan göra i denpågående försöksverksamheten. Jag vill då peka på tre saker. För det förstavill vi tidigarelägga tidpunkten för frågestunden. Det är t. ex. inte bra har fått avbryta arbetsplenum för att mitt i detta lägga in en frågestund -det är ganska orimligt. För det andra vill vi arbeta för att få ett system närdet gäller besvarandet av frågorna som utmärks av en något större flexibilitet,så att man även kan komma fram till överenskommelser om att svaren, vid någottillfälle, inte behöver lämnas utan kan skjutas över till någonannan veckodag. För det tredje vill vi pröva att aktiverainformationsstunderna, vilket förutsätter att man kan tidigareläggafrågesvaren. Regeringen borde i större utsträckning utnyttja dessa tillfällenför att därigenom skapa större aktualitet kring olika frågor. Detta förutsätteren tidigareläggning av både informationsstund och frågestund. Vi får se hur viskall lösa detta. Jag tror också att vi kan behöva se över debattreglerna.Vi kan behöva ändra dem något för att kanske få en större livfullhet idebatten. Däremot tror jag inte att vi skall ta bort ordningen att man kanställa frågor och få svar . Det var positivt attriksdagsmännen fick möjlighet att snabbare få svar. Min slutsats när det gäller dessa frågor är att vi intefår förtröttas. Vi måste försöka pröva nya synpunkter. Jag skulle vilja uppmanade yngre ledamöterna i denna kammare att aktivera sig och driva pä litet. Detfinns nämligen så mycken konservatism och trögrörlighet i denna kammare att detvore mycket värdefullt med nya och fräscha synpunkter. En fråga som vi mycket snart kommer att ta upp i vårarbetsgrupp är voteringarna. var det helt omöjligt att över huvudtaget ha samlade voteringar. Det skulle möjligen kunna ske om betänkandena komfrån samma utskott, men i så fall skulle de behandla samma ämnesområde. harvi blivit så fruktansvärt radikala att vi t. o. m. kan sammanföra betänkandenfrån olika utskott - utan att landet går under. Vi kanske också har möjligheteratt ytterligare pröva idéer på detta område, inte minst för att undvika senanattliga voteringar, vilka jag inte tycker är särskilt uppfriskande. Pressenönskar dem inte heller. Med detta, herr talman, har jaggjort en liten genomgång av detta betänkande som innehåller så många klokasynpunkter. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. 142NILS (vpk) replik; Visserligen skall en utredning företas omtekniska och ekonomiska aspekter på satellit-TV i , menförsöksverksamheten har satts i gång utan någon sådan utredning.Utskottsmajoriteten anser detta vara tillfredsställande. Jag anser det varaotillfredsställande att en sådan verksamhet sätts i gång irtan grundligaöverväganden. På den punkten skiljer sig våra uppfattningar klart. arbetsformer, m. m. Det här betänkandet handlar ju mycket om riksdagensarbete, och behovet av information till riksdagsledamöterna är ju en del avdessa problem. Jagar emellertid långt ifrån säker på att ledamöternaprioriterar en amerikansk nyhetskanal. Det finns åtskilliga informationsbehovsom har fått stå tillbaka av bl. a. resursskäl. Detta bör vi ha med i bilden dåvi diskuterar denna fråga. Slutligen noterar jag med tillfredsställelse OlleSvenssons klara uttalande beträffande utskottsrepresentationen. 143Tredje vice talman () replik: Jag kan helhjärtat hålla med en punkt. arbetsformer karakteriseras nämligen av konservatismoch tröghet. Det är en helt korrekt beskrivning. Vi kunde ha haft en helt annanarbetsordning om på 1970-talet slutit upp kring de förslag som vifrån sida redan då väckte. Vi får väl nu se om radikalismen har gåttså långt att vi kan ta upp dessa gamla förslag och realiseradem. När vi kommer till frågan om livligare debatter här ikammaren, så hävdar jag att debatternas livlighet nog beror mer på oss självaän på vilka debattregler vi har. Detta är min bestämda uppfattning. Så åter till tidningen. Den läses , i det skickden befinner sig i, märkligt nog av bortåt 25 000 personer. Den distribueras ivarje fall i den upplagan, och det är naturligtvis inte dåligt. Om det blev enfräck, trevlig, intressant och spännande tidning - vad är det som säger att vidå inte skall kunna få åtminstone den dubbla eller tredubbla upplagan? Manskulle kunna använda tidningen i skolorna och i annan allmän verksamhet. Att det nu blir en översyn och att den här gruppen skallse på tidningsfrågan får jag alltså se som ett resultat av vår motion. Jaghoppas att man inte stannar vid att konstatera att den nuvarande redaktionenhar följt de riktlinjer som den har haft för sitt arbete. Vi har i och för siginte kritiserat den redaktion som sitter. Vad vi vill ändra är ju de riktlinjersorn skall gälla för tidningen. Till slut vill jag gärna säga att jag tillhör dem somtycker att det är mycket trevligt med möjligheterna att ta in program frånrymden - alla möjliga program. Jag är inte ängslig för amerikanska program ochinte heller för ryska. Jag tycker att det skulle vara trevligt om vi kunde tain ryska satelliter också, i den mån de har några nyheter att sända som ännu ärnya. 144 (): Just nu är vi inne i en period som är etttydligt åskådningsexempel på de dåliga arbetsförhållandena här i riksdagen.Arbetet här i pågår mer eller mindre dygnet runt. Senapropositioner i en stor anhopning har behandlats , och betänkanden istor mängd skall bevakas från den ena dagen till den andra. Voteringarna binderledamöterna till huset till sena natten. Ovissheten är stor om när man kan gäoch lägga sig, oavsett om man bor permanent här i eller utanför.Pressen på ledamöterna att inte anmäla sig till debatterna pågår för fullt, ochde som kommer upp i slutet på ett debattpass får uppmaningar om att begränsasina anföranden, till skillnad från dem som hade förmånen att få inleda. Under lugnare perioder är ovissheten stor om huruvidaplenidag innebär voteringar efter middagspausen eller inte. Detta i sin turbetyder att medborgare utanför så sent som inte kan fåbesked om man kan delta i en viktig aktivitet som inte ingår i denobligatoriska delen av riksdagsuppdraget men som ändå hänger ihop med dettauppdrag. För många riksdagsmän även utanför innebär det också ofta inte kan ge besked till de närmaste om hur privatlivet skallorganiseras. Jag tror att den sammantagna arbetssituationen, trots demånga fördelar förtroendeuppdraget också innebär, sliter onödigt hårt på ossalla. Vi har inte ställt upp på det här uppdraget för bekvämlighets skull utandärför att vi skall göra en insats för vårt land och vårt folk. Men frågan ärom vi har organiserat vårt arbete så att vi på bästa sätt företräder våramedborgare. Jag vet att det är mänga med mig som ger svaret nej. Många talarehar redan, efter långvarigt deltagande i riksdagsarbetet, varit inne på sammasynpunkter. Man har talat om konservatism och om att traditioner styr. Och detmärkliga är att ingenting händer. Vi skall alls inte dölja att det har blivitsuccessiva och avsevärda förbättringar , men mycket återstår. Dessa frågor handlar ju i grunden om vår demokratisfunktionssätt. Som i samhället i övrigt måste målet här också vara att vi skallarbeta så effektivt som möjligt. Egentligen, herr talman, skulle man inte behöva stå häroch beskriva denna situation för kammaren. Jag vet att många ledamöter delarmin uppfattning. De tror också att det går att förbättra situationen. Men detär viktigt att det ändå sägs, eftersom jag har fått en känsla av att det inteär riktigt fint att prata om de här sakerna offentligt. Vi skall hanteramedborgarnas problem, inte våra egna. Men vi måste kunna tala om detta själva,eftersom vi inte kan räkna med att någon annan gör det. Jag har styrkts i min uppfattning efter att ha läst, som är en undersökning avfolkstyrelsekommittén om riksdagsledamöters uppfattning om arbetet i ochutanför . En kort sammanfattning av undersökningen är att mer tid nugår åt för verksamheten här i än . Främst blandönskemålen om förändringar är ökad biträdeshjälp. Dessutom vill man ha enbättre planering av arbetet med tidigare information om eventuella kvällsplenaoch voteringar. Med anledning av att folkstyrelsekommittén ganska snartskall komma med förslag i dessa frågor har vi i avstått från attreservera oss för motionerna om bättre arbetsförhållanden och service. Dethindrar inte att det kan vidtas åtgärder pä kort sikt för att få en förbättringtill stånd. och jag har föreslagit i en motion att på provunder /företa voteringar bara under dagplena. hartidigare på förslag av folkstyrelsekommittén tillstyrkt att debatterna påförsök skulle kunna avslutas och att voteringen skulle kunna äga rumföljande dag. Men detta har ännu inte prövats. Det finns alltså utrymme för atti höst börja pröva en begränsningav voteringar i linje med vårmotion. föreslår nu att denna fråga skall behandlas iarbetsgruppen för riksdagsfrågor inom . Där kommer jagatt driva frågan vidare i syfte att få en ändring till stånd . Prot, 1985/86:154 . arbetsformer, m. m. arbetsformer, m. m. Som tidigare redovisats kommer frågan omfrågestunden att tas upp till en seriös granskning inomarbetsgruppen. Det är bakgrunden till att vi i avstått från attreservera oss med anledning av motion om att försöksverksamhetenomedelbart skall upphöra. Vår bedömning är att de redovisade problemen med dennya ordningen måste åtgärdas för att vi skall kunna tillstyrka en fortsättningefter . Denna uppfattning delas av ledamöter från andra partieri . Därför är det min förhoppning och mitt bestämda kravatt vi skall komma i gång med en annan tingens ordning. Med dettavill jag yrka bifall till utskottets hemställan i alla delar. 145MARGÖ (vpk): Arbetsförhållandena i har betydelseinte bara för oss som verkar just nu; det handlar också om villkoren för detpolitiska arbetet. Vilka människor skall det finnas utrymme för att kunnapåverka besluten på riksdagsnivå? År det önskvärt att riksdagsledamöter skallkunna kombinera sitt uppdrag med ett ansvar för barn och familj?Förhoppningsvis anser de flesta att det skall vara möjligt, men vi kansamtidigt konstatera att så inte är fallet . Statistiken över riksdagsledamöterna visar att är mänoch att genomsnittsåldern ligger . Jag vågar påstå att detförhållandet slår igenom på de politiska besluten. Kvinnoperspektivet har verkligensvårt att göra sig gällande. Givetvis har den nuvarande sammansättningen avledamöterna - jag menar dä könsfördelningen och åldern - också sin betydelseför arbetet i . Den som inte själv har en direkt erfarenhet av hurarbetsvillkoren ser ut för den som har ansvar för barn och familj har intealltid full förståelse för småbarnsföräldrars och särskilt kvinnors villkor. uttryckte i sitt anförande en förhoppning omatt de nya ledamöterna i skulle komma med förslag som skulle kunnaändra på arbetsförhållandena. Men det verkar svårt. Jag tycker att vi har enviss rundgång, om jag så får säga. De nuvarande arbetsförhållandena synes jupassa män . Så länge har denna sammansättning av ledamöter,blir det kanske inga förändringar av arbetsförhållandena. Och får vi ingaförändringar av arbetsförhållandena, får vi heller ingen annan sammansättningav ledamöter. Jag hoppas att vi förmår bryta denna rundgång. Syftet med den fempartimotion som har väckts med krav påförändringar av arbetsförhållandena i är att få till stånd en debattom politikens villkor och särskilt kvinnornas villkor i det politiska arbetet.Men syftet är givetvis också att våra ytterst blygsamma krav på förändringar,om de bifalls, skall kunna förbättra arbetssituationen i . En enligt vår mening angelägen förbättring är enveckoplanering, där ledamöterna så långt som möjligt får besked om kommandeveckas arbetstider i kammaren. Jag tycker att det är ett ganska rimligt krav.En sådan veckoinformation är helt nödvändig för att man skall kunna planera såatt familjens dagliga liv kan fungera hyfsat jämsides med arbetet i kammaren. Viföreslår också att arbetet i kammaren skall avslutas . villframhålla att nu inte är något absolut krav från vår sida. Viframförde detta klockslag för att så att säga kasta en brandfackla och fåledamöterna att fundera över om det över huvud taget behövs några kvällsplena.Vår förhoppning var att några skulle komma med invändningar och säga att ju är alldeles för sent och att vi i stället borde kunna sluta . Jag har fått invändningar om att de föreslagnaförändringarna skulle vara av intresse för främst Stockholmsledamöterna. Menjag har svårt att förstå att inte även folk från övriga landet skulle varabetjänta av en ordentlig veckoplanering. Om det nu främst skulle gynna oss somär från , är det ju ändå inte så få ledamöter det rör sig om.Vi är 65 ledamöter från och , och därtill kommerde 11 ledamöterna från län, som i viss utsträckning också kan bo hemmaunder veckorna. När det gäller vårt krav på att kammarens arbete skallsluta , kan jag inte inse att de som bor i riksdagshusetskulle vara i bättre kondition än övriga ledamöter. Jag tror att detär flera än jag som sänder en tacksamhetens tanke till att den ordningråder som innebär att besluten i praktiken redan är fattade iutskotten och att det vi beslutar så att säga bara är litet grand avformalia. Det är nog till gagn för landet, tror jag. Utskottet uttrycker ingen mening om våra förslag, menframhåller att det är angeläget att vidta åtgärder av olika slag för attförbättra ledamöternas villkor. Därmed hänvisas förslagen tillfolkstyrelsekommittén, och motionerna anses besvarade. I likhet med vad NilsBerndtson sade i sitt anförande har jag svårt att förstå attfolkstyrelsekommittén skall kunna lösa problem, som rör arbetsformermen som själv tydligen inte kan lösa. Men i och med den ordningen fårvi i alla fall tillfälle att återkomma till denna debatt, och intill dessbetraktar jag det trots allt som en liten framgång att våra förslag inte haravstyrkts av utskottet. När det gäller vårt förslag att inom riksdageniordningställa en eller ett par mindre lägenheter att disponera vid tillfälligabesök av familjen är utskottets skrivning mindre positiv. Förvaltningsstyrelsenhänvisar till den lägenhet som disponerar i förvaltningshuset ochsäger att den i mån av plats kan användas för de ändamål vi anger.Förvaltningsstyrelsen framhåller emellertid att den främst är avsedd förersättare till ledamöter och att den därför i första hand skall användas föratt lösa ersättarnas bostadsproblem. Till detta vill jag bara påpeka att den nämnda lägenheten,som jag har tittat på, inte är lämplig för de ändamål som vi avser - man kaninte lämna barn under skolåldern där uppe ens för kortare stunder, om manskulle gå till kammaren för en votering. Huruvida förvaltningsstyrelsen har gjort någon inventeringav övriga lämpliga lokaler i huset framgår inte av betänkandet, men under handhar jag inhämtat uppgifter om att ett förslag är bordlagt hosförvaltningsstyrelsen, som än en gång skall se över vårt förslag om möjligheteratt tillfälligt disponera en lägenhet för familjen. Jag avstår därför, herrtalman, från att komma med något yrkande i denna fråga. arbetsformer, m. m. 10 protokoll 1985/86:153 -154 arbetsformer, m. m. 146Tredje vice talman () replik; Margö talar litet nedlåtande omdem som kommer från landet. Hon har den typiska stockholmska uppfattningen attdet utanför inte finns några städer. Vi som kommer från andra orterkan också komma från städer - jag nämner detta bara som en ren upplysning. Många av de önskemål som förs fram är nog specielltStockholmsbetona-de. Jag missunnar naturligtvis inte er att vara tillsammansmed era barn eller att ha en barnkrubba i - det må ni väl ha - mendet är inte så lätt för oss som kommer från eller andra avlägsna och illabelägna orter att ta med barn och barnbarn hit upp över veckan. För oss är detav mycket större värde att kunna vara hemma och helst också påfredagen hos våra barn och barnbarn. Det ger betydligt mer än att man kan läggasig tidigare här i . Margö tror att hon har dragit i gång en nydebatt om politikernas villkor, och jag rekommenderar henne därför att gåtillbaka till de motioner som vi från sida väckte redan i mitten av1970-talet. Där kan hon få ytterligare inspiration till att förnya den debattsom hon, helt utan någon historisk bakgrund, trodde att hon drog i gång. En sak som gör att vi i får lång arbetstid ochlånga debatter är naturligtvis att de olika partierna i olika frågor skickarupp icke en företrädare för partiet utan ett helt band. Om partierna kundedisciplinera sig litet mera härvidlag skulle debatterna bli kortare, och viskulle få mera tid att vistas utanför . Detta är kanske en reform somt. ex. vpk skulle kunna tänka något på. 147 MARGÖ (vpk) replik: När jag talar om riksdagsledamöter frånStockholm och från landet är det absolut inte i någon nedlåtande ton, utantvärtom. Jag vill alltså påstå att ledamöter från och från landet harprecis samma mänskliga behov och att det faktiskt inte har så stor betydelsevar vi bor. Oavsett om man bor i eller i övriga landet, det må varapå landsbygden eller i en större stad, tycker jag att man som riksdagsledamothar rätt att trots detta leva ett någorlunda normalt familjeliv. Med tanke påde speciella problem som ledamöter som inte har sin bostadsort i harnär det gäller kontakten med familjen lade vi fram förslaget om möjlighet förledamöter att få låna en lägenhet när de har familjen på besök här iriksdagshuset. Vi ledamöter som bor i tar inte hit våra barnoch makar att sova , eftersom vi kan åka hem till vårt hem och sova.Men ledamöter från landet har ibland, när skollovet infaller under period närplenum pågår, kanske ett behov av att få träffa sina barn. Vi har alla sett attledamöter tar hit sina barn trots att bostadsrummen är undermåliga och absolutinte lämpade för barn. Förslaget om en lägenhet är väckt med tanke på attförbättra förhållandena för ledamöter som inte har sin bostadort i Stockholmoch dess närhet. Under detta anförande övertogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Anf.148 (): Det finns pessimister som menar att riksdagensarbetsformer inte går att förändra. Jag är för min del mycket mer optimisfisk,särskilt efter att ha läst den senaste rapporten från folkstyrelsekommittén.Den visar att missnöjet hastigt växer och att det numera är en mycket utbreddopinion bland ledamöterna som anser att vi arbetar under orimliga villkor.