prot · G90993 · 1985-12-31 00:00:00 — Vi bör vänta någramånader med att slutgiltigt utforma förslagen för kommunerna, I detta skede kanvi konstatera att det är bra om de neddragningar som föreslås ibudgetpropositionen kan genomföras som ett första steg, I nästa steg tar viställning till de ytterligare ätgärder som behöver vidtas. Det är viktigt att de kommuner som har en ekonomisktutsatt situation, och som drabbas särskilt hårt av de åtgärder som kan kommaatt vidtas, kompenseras för detta inom ramen för de extraskatteutjämningsbidragen. Jag vill hänvisa till vad utskottet säger om dettamed anledning av motion Fi307 om kompensation för indragning av statsbidragtill kommunerna, där vi ocksä uttalar att det måste till speciella insatser föratt kompensera de mest utsatta kommunerna. Med det anförda vill jag yrka bifall tillutskottefs hemställan på samtliga punkter. Lät mig mycket kort kommentera några delar av Bo Lundgrensinlägg. Som jag sagt var det mer ett allmänt skatfepolitiskt resonemang än ettanförande med anknytning till kommunerna, även om man kan göra vissakopplingar. Han talade om höjningen av skatten på olja med , perkubikmeter och han undrade hur man kunde acceptera det. finansministern lämnade kammaren redovisadehan bakgrunden till oljeskattehöjningen och också den utveckling som man kanförutse när det gäller de internationella oljepriserna. Den innebär i principaft de relativt låga priserna kommer att sjunka ytterligare medca . Finansministern hävdade att man inte niinst av energipolifiska skälansåg det rimligt att höja skaften med det belopp som här har nämnts. Så talade om någon fyrapersoners familj somskulle förlora , 1987, Den uppgiften är icke riktig. , Denär förmodligen specialkonstruerad pä något sätt. Den stämmer inte överens medde underlag för beräkningar som finns . 48 BOLUNDGREN (m) replik: Prot. Som i själv säger kanman infe 12rnars 1986 isolera frågan om den kommunala ekonomin från andra delarav samhällsekonomin. Den kommunala expansionen har varit en av de väsentligaorsakerna fill den totala offenfliga expansionen, den som har skapatnyfattigdomsproblemen. Den kommunala utdebiteringen påverkar naturligtvissåväl marginalskatter som genomsnittsskatter, och därför är det svårt att inteta upp andra aspekter än rent kommunalekonomiska när man diskuterar. Det exempel jag tog upp var ganska intressant, och vad jagville ha en kommentar om var de facto aft vi moderater under valrörelsen 1985hade föreslagit besparingar inom kommunsektorn. Dessa besparingar behandladesi valdebatten av socialdemokraterna så, att man dividerade summnn besparingarmed antalet invånare i , Då fick man ett belopp av , per person.Sedan multiplicerade man det med antalet personer i en tänktfyrapersonersfamilj och fick . Så gick man uf i annonser och på annatvis och sade att moderat politik innebär , i försämringar för den härfamiljen till följd av dessa besparingsförslag. Det var socialdemokratiskofficiell propaganda. Självfallet är det infe korrekt, för det är inte på detviset. Det finns ett finansiellt överskott, och med det kommer kommunerna attkunna klara de besparingar som vi föreslagit då och . Men socialdemokraterna räknar på ett annat vis - för manändrar sig väl inte frän ett är till ett annat? De tror inte att kommunernaklarar av detta. När staten enligt vad finansministern sade i går drar in 8miljarder från kommunerna 1987 och det finns litet drygt 8 miljoner svenskar,måste ju socialdemokraterna själva inse att det blir , i försämring förden här fyrapersonersfamiljen. Antingen är det så eller också får ArneAndersson tala om att ni bedrev en lögnaktig valrörelse . Det senareär väl det mest korrekta, men det skulle vara intressant att få detkonfirmerat. Vidare är det så aft det inte gär att se pä resonemangetkring den kommunala sektorn utan att se ocksä pä dess betydelse för denoffenfliga expansionen och för de enskilda människornas rörelsefrihet. Defärinfe bara en fråga om att minska statens underskott och se till attöverskotten inte fär öka. Det är också en fråga om att se till att kommunalverksamhet och kommunala skatteuttag infe tränger undanmänniskornas möjligheter aff få behålla en del av sina inkomstökningar. Dettahöll också med om. Men är det dä rimligt aff man haft enutveckling som medfört att de enskilda medborgarnahar förlorat 30 miljarder och den offentliga sektorn har vunnit 160 miljarderoch tagit mer än hela tillväxten av våra gemensamma resurser? Jag skulle gärna vilja ha en kommentar till det härexemplet. Socialdemokraterna bedrev alltså enligt i enlögnaktig valrörelse, eller hur? 49 () replik: ansåg aft utskottet egentligenskulle ha kunnat vänta med att ta ställning till de kommunala besparingsförslagen. För mig lät det som om han tyckte def var en ovanlighet från oppositionens sida 91 att viinte ville göra detta. Jag vill därför bara påpeka att problemet var aftregeringens förslag inte var kända; oppositionen hade ju presenterat sinaförslag. Det är en mycket enkel metod som vi från sida harföreslagit - den kräver infe alls någon mer ingående diskussion om just dettekniska förfaringssättet. Men eftersom ändå tog upp detta i sittanförande skulle jag vilja fråga om han har någon anledning aff förmoda att detutöver vad som presenterades i går i form av höjt grundavdrag kommerytterligare besparingsförslag riktade mot kommuner och landsting. Det kundevara intressant, inte minst för kommunalpolitiker, att få en liten förvarningom det. Jag tolkade ett av finansministerns inlägg så att detkanske infe var alldeles omöjligt att det skulle komma nägot sådant förslag;han menade aff kommunernas finansiella situation var mycket god även eftergårdagens förslag om indragningar av ytterligare . Jag undraralltså om i kan bekräfta aft det kommer ytterligarebesparingsförslag. 50 () replik: i tyckte aft vi frånoppositionens sida skulle ha nöjt oss med att deklarera värt deltagande i deftotala besparingsmålet och inte angivit vägarna dit. Men vägarna för att nåmålet är ju väsentliga. För vår del kan vi notera att vi efterutskottsbehandlingen har fått gehör när def gäller höjningen av det kommunalngrundavdraget. Vi ser fram mot att få gehör ocksä för våra övriga förslag. berörde ocksåkompensationen till de mest utsatta kommunerna. Jag tycker nog man skallbehandla den frågan med utomordentligt stor varsamhet och i första hand ställasig frågan vad orsaken är till att en del kommuner har hamnat i densituationen. Precis som när det gäller våra egna familjeekonomier finns def förkommunerna i princip två sätt att hamna i ekonomiska svårigheter. Def kan mangöra dels av egen förskyllan, dels som ett resultat av omständigheter som maninte råder över, I principen om det kommunala självstyret ligger att man fär varaberedd att ta ansvar för de omständigheter som man råkar i av egen förskyllan.Genom def kommunala skatteufjämningssystemet försöker vi täcka upp ekonomiskasvårigheter av def andra slaget, dvs, sädana som man råkar i genomomständigheter som man inte råder över. Det är det som är anledningen till attvi från sida redan i det här skedet har föreslagit att detkommunala skafteutjämningssysfemef skall förstärkas med I miljard kronor. 51MARGO (vpk) replik: För att ta de goda nyheterna först vill jagbörja med att uttrycka vpk:s fillfredsställelse över aff finansministern ochArne i här har meddelat aft en del av de medel somfrysts hos skall återbetalas till kommuner och landsting som har ettsvårt ekonomiskt läge. Men vi är infe överens om att ekonomin i landstingen överlag är så där strålande. Jag har inte heller fått nägot besked om var alla depengar skulle finnas somman hänvisar till när man talar om landstingens goda ekonomi. Om def är någralandsting som har en god ekonomi vill jag påstå att det i så fall är enskenbart god ekonomi. Det är helt enkelt ett resultat av de nedskärningar somman tvingats göra. Det finns inte ett landsting här ilandet som har fullföljt de planer på utbyggnad av den öppna värden som detfattades beslut om . Den utbyggnaden av den öppna värdenskulle ersätta neddragningar som gjordes inom den slutna värden. Def finns vidare stora eftersatta behov inom kommunernanär det gäller barnomsorgen och äldrevärden samt på handikappområdet. Finns detnågon kommun som har full behovstäckning i fråga om barnomsorgen? Def finns ingenkommun som fill fullo har uppnått de mål som ställdes i det handikappolitiskaprogrammet. Skulle någon kommun eller något landsting händelsevis fä pengaröver, sä finns det alltså stora hål att stoppa dem i. Så till frågan om landstingens likviditet. Def finnsangivet att den samlade likviditeten i landstingen var drygt 14miljarder kronor. Det stämmer, men denna summa var mycket ojämnt fördelad.Likviditeten i procent i förhållande till utgifterna uppgick till 19,2. År1985 har likviditeten sjunkit till 12 miljarder och genomsnittligt iförhållande till utgifterna. Det finns alltså en rad landsting som ligger under10 % i likviditet, dvs. de är nära konkursnivän. Def är väl ändå infe tillkonkursens brant vi skall driva kommuner och landsting. 52ARNE i (s) replik: ställer frågor om densocialdemokratiska valrörelsen. Dessa frågor är i högsta grad irrelevanta. Nukänner jag debatteknik och blir alltså inte förvånad. Faktum ärdock att de konsekvenser som drar av vissa sifferuppgifter äralldeles felaktiga. Def är klart att man kan sätta sig ned och skriva sifferkombinatio-neroch nästan få svart fill vitt eller tvärtom. De sifferuppgifter som Bo Lundgrenhar lämnat här i kammaren stämmer alltså infe. påtalade aft regeringens förslag tillbesparingar är för små. I anslutning till kompletteringspropositionen avserregeringen att ta fram ytterligare underlag för fler besparingar. En delbesparingsförslag presenterades i gär, men sannolikt kommer det alltsåytterligare något i anslutning till komplefferingsproposifionen. Därmed har jagbesvarat den fråga som ställdes i sammanhanget. Jag delar Margö uppfattning att det finnsflera landsting och kommuner som har mycket dålig ekonomi. Men det finns ocksåde som har en mycket god ekonomi. Problemet med den dåliga ekonomin är dockmycket allvarligt. Avsikten är emellertid aff genom speciella insatser viaskatteutjämning se till att kommuner med dålig ekonomi inte drabbas särskilthårt i förhällande fill övriga kommuner. Sedan talar Margö rent allm'änt om ekonominoch att den behöver förbättras. Var finns pengarna, frågade hon också. definns inte, de har tagit slut. och def måste vi göra något ät. Stat, landsting,kommuner och enskilda måste hjälpas ät för aft klara ekonomin. Jag tror ocksäatt def kan lyckas med gemensamma ansträngningar. Prot,1985/86:93 53 BOLUNDGREN (m) replik: Min fråga fill i varegentligen föranledd av att jag ville passa pä att rensa ut en ingrediens i denpolitiska debatten, nämligen den teknik som infe vi men socinldemokraternnanvänt sig av, att räkna kommunala besparingar som någonting som drabbarmänniskorna med ett visst antal kronor. Jag häller med i Gamlebyom att man inte kan göra exempelvis som jag gjorde. Den teknik jag använde varsocialdemokraternas egen, men den är alltså bortrensad ur debatten , och detgläder mig. Det är viktigt att konstatera att det finns ett utrymmeatt dra in medel frän kommunerna. Vi kan konstatera att socialdemokraternabedömer det utrymmet som betydligt större än vi moderater har gjort. Man har,som jag har sagt, redan aviserat indragning av besparingar pä 8 miljarder ochplanerar-såvitt vi nu kan bedöma i vart fall-aff höja skatteutjämningsavgiftenmed ytterligare 1 å . Man kommer upp till belopp som liggermellan 8 och 10 miljarder. När det gäller frågan om vad man skall ta upp och bör taupp i en debatt om ekonomi är det väsenfligt att infe begränsa sigtill vad som inträffar på den kommunala inkomstsidan, dvs. den tillväxt somsker där, utan också vad som kan hända på utgiftssidan. Det var därför jag togupp resonemanget om den s. k. nyfattigdomen. Vi har ju upplevt att ett ständigt ökatnntnl familjer behöver socialbidrag. Detta föranleder kostnader som beräknasuppgå till och som tenderar att öka. I detsammanhanget mäste man ta upp sådana saker som regeringen föreslär och somleder till en förvärrad situation, exempelvis barnbidragsökningar somfinansieras med höjda oljeskatter, en höjning som innebär en kostnadsfördyringpå kanske . för en familj som bor i ett normalt småhus. Därmed ätsbarnbidragshöjningen upp nästan direkt, om det finns ett bnrn i fnmiljen, Andrnkostnadsökningar kommer naturligtvis ocksä. Man föreslår en skattereform - om det nu skall kallas fören reform - som innebär ntt personer med , i årsinkomst - desom snnnolikt ligger pä marginalen - får skärpt skatt. Det är inte ägnat attförbättra situafionen. Snarare kommer vi aft fä upplevn att ännu fler människorblir beroende inte bara av generelln bidrag utan också av specialbidrag i formav socialhjälp. Defta försämrar naturligtvis kommunernas ekonomi. Detär ocksä någonting som går tvärtemot vad vi egentligen borde arbeta för, menhär skiljer sig ideologierna åt. Socialdemokrater ser möjligheter att höjaskatter - de kan möjligen av politiska skäl tänka sig oförändrade skatter meninte ntt sänkn skatten. Def var signifikativt när i intetalade om möjligheternn att sänkn kornmunnlskatten på def som kan bli kvarefter aff staten hnr gjort vissa indragningnr. 54 ANNEWIBBLE (fp) replik: Jag får tacka för beskedet.Jag tolkar det som ntt det sannolikt kommer ytterligare besparingar även eftergärdagens förslng. Det är dä inte omöjligt att det blir regeringspartiet somkommer med de störstn indragningarna gentemot kommunsektorn, vilket är enhastig Jag tycker att det är litet synd att beskeden kommerdroppande i små portioner till kommuner och landsting. Dethade varit rimligare aft ge besked ~ frän början, inför det kommunala ochInndstingskommunnla budgefnrbetet, om vilka förutsättningar som man skulle haatt räkna med för är 1987. Det kommunala budgetarbetet pågår ju som bäst , och omkommuner och landsfing skall vänta fill dess beslut har fattats med anledningav förslag i komplefferingsproposifionen, betyder def att def infe blir förräni eller . Då har de kommunala facknämnderna imycket stor utsträckning redan behandlat färdigt sina budgetförslag. Om manändrar de ekonomiska förutsättningarna på ett så sent stadium betyder det ipraktiken att man förskjuter def politiska beslutsfattandet fränsakkunskaps-nämnderna i kommuner och landsting fill kommunstyrelse ochförvaltningsutskott, och det tycker jag att det vore bra om man kunde undvika. Vi knn möjligen hoppns ntf socialdemokraterna inte hellerser dettn som nägot önskvärt och att det knnske inte behöver uppträda såvåldsamt ofta. 55 () replik: Jag ställde i mitt anförande en fråga tillArne i ; Varför den här ryckigheten? Jag har ännu inte fåttnågot besked. Varför den här bristen pä besked fill landsting och kommuner?Möjligen kan det kopplas till def påstående som gjorde iföregående replik, där han talade om besparingar och exemplifierade dem medgårdagens förslag. Den enda besparing vi kan återfinna med anknytning tillden kommunnia sektorn är höjningen nv def kommunnin grundnvdraget. Dä finns detväl skäl aft påpeka att höjningen nv det kommunnin grundavdraget är enbesparing i den kommunala sektorn men inte för stntskassnn. Den besparingentillfaller de enskilda medborgarna och i första hnnd läginkomsttngnrnn. Vad var def som gjorde aft man inte redan frän början ifinanspinnen kunde nnge den här åtgärden som ett förslag? Sanningen är väl den,, aft regeringen hade glömt bort låginkomstprofilen i sinaförslag. Och anledningen till att man i det här avseendet bidrar fillryckighefen ar att man brutalt har blivit påmind om behovet av dennalåginkomstprofil - en profil som vi var medvetna om rednn när vi lade framförslagen under den allmänna motionstiden, 56 MARGÖ (vpk) replik: I sin replik fill mig höll medom att det finns mänga kommuner och landsting som har en mycket besvärligsituation. Om vi hade mera tid på oss, kunde vi kanske bli överens också om nttden s, k, godn ekonomin i kommunsektorn över huvud fnget enbnrt är en skenbnrtgod ekonomi. Problemet, sade , är ntf det inte finnsnägrn pengnr i samhället. Men riktigt så illa ställt är det ju inte. Det finnsgott om pengnr i snmhället; def är barn det att de är väldigt ojämnt fördelnde. Kommunernns och Inndstingens samlade likviditet hnr nämntsi dag. och den uppgår till 35 miljnrder. Men dä knn man väl också tittn pä de stora 95 Jag har en siffra som jag har tagit ur ett av tal.Han säger aft de största företagens likviditet rör sig om 175 miljarder kronor.Det är väl en likviditet som vi kunde tala om från denna talarstol.Pä samma sätt som man delar upp def stora budgetunderskottet pä oss var och enoch talar om för oss hur mycket vi är skyldiga vore det väldigt trevligt om mandelade upp de samlade förmögenheterna hos företagen i landet, de 175miljarderna t. ex., på oss var och en och talade om, hur stora tillgångar viegentligen har. Men det görs infe. Tillgångarna får vi aldrig vara med och delapå. Def är bara budgetunderskottet som delas ut till oss alla. Eftersom det ändå finns så stora likvida medel i samhälletanser vi att man kan öka aktieskatten, ta skaft pä realräntorna, lägga skatterpå stora förmögenheter osv. och göra en omfördelning, så att kommuner ochlandsting kan fortsätta sina vikfiga verksamheter. Det är ju inte sä, att viinte har behov av de verksamheter som kommuner och landsting svarar för. vet precis som jag, att om kommuner och landsfing infe kan svara förbarnomsorg, sjukvård, undervisning osv., kommer det privata initiafiv istället. 57ARNE i (s) replik: frågade mig tidigare varför detblev ett så stort dröjsmål när def gäller skatteutjämningsförslaget. Förslaget,som har beretts av en särskild kommitté, har varit ute pä remiss, och remissuppfattningarnavar starkt delade. Man hade omfattande förslag till justeringar i defursprungliga förslaget. Regeringen ansåg inte att def var möjligt att arbetafram def på så . Det kommer tillbaka, men man ansåg ändå att man intehann. Jag tycker att def dä var rikfigt att vänta med att föra fram dettaförslag sä aft def blir väl genomarbetat och så aft man får arbeta sig igenomalla kompletteringsförslag som har kommit fram i remissomgången. Beträffande det som har sagts om att kommunernas ochlandstingens budgetarbete skulle vara besvärligt med hänvisning fill de beslutsom fattas i vill jag säga aft de beslut som har fattats och som blirföljden av regeringens förslag frän i gär, kompletterade med dem som förs frami budgetpropositionen, är huvuddelar i statens åtgärder som berör kommunerna -det kan emellertid bli en del justeringar i anslutning till komplefferingsproposifionen.Pä defta sätt menar jag att kommunerna har alla möjligheter att beaktautvecklingen när det gällen budgetarbetet. Även def som tas upp ikomplefferingsproposifionen menar jag ntt kommuner och landsting har möjlighetntt vid sitt kommande arbete. Även om facknämnderna lägger fram sinaförslag nu finns det möjligheter att under hand fram görajusteringar i dessa sammanhang. Margö återkommer till resurserna. Det är välett faktum att kommunerna har en god ekonomi i relation till statens ekonomi.Det finns stora variationer - det har jag sagt tidigare. Jag förstår inte MargöIngvardssons allmänna resonemang i dessa sammanhang. Jng tror att också MargöIngvardsson ytterst är medveten om att def i dagens ekonomiska läge inte skullevara möjligt ntt låta kommuner och Inndsting utvecklas helt vid sidan om denallmänna statliga ekonomiska utvecklingen. Tredje vice falmannen anmälde att anhållit att till Prot. 1985/86:93 protokollet fä antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 58 (); Finansdebau Jag har antecknat mig pä talarlistan därföratt jag har väckt en motion som jag gärna vill ge några synpunkter på. Heladagen har jag varit en tålmodig lyssnare till denna debatt, och jag vill baragöra ett par randanmärkningar. Jag har sysslat med ekonomi större delen av mittliv, varför detta kan motiveras. Jag hörde om igen diskussionen om valufaregleringen.Socialdemokraterna försvarar denna in fill sista droppen och talar om hurnödvändigt def är aft ha den. Det spelar emellertid inte någon roll om vi harhögkonjunktur eller lågkonjunktur, om vi har balans i utrikesbefalningarnaeller ej, valutaregleringen har ansetts vara nödvändig. har vihaft den nära . Anledningen till att den anses nödvändig ärnaturligtvis att en valutareglering är ett utmärkt sätt att reglera ettsamhälle när man vill styra samhället in i minsta detalj. Vi vill däremotavskaffa valufaregleringen, eftersom vi anser att det är ett viktigt steg motett frihetens samhälle. Talet om aktiekurserna kommer fillbaka om igen. Jagvill bara nämna, eftersom det inte har nämnts, att en anledning till de storahöjningar som har gjorts var att vi hade utdelningsstopp , mendäremot inte något lönestopp. Det är huvudförklaringen. Att aktiekursernastiger kan inte vara till några löntagares nackdel - de kapitalvärden somomsätts på börsen tas infe på nägot sätt från löntagarnas löner, utan det ärfaktiskt positivt med en sådan utveckling. Jag har ju väckt en motion där jag framförtidén att skulle begära att regeringen lät utarbeta en skrift medrubriken: Kompensation för inflation - en illusion. Den riktar signaturligtvis i första hand till finansministern, och def är litet dystert attkonstatera aft motionen sä aft säga kommit bort. Man talar om gräsrötter, Def finns gräsrötter utanförriksdagshuset som tycker att de har svårt att komma i kontakt med ledamöterna.Men det finns även ett stort antal gräsrötter här i - vi har svårtatt få kontakt med statsråden. Statsråden håller sig borta, och vi har fäledamöter aff fala inför. Vad vi säger kommer emellertid till protokollet, ochvi vet att dessa studeras livligt av statsråden. Tyvärr har finansutskottetavstyrkt min motion, men enligt min uppfattning bygger det avstyrkandet påbristfälliga grunder. Avstyrkandet inleds således med följande påstående: "Inflationsproblemen har under def kommit i förgrunden i den politiska diskussionen," Som bekant har inflationsproblemet stått i förgrundenunder , Def har följt mänskligheten nästan som vihaft betalningsmedel, e. Kr, uppgick inflationen iRomarriket till inte mindre än 1 ! Under 1600-talefoch 1700-talef diskuterade man livligt orsakerna till inflationen, för att intenämna 1800-talef, då klassikerna inom nationalekonomin gick in i diskussionen. Men låtmig, herr talman, göra ett hopp i historien, eftersom jag antecknat "7 7 protokoll 1985/86:93 - 94 mig förblott ca tio minuters taletid, fill är 1956. Då skrev dåvarande finansministernGunnar Sträng i förordet fill en skrift som var mångomtalad: "I den dagsaktuella samhällsdebatten intar deekonomiska problemen sin givna förgrundsställning. Inflationsrisk ochfullsysselsäffning, fördelningen av nationalprodukten mellan investering ochkonsumtion, sparandefs centrala funktion i välståndsutvecklingen, sambandetmellan lönerörelser och prisstabilitet, allt detta är frågor som pä ettavgörande och inträngande sätt berör oss alla." Detta skrevs i inledningen till förordet till denna lillaskrift. Recept mot inflation, som kom ut . Finansminister dateradeförordet , och det var sex professorer i nationalekonomi som fogfill orda och redovisade sina synpunkter på receptet mot inflation. I sittförsök att föreslå botemedel mot samhällssjukdomen inflation var de förvissointe klädda i några oskuldsfullt vita läkarrockar. Mest realistisk tycks migTorsten vara i den här skriften. Han förklarade helt enkelt aftinflationen är enpolitisk fråga. Han skrev: "Problemet är inte vad vi haratt göra utan hur vi skall kunna nå enighet om de åtgärder vi redan vet vara derätta: offentlig sparsamhet, skärpt konsumfionsbeskatfning, återhållenkreditgivning, vettiga anspråk på inkomstsfegring." Inflationen är väl egenfligen nägot av en psykosomatisksamhällssjukdom. Vad jag har i tankarna är att låterutarbeta en kortfattad och lättfattlig skrift om varför det är en illusion atttro pä kompensation för inflation.