prot · G90994 · 1985-12-31 00:00:00 — Skall vi lyckas genomföra de besparingar som vivet är nödvändiga, måste vi avstå från att fatta beslut, som knn innebära affutgifterna överskrider de nnvisnde rnmnrnn. Vi måste försökn ntt hälla oss inomdem. Det är nnturligtvis i ännu högre grad skälet till aft utskottet avstyrkerförslaget om en ökad ram med 390 miljoner, som vpk föreslär. 68 (): sade ntt det grundnvdragsom vi hnr föreslagit inte är till någon hjälp för dem som har mycket småinkomster eller inga inkomster alls. Jag skulle dä vilja rekommendera MargaretaPalmqvist att läsa vår motion. Där har vi tagit hänsyn till detta. Vi säger iklartext att man i de fall där def är fråga om smä inkomster eller ingainkomster alls skall ha en jämkning, vilket är ganska vanligt, t. ex.skaftejämkningen för familjer som bor i småhus. En s. k. negafiv skatt kanutgå, dvs. man fyller upp med bidrag sä att mottagaren kommer i åtnjutande avde fördelar man annars skulle ha fått genom skatteavdrag. Detta betalas ut engäng , som barnbidraget. Vårt förslag är mycket väl genomtänkt och detär ett bra förslag. Sedan skulle jag vilja fråga om honverkligen tycker att det bidragssystem som vi har är sä särskilt bra, attdet är ett rättvist system. För det är det fakfiskt inte. Det tar inte hänsyntill om man får bidragsförskott eller underhållsbidrag. Def far heller intehänsyn till skatter, utan det är beräknat på bruttoinkomsten. Därför slår detväldigt snett i de familjer där man f.ex. har bara en familjeförsörjare ellerdär den ena föräldern sfär för den huvudsakliga inkomsten. Jag tycker det är beklagligt aft socialdemokraterna byggervidare på ett sådant system. Det är faktiskt dags, som jag sade i mitt inlägg,att vi nu lägger om och möjligt får ett enklare och mer rättvist systemför stödet till just barnfamiljerna. 69 (vpk): Det här blir fråga om nya anföranden genomden talarord-ning vi har. Därför tar jag mig friheten att säga aff Karl-GöranBiörsmark i sitt anförande påstod att om man höjer hyresgränserna och den övreinkomstgränsen skulle ännu flera drabbas av marginaleffekter. Jag skulle gärnavilja be ntt förklara för mig hur konsekvensen knn bliökade marginaleffekter, om man ger fler människor möjligheter att fäbostadsbidrag genom att höja övre hyres- och inkomstgränserna. Om man villmedverka till att minska marginaleffekterna borde man faktiskt gå på vpk:sförslag, bl. a. då det gäller frågan om reduktionsfaktorn, som fär en klarsådan effekt. Anledningen, , till att man frånutskottets sida inte har ansett sig kunna gå på regeringens förslag tillförbättring av bostndsbidragen fr. o.m. är aff def skulleinnebära att man måste överskrida kostnadsramen, beroende på en fadäs ellermiss som gjordes då det gällde den nedre hyresgränsen. Detta upptäcktes ibörjan av februari, och bostadsministern kom då med ett särskiltpressmedelande, där han sade att självklart ingen skulle få några försämringar.Detta följdes upp i utskottet pä def säftet att man flyttade fram tidpunktenför höjningen av nedre hyresgränsen. Det är faktiskt pä det sättet, enligt denPM vi fick till bostadsutskottet vid behandlingen av denna fråga, att om viskulle ha fortsatt att stödja de förbättringar av bostadsbidragen från den 1juli 1986 som regeringen föreslog i budgetpropositionen, skulle det kostastaten 258 milj. kr., varav ca 86 milj. kr. skulle belasta /87.Det handlar alltså inte om så mycket pengar. Dessutom råder det alltid enbetydande osäkerhet då det gäller beräkningen av sädana här anslag. Man vefinte hur inkomst-och hyresutvecklingen blir eller hur mänga som kommer in ieller faller bort ur systemet. beräknade man aft fä ökade kostnaderför bostadsbidragen med i runt tal 350 milj. kr. Vad blev resultatet? 36 milj.kr., dvs. I ett sådant läge kan det inte vara sä oerhört svårt att föreslåsaker, som skulle innebära kostnadsökningar pä i runt fal 200 milj. kr. Det är bakgrunden till det resonemang jag fört och tillatt vpk i utskottet var berett att biträda regeringspropositionens förslag iövrigt, under förutsättning att man inte försämrade förslagen då det gälldehöjningar från . 70KARL-GÖRAN BIÖRSMARK (fp): tog upp frågan omgenerella bidrag i samband med vårt förslag samt kostnaderna för barnomsorg ochbarnbidrag. Vi vill ha generella barnbidrag. Men kom intein så mycket på marginaleffekterna. Det är det som vi kallar faftigdomsfällanatt man pä det här sättet försvårar för människor aff höja sin nettoinkomst. Omman höjer inkomsten kommer man att tappa bidrag och får en lägre nettoinkomst. talar om marginaleffekter, och jag menar attju fler som kommer inom det intervall det här gäller desto fler drabbas avmarginaleffekterna. Def blir fler människor inom intervallet. 71MARGARETA (): Till och jagsäga aft jag inte tycker aft nuvarande bostadsbidragssystem är felfritt.Det är behäftat med många felaktigheter som behöver rättns fill. Och man kan sentt det finns möjligheter till det, inte minst om mnn läser bostndskommitténsförslng till ändrade bostadsbidragsregler. Den kommittén hnr lämnat ettbetänknnde och regeringen har sagt att en bostadsproposition kommeri höst. skall ingå förslag till nya regler om bostadsbidragen. Jag tror alltsä attvi kan se fram emot ett förslag om bostadsbidrag som blir enklare för oss atlhantera, vi som skall besluta om dem. Men framför allt hoppas jag aft det skallbli lättare för den som skall dra nytta nv bostadsbidragen att förstå hur defungerar och hur de beräknas. Dessutom hoppas jag att man skall få bortmarginaleffekterna, som ni båda talar om och som ingen tycker om. Det gär attändra på de stora trappstegseffekterna. Jag hoppas att vi skall fä ett förslagpä bord som ger oss ett bättre system. Jag kan hålla med om att det här är ettområde, där det är svårt att exakt beräkna anslagen och träffa precis rätt. Menatt vara medveten om att det kan vara en felmarginal pä 200 milj. kr. är,tycker jag, ansvarslöst. Jag tycker inte att vi kan behandla årets budget pådet viset, om vi vill komma till rätta med våra stora budgetunderskott. 200miljoner är ingenting i den miljardrullningen, kan man ju säga, men så får viinte fortsätta att resonera. Vi mäste i det här sammanhanget se till enstakamiljoner lika väl som till miljarder, om vi någonsin skall komma ur den härsituationen. Det är skälet till att jag håller fast vid utskottets förslag. 72 (): säger klart och tydligtatt det här bostadsbidragssystemef infe är felfritt. Men likväl stöderMargareta systemet och säger att det är bra och nödvändigt förbostadspolitiken att ha kvar det och ntf det inte går ntt ändra. Vi hnr lagtfram förslag om hur man skall påbörja en förändring-det är viktigt att vibörjar nu och gör def snabbt, så att vi kan fä till stånd ett rättvisare system. Jag tycker att ståndpunkt ärinkonsekvent. Vi måste åstadkomma ändringar i bostadsstödet till barnfamiljernaför att få till stånd en ordning som är enklare och rättvisare. Det nuvarandebostadsbidragssystemet är sä krångligt att inte ens regeringen kunde räkna uthur det skulle slå när man höjde hyresgränserna. Det är väl ett tecken på attdet nu har blivit alltför krångligt. 73TORE (vpk): Låt mig i den diskussion som förts ommarginaleffekfernn säga att om bostadskommitténs majoritetsförslag blirgenomfört kommer det mesta av olägenheterna beträffande marginaleffekterna attförsvinna. Def framgår klart och tydligt för den som tar del nv förslaget. Ilikhet med hoppas jag att resulfntet av den remissomgångsom nu pågår om bostndskommitténs förslag skall bli en regeringsproposition ochett beslut här i som innebär att man får till stånd deolika förbättringar på det här området som så väl behövs. Jag har faktiskt respekt för att man försöker beräknautgifter och anser att man måste försöka komma fram till så exakta siffror sommöjligt. Men just på def här området är det mycket osäkert. Dessutom är def sä,som säkert ocksä håller med om, att det är möjligt att enförbättring av bostadsbidraget, som så att sägn pä papperet skulle kosta 200miljoner mera, från skulle kunna innebära aff man sparade inmotsvarande belopp i socialbidrag ute i kommunerna, så att detsnmhällsekonomiskf kanske f, o, m, vore en bra affär och en riktig åtgärd aftvidta. 74MARGARETA (): Jag stöder det nuvarande systemet i avvaktanpå ett nytt förslag. Det är, tycker jag, rimligt att även bostadsbidragsförslagbehandlas i sedvanlig ordning. Man kan dra nytta av att olika remissinstanserprövar, granskar och ger synpunkter på utredningsförslag, Def kan i sin turleda till en bra proposition. Dessutom tycker jag def är viktigt att vi redan nu vägarfatta beslut om bostadsbidragen , Om nämligen en bostadspropositionläggs fram kan kommunerna knappast klara av att expediera denya bostadsbidragen redan fr, o, m, , Vi vet aft man på mångahåll har avvaktat ganska länge med investeringar i bra datautrustning. Man harnämligen väntat på ett beslut om att utbetalningarna skall skötas avförsäkringskassan, Def är vikfigt att vi har detta klart för oss, så aft viinte ställer till oreda i onödan. Det är också ett skäl till att vi bör finnaoss i att fatta beslut om bostadsbidragen i denna form. Sedan får vi hoppas päbättre tider. Överläggningen var härmed avslutad, I (återinförande av bostadsbidragen till hushållutan barn) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering bifölls med 159 röster mot 147 för utskottets hemsfällan medgodkännande av den i reservation 1 av , m,fl, anfördamotiveringen. Mom. 2 (bosfadsbidragssystemets utformning m, m,) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservafion 2 avKnut m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 3 (kostnadsramen för bostadsbidragen) Först biträddes reservation 4 av ochKarl-Göran Biörsmark med 44 röster mot 18 för reservafion 5 av ,242 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 3 av m, fl,med 69 röster mot 41 för reservation 4 av och Karl-GöranBiörsmark, 193 ledamöter avstod frän aff rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan - ;som ställdesmot reservation 3 av m,fl, - genom uppresning. Mom. 9 (enenhetlig redukfionsfnktor) Utskottets hemsfällan bifölls med 286 röster mot 19 förreservation 15 av . Mom. 10 (studiemedel vid beräkning av bidragsgrundandeinkomst) Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 19 förreservation 16 av . 2 ledamöter avstod från aff rösta. Beskattningen vid avyttring av tillgångar som förvärvatsgenom utdelning Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1985/86:21om beskattningen vid avyttring av tillgångar som förvärvats genom utdelning (prop. 1985/86:78), 1985/86:25 omgeneralklausulen m.m., 1985/86:26 om extra avdrag m. m. och 1985/86:27 om vissaskogsbeskattningsfrågor m. m. Skntteufskoftets betänkanden 21.25, 26 och 27 kommer attdebatteras i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltsäskntteufskoftets betänkande 21 om beskattningen vid avyttring av tillgångar somförvärvats genom utdelning. Beskattningenvid avyttring av tillgångar som förvärvats genom utdelning 76 (): Enligt nuvarande skattelagstiftning finns det inget somhindrar att aktiebolags utdelning sker i nnnnn form än pengar. Utdelningen knnske i form av aktier eller fast egendom. När en sådan utdelning sker från dotterbolag tillmoderbolag kan moderbolaget sälja den utdelade egendomen vidare med lättnnder iberäkning av realisntionsvinstsskaff. Enligt ett regeringsrättsutslag får det mottagande bolagetnämligen tillgodoräkna sig marknadsvärdet på den utdelnde egendomen vid utdelningstillfället.Man kan på det sättet helt komma ifrån egendomens anskaffningsvärde för detutdelande företaget. Värdestegringen undandras därigenom frånrealisafionsvinsfsbeskattning. Detta undnndrngnnde nv renvinstsbesknttningen knn knnppnstnnses godtagbart, och skatteutskottet är också enigt om ntt denna möjlighet,som uppenbarats genom regeringsrättens utslag, skall stoppas. Vad vi däremotinte kan acceptera är den retroaktivn prägel som propositionen fått genom attikraftträdandet föreslås vara den i jnnunri i är - alltså två och en halvmånader före ett beslut här i kammaren. En sådnnretronktivitet är endnst tillåten om särskildn skäl föreligger. Prot.1985/86:94 Dennn proposition rör en sä speciell fråga att det svårligen kanpåstås att det 12 mars1986 föreligger särskilda skäl för atttidignreläggn ikraftträdandet. ni.. -j Med det sagda, herr talman, yrkar jag bifall tillreservationen. Beskattningenvid av- " j i a . . .. Anf. 77 (): som förvärvats genom . hnringående redogjort för lagförslnget. Jagbehöver alltså inte göra det, I propositionen föresläs ett tillägg till lagen om statliginkomstskaft i syfte att motverka en enligt föredragande stafsrädet omotiveradskattebefrielse vid utdelning av kapitaltillgångar. Det som aktualiseratförslaget är en dom i regeringsrätten , Från folkpartiefs sidahar vi ingenting ntt invända i snk mot Ingstiftningen, Tvärtom anser vi denmycket befogad. Däremot vill vi med skärpa nvvisn den föreslagna tidpunkten förikraftträdandet. Finansministern föreslår ntf de nya bestämmelsernn sknlltillämpas i fråga om tillgångar som förvärvats genom utdelning som beslutatsefter utgången nv är 1985, Det handlar alltså om en ikraftträdandetidpunkt somligger tidigare än beslut, dvs, om retroaktiv lagstiftning. Som skälntt gå emot det förbud som råder mot sådnn lagstiftning anför regeringen s, k,särskilda skäl. Det är inte första gången som regeringen tillgriperlagstiftning av retroaktiv knrnktär. Den extra vinstdelningsskaften och dentillfälliga förmögenhetsskaften infördes under former som hnr karaktären avretroaktiv lagstiftning. Då t. ex, beslöt om nynregler för förmögenhetsfnxeringen för , vnr det i praktikenfråga om retronktivitet, I det här fallet borde retroaktiv lagstiftning ha kunnatundvikas. Regeringsrättens dom föll , nlltså nära tre månaderföre den tidpunkt då propositionen förelndes . Om mnn tillmätte denhär saken den betydelse som finansministern gör, så borde propositionen hakunnat tns fram i sådnn tid ntt riksdngen kunnat fnfta sitt beslut . Jng vill därför yrka bifall till denreservntion som är fogad till betunknndet. 78 (): Som vi hnr hört nv de föregående tnlnrnn har utskottetnått full enighet i självn snkfrågnn i propositionen. Jag går därför ej in ochkommenterar själva innehållet i de föreslagna ändringnrnn nv skattelagstiftningen. Som vi ocksä hört nv föregående tnlnre. hnr vi dock intekunnnt nå enighet i frågn om ikrnfttrndnndetiden. Enligt ochfolkpartiefs företrädare i utskottet anses det inte föreligga sädana särskildnskäl som kan motivera en retroaktiv beskattning. Ipropositionen framhåller finansministern, ntt utdelning nv knpitaltill- gångarförmodligen kommer att övervägas nllmant rednn i snmband med det föreståendebokslutstillfället - alltså - och ntt sådan utdelning i mängn fall ocksä knnkommn ntt beslutas enbart av sknttemässign 19 Ensådnn utveckling skulle enligt finansministern vara högst otillfreds- ställande,och han finner det därför nödvändigt att de nya bestämmelserna fillämpas . Utskottsmajoriteten är av samma mening som finansministernoch finner därmed att det föreligger sådana särskildn skäl att regeringsformensbestämmelser angående retroaktiv beskattning kan tillämpas i förevarande fall. Def är förvånande aft man från reservanternas sida ejkunnat biträda propositionens förslag när det gäller ikraftträdandetiden. Dettasäger jag med vetskap om aft det, när det första beslutet togs om förbud motavdrag för förskotfsränfor på förslag av den dåvarande budgetministern ochfolkpartisten , infe hördes ett ljud av protest från de borgerligaledamöterna i skatteutskottet. Så jag vill ställa en fråga till reservanternas talesmän:Varför kunde man svälja förslaget om retroaktiv beskattning då, som berörde effmycket stort antal skattebetalare, utan att över huvud taget reagera? Def ärlätt att misstänka att ni anpassar er syn pä denna fråga beroende på om ni är imajoritetsställning eller befinner er i minoritet. Till vill jag säga att den tillfälligavinstdelningsskatten var ett led i åtgärderna för att få en återhållsamlönerörelse. fattade beslut i frågan (SkU1982/83:40). Riksdagsbeslutet togs , och skatten skulle gällafrån . Hur man då kan göra gällande att det är enretroaktiv beskattning kan jag ej förstå. För övrigt vill jag nämna, att man iden reservation som hade lämnats från borgerligt håll ej riktade sig mot denretroaktiva beskattningen utnn berörde remissförfarandet av förslaget filltillfällig vinsfdelningsskatt, I fråga om den tillfällign förmögenhefsskntten vill jaghävda att man infe heller i detta fall kan påstå att det var fråga omretroaktiv beskattning. Den tillfälliga förmögenhetsskatten , Propositionen bordlades i ,och fattade beslut , Beslutet stred alltså ej motgrundlagens bestämmelse om retroaktiv beskattning. För övrigt anser jng det nnmärkningsvärt ntt folkpartietnu i sin motion aktualiserar detta beslut, när man inte ens reserverade sig iifrågnvnrande betänkande (SkU 1983/84:12), Med det anförda yrkar jag bifall tillskatteutskottets hemsfällan. Beskattningen vid avyttring av tillgångar som förvärvatsgenom utdelning Anf.79 (): försöker försvara det beslut om skärpning nvförmögenhetsskatten som fattades här i när nv årets 52återstod, Alln planeringar som hade gjorts ställdesalltså pä huvudet. Detta om nägot hnde karaktären av retroaktiv lagstiftning.Även om grundlagen nccepternr ntt sådant sker, är det frän alla andrnsynpunkter omoraliskt och felaktigt. Den tillfälliga vinstskntten försvnrar medntt det var ett led i åtgärderna för ntt det skulle bli en återhållsnmlönerörelse, Snmtidigt tycker hnn ntt det var hyckleri frän de borgerligas sidadä vi genomdrev en begränsning nv förskottsräntornn. Det vnr i säfall precis likn mycket ett led i verksnmheten för ntt få en sknttereform, närregeringen genomför- Beskattningen vid avyttring av tillgångar som förvärvatsgenom utdelning de vissnbegränsningar i underskoftsavdragen. Hade man då infe stoppatförskottsräntorna, hade mycket av det som man tänkte föreslå intefått något genomslag. Jag kan nämna ett annat exempel på hur man, enligt minmening, klåfingrigt har genomdrivit förslag med retroaktiv karaktär, nämligendå det gäller rätten till avdrag för förluster på optionsskuldebrev. Häromfattade beslut , alltså även då ett beslut med retroaktivainslag. 80 (): vill tydligen hellre diskuterahistoria än den fråga som vi nu har på dagordningen. harredan svarat beträffande de olika exempel som berördes. Jag vill, som sagt,gärna hålla mig till den fråga som vi nu diskuterar. Detta är väl ändå, OlleWestberg, retroaktiv lagstiftning? Det tycker jng ntf man borde kunna erkännn.I nnnnt fnil behövde mnn väl inte åberopn 2 knp. 10 § i regeringsformen. Det ärhelt klnrt en retronktiv lagstiftning. Dessutom är den, enligt min mening,onödig. Def mål som initierade den härlagstiftningen anhängiggjordes i regeringsrätten . Domen föll den 19september, alltså ungefär propositionen förelades riksdagen.Om man tillmätte den här historien en sädan betydelse och om man utgick ifrånatt man skulle få ett så stort skattesvinn pä grund av förfaranden som manmisstänker människor för, hade man ju kunnat lägga fram en proposition så, aftden hade kunnat behandlas i laga ordning. Även om deftn inte hnnns med. delarjag inte bedömningen aft man i defta fall skulle ha behövt tillgripa någonannan ikraftfrädandetid än den som vi harangett i reservationen. Det mäste juändå föreligga en hel del förutsättningar för att man över huvud faget skallkunna tillämpa det förfarande som ni misstänker kan bli sä väldigt vanligt.Dessa förutsättningar föreligger, som sagt, inte i sä stor utsträckning att mankan befara ett undandragande av den storleksordning det här talas om. Ni hade,som sagt, kunna klara av frågan på ett annat sätt. Vi tycker alltså ntt det ärfelnktigf att gäng på gång införn Ingår nv retroaktiv karaktär, speciellt omdet är onödigt. Anf.81 (): sade att det inte vnr riktigt när mnnfnttnde beslutet om den tillfällign förmögenhefsskntten tvä månader före åretsutgång. Man spolierade alla planeringar, sade han. Han sade inte"skatteplaneringar", men det var sådana mnn spolierade. Återhållsamheten i lönerörelsen, som jag ocksä berörde,var ett särskilt skäl. För aft vi skulle fä ned inflationen och återställabalansen i ekonomin efter de borgerliga åren var man tvungen att vidta sädanahär ätgärder. När det gäller förmögenhetsskatten vill jag hävda ntt detinfe vnr någon retroaktiv beskattning. 1 skntteufskoftets betänknnde 1983/84:12heter det: "Skattepliktig förmögenhet sknll enligt 2 §förmögenhetssknttelngen be-räknns med hänsyn till förhållanden vid utgången nvbeskattningsåret. Enligt 1 § snmmn är ett beskuttningsär alltid detkalenderår som närmast föregått tnxeringsäret. Sknttepliktig förmögenhet vid1984 års taxering sknll således bestämmas med utgångspunkt i förhållnnden somgäller vid utgången av 1983.Med hänsyn härtill och då den nu aktuella proposifionen bordlades i riksdagenden kan förslaget om skärpt förmögenhetsskatt vid 1984 årstaxering inte anses utgöra retroaktiv skattelag i grundlagens mening." anklagade mig för att jag gjorde enhistorieskrivning. Men det är faktiskt själv som dels i sinmotion, dels i sitt anförande nu gått tillbaka i tiden. Dä mäste jag ha rätfenatt bemöta def. Vi har sagt att def beslut vi skall fatta kan ansesinnebära en retroaktiv beskattning. Men vi har enligt grundlagen rätt att fattaett sådant beslut. Samma rätt tog ni er i samband med förslaget om förbud motavdrag för förskotfsränfor. Vad ser för skillnad mellanbeslutet enligt det förslaget, om vilket ni inte sade någonting alls, och defbeslut vi skall fatta ? Beskattningen vid avyttring av tillgångar som förvärvatsgenom utdelning Anf.82 (): Jag måste rätta . Det var inte, som han sade,tvä månader som kvarstod av året när detta beslut fattades, utan det var tväveckor. Det borde ju vara ett minimikrav att man vet hurmycket man skall betala i skaft. Den här förmögenhetsskatteskärpningen kom judessutom som påbröd på en förmögenhetsskatteskärpning som hade beslutats åretdessförinnan. Medborgarna här i landet hade anledning att tro att det beslutsom fattats året före skulle gälla för hela det år det var fråga om. Detta varabsolut en retroaktiv lagstiftning. För att få full klarhet och för att undvikaett upprepande motionerade jag om att man skulle införa fasta regler för vadsom menas med retroaktiv lagstiftning. Jag måste alltså här tala historia, menförmögenhetsskatfeskärpningen året var slut var ytterstupprörande. 83 (): säger att man för att kunnaåterställa balansen i ekonomin efter de borgerliga åren mäste tillgriparetroaktiv lagstiftning. Jag har hört talet om "de borgerliga åren" imånga och de mest omöjliga sammanhang, faktiskt fill leda. Men detta är väländå näsfan snudd på rekord. Vi har rätt aft fatta ett sådant här beslut, säger . Det kan verkligen ifrågasättas om det här föreligger sådana särskildaskäl som avses i lagstiftningen, men den springande punkten är ändå om det varnödvändigt. Borde inte även ni vara intresserade av aff lagsfiffning tillkommerpå eff sådant sätt att den är oantastlig? I detta fall hade det enligt värbedömning utan vidare varit möjligt. Även om ni inte hade lyckats göra enuppföljning i en fråga som ni tyckte att def var så otroligt viktigt att fattabeslut i för aft undvika ett stort skatteundandragande, hade ni fakfiskt kunnatavstå även . Det skatfesvinn som ni befarade hade nämligen med mycket storsannolikhet aldrig uppstått. 9 protokoll 1985/86:93-94 Generalklausulen m. m. Anf.84 (): Def är infe stor idé aft diskutera med KjellJohansson. Jag fick inget svar pä frågan varför han ansåg förfarandet vara heltacceptabelt vid införandet av förbud mot avdrag för förskottsräntor men inte idetta fall. Tydligen erkänner han att inställningen är beroende av om man är iminoritet eller i majoritet. Till vill jag säga följande angående dentillfälliga förmögenhetsskatten. Om jag infe minns fel lades proposifionen framden . Det räcker för att man skall få tillämpa lagen omretroaktiv beskattning. Inte heller på denna punkt var det alltså fråga omnågra felaktigheter.