prot · G90987 · 1985-12-31 00:00:00 — Vi tycker också att skatteutjämningsbidragoch specialdes-finerade bidrag skall utgöra en samlad resurs som kommunerna såfritt som möjligt förfogar över. Då måste man också se över detaljreglerna förverksamhetens utformning. Jag har berört de frågor där folkpartietsrepresentanter i har reserverat sig. Men det finnsytterligare några punkter som jag skulle vilja ta upp. En av dessa punkter är den kommunala kompetensen inäringspolitiska frågor. I detta sammanhang finns två folkpartimotioner somframhåller angelägenheten av att lyfta fram frågan om gränserna för denkommunala kompetensen till debatt. Det är en högst adekvat fråga nu när denoffentliga sektorn skärskådas. Man kan t. ex. fråga sig varför kommunskall driva bensinstationer. Det finns säkert många andra exempel. I statkommun-beredningensuppdrag ingår att belysa denna fråga, och enligt civilministern skall denprioriteras. Därför avvaktar vi i folkparfiet utredningen tills vidare. Detskulle vara intressant att fä reda pä när stat-kommunberedningen kan väntasbli färdig med detta - vet socialdemokraternas representanter i kammarenmöjligen någonting om det? En annan fråga som jag tänker ta upp gäller centerpartietskrav på vårdnadsersatfning, vilket också stöder.Folkpartiet motsätter sig självfallet inte vårdnadsersättning som sådan.Tvärtom finns den med i värt familjepolitiska program, och vi har särskiltmarkerat aff värdnadsbidrag eller, om man så vill, småbarnsfillägg skallinföras i ett första steg.Däremot anser vi att ersättningen precis som när det gäller barnbidraget skallbetalas ut av staten. Inte för att det spelar någon roll för barnfamiljerna vemsom betalar ut beloppet, utan därför att vårdnadsbidraget, liksom barnbidraget,bör vara detsamma i hela landet. Om kommunerna tilläts betala ut värdnadsbidragär risken också att staten frånhänder sig ansvaret. Vi kan ju bara se på denyligen presenterade uppgifterna om kommunala bostadstillägg för att avskräckasfrän en sådan lösning. Skillnaderna mellan kommunerna är enligt vår meningalltför stora. har också i två motioner - en partimotion ochen enskild motion - yrkat pä en ändring av lagstiftningen angående detkommunala partistödet. Stödet bör utgå med dels ett grundbelopp, dels ettbelopp i relation till antalet mandat. Vi föreslår alltså infe någon höjning avpartistödet utan snarare en omfördelning. Det förslag som motionerna rymmer är avstörsta betydelse för de mindre partiernas möjlighet att arbeta i kommunernaoch landstingen. Vi i välkomnar att utskottet anser att en gemensamöversyn av partistödsfrägorna bör komma till stånd. En sådan översyn börföregås av partiledaröverläggningar, som enligt utskottet bör äga rum.Vi förväntar oss också att ett initiativ i denna riktning tas . Jag vill med min rossliga röstsammanfattningsvis yrka bifall till reservationerna 2, 3, 4, 7, 10 och 11, Vissa kommunala frågorm, m. Anf.37 (): Ingen del av samhället har expanderat sä snabbt under 25år som den kommunala sektorn. Och den expansionen fortsätter. har den omfattande och tvångsvisa sammanläggningen av kommunerna skett.Antalet förtroendevalda har minskat, centraliseringen har ökat och avståndetmellan väljare-allmänhet och de förtroendevalda har också ökat. Det är då för oss i en självklarhet attverksamheten noga mäste anpassas till de enskilda människornas krav, behov ochförmåga. Det är därför bra aff vi nu får en ganska vid debatt om de kommunalafrågorna. Här finns ju uppsamlade motioner från allmänna motionstiden både i åroch . De förslag som regeringen har lagt fram utgör i det härsammanhanget en mycket liten del. Den kommunala demokratin och den lokala självstyrelsenmåste utvecklas olika beroende på befolkningsstorlek, det geografiska omfångetosv. Den kommunala verksamheten får inte bli ett självändamål. Det förtjänaratt understrykas att polifisk verksamhet skall förstärka - inte försvaga - denenskildes möjlighet att påverka sin egen situafion. Kommunerna skall upplevassom en möjlighet för enskilda människor att i samverkan åstadkomma enutveckling. Beträffande den ökade byråkratin i samhället saknar det för denenskilde betydelse om den byråkratin är statlig eller . Det har också enavgörande betydelse för den fortsatta demokratiska utvecklingen att vi kan haen levande demokrati. När det gäller att lyfta fram de kommunala frågorna ärgivetvis den gemensamma valdagen och mandatperiodens längd av stor vikt. Dettaskall jag emellertid inte stanna vid, eftersom det utreds ifolkstyrelsekommittén. Vissa kommunala frågor m. m. Frikommunsförsöket är ett initiafiv för att knyta frågornatill lokala beslut och förvaltningar. Det är en fortsättning på lagstiftningenom lokala organ, som de icke-socialistiska regeringarna lade fram förslag om1979 och 1980, Redan i samband med beslutet om frikommunsförsöket ansågvi från att om det skulle bli någon verklig frihet måste man ocksåbryta den detaljstyrning som de riktade statsbidragen utgör. Vi föreslog att dekommuner som ingick i frikommunsförsöket skulle fritt fä disponerastatsbidragen. Detta avvisades av socialdemokraterna i samarbete med vpk. Vihäller från sida fast vid detta krav. Det förhållandet att ingenkommun föreslagit regeringen detta är inget skäl för att avstå från ett försök. Därför,herr talman, yrkar jag bifall till reservation 2, I går kom ett TT-meddelande som innehöll ett uttalande avcivilminister , Han säger där att frikommunsförsöket, som pågår inio kommuner och tre landstingskommuner, kommer att utvidgas till allakommuner. Regeringen avser att lägga fram enproposition om en generell frikommumeform. Han säger också att kommunerna mäste ta vara pä varjesatsad skattekrona sä effektivt som möjligt. Då finns det ju ett ypperligttillfälle att i det sammanhanget också koppla in statsbidragen, som i såstor utsträckning styr kommunernas verksamhet. Det är alltså ytterligare ettargument fill stöd för reservafion 2, Den kommunala indelningen nämnde jag inledningsvis.Antalet kommuner har minskat från 2 498 till 277, när det var som lägst.Därefter har det tillkommit 7 kommuner genom delningar. Vid regeringsskiftet hösten .1982 diskuterades ytterligareeff antal kommundelningar. Den tillträdande socialdemokratiska regeringensignalerade emellerfid en annan praxis när det gäller aff tillmötesgålokala önskemål om kommunindelning. Från sida är vi beredda atttillmötesgå sädana önskemål när de är ägnade att stärka den kommunalademokratin. Vi menar att socialdemokraterna bör ändra sig på den här punkten.Därför har vi också krävt detta i reservafion 7, som jag yrkar bifall fill. har även krävt att möjlighet att inrättadirektvalda lokala organ skall öppnas. Det skulle utgöra ett värdefulltkomplement till den nuvarande försöksverksamheten. I många kommuner där lokalaorgan diskuterats har man funnit det stötande att kommundelsnämnden får enpolitisk sammansättning som markant avviker från kommundelens politiskastruktur. Det naturligaste sättet att möta detta är enligt vär mening att öppnamöjligheten för direkta val. I den kommunalpolitiska debatten har ju ocksådetta krävts från flera håll. Hur sådana regler om direktvalda konimundelsorgan börutformas har vi närmare redovisat i vår motion 1984/85:1554, som gäller dennärmare regleringen av valsättet, proportionell fördelning, valdag, öppenhetm.m. I det fortsatta arbetet med försöksverksamheten kan ocksåde stadsdelskommuner som tagits upp i motion 1984/85:2330 av övervägas, och defta har vi berört närmare i ett särskiltyttrande. Riksdagenbör hos regeringen begära ett förslag till försöksverksamhet och att ensådan lagstiftning skyndsamt utarbetas och föreläggs för beslut. Detär innebörden av reservafion 4, som jag härmed yrkar bifall fill. Jag vill också i detta sammanhang peka på några andraproblem som kan uppkomma i samband med den pågående försöksverksamheten medlokala organ. Minskat utrymme för de centrala nämnderna kan leda fill encentralisering, att den politiska styrningen knyts hårdare kring kommunstyrelsen.Det var inte avsikten med frikommunsförsöket, och detta måste uppmärksammas iutvärderingen. Vi har inget yrkande om detta , men det leder mig till enannan fråga som vi har tagit upp och som diskuterades mycket i samband med attden nya kommunallagen antogs. Det är frågan om majoritetsstyre ellersamlingsstyre. Under första,fördes en intensivdiskussion om det kommunala styrelseskicket. Det fanns krafter som då villeövergå till ett fullständigt genomfört majoritetsstyre, där majoriteten besattestyrelser och nämnder i deras helhet. Modellen hade givetvis hämtats fränriksplanet, med förhällandet mellan riksdagsmajoritet och regering. De mestlångtgående kraven i detta avseende kom aldrig att förverkligas, menmöjligheten att inom systemets ram göra kraftiga majorifetsmarkeringar harutnyttjats -majoriteten har tagit alla ordförandeposter och kommunal- ochlandstings-rådsposfer medan oppositionen hänvisats fill andre vice ordförandepostereller eventuella nyinrättade opposifionsrådsposter. Dessa kraftiga majoritetsmarkeringarhar varit i bruk ett tiotal år, och man börjar se konsekvenserna av detta.Maktkoncentrationen ökar kring allt fler heltidsengagerade förtroendemän, somtill sin huvuddel representerar majoriteten i kommunerna. Minoritetens insynoch inflytande försvagas i motsvarande mån. Vi menar att här bör göras en utvärdering, och det har viföreslagit i en motion frän den allmänna motionsfiden . Vi följer uppdefta i reservafion 8, söm jag, fru falman, ber att fä yrka bifall till. Andra frågor som har diskuterats mycket under denkommunaldemokratiska debatt som vi har fört sedan början av 1970-falet ärbrukarmedverkan och föreningsmedverkan. Vi slår frän fast affökad s. k. brukarmedverkan inte fär innebära att de centrala kommunalainstanserna förvandlas fill korporafiva organ. kommer senareatt fa upp frågan om de fackliga organisationernas representation i nämnder ochstyrelser. En sådan utveckling står enligt vår mening i strid med degrundläggande principerna om det representativa styrelseskicket. Skall det varabrukarmedverkan skall det gälla dem som direkt och pä den lokala nivån ärberörda av verksamheten. När det gäller föreningsmedverkan är det också viktigtatt se till att den sker med respekt för föreningarna, så att de inte blir endel av den kommunala förvaltningen eller en del av den kommunala byråkratin. Här bör läggas fram förslag sä att en verksamhet kommer igäng med ökad föreningsmedverkan, ökad kooperativ medverkan och annan lokalbrukarmedverkan. Jag ber att få yrka bifall till reservation 9. Den kommunala kompetensen diskuteras också i dettautskottsbetänkande. Som har nämnts i debatten pågår ettberedningsarbete. Kraven när det gäller kompetensen går åt olika håll, dels påen vidgning, dels pä en inskränkning. Vissa kommunala frågor m. m. Prot»1985/86:8726 februari 1986 Vissa kommunala frågor m. m. Vi har från sida reserverat oss vad gäller denkommunala värdnadsersättningen, och jag yrkar bifall till denna reservation. Den kommunala värdnadsersättningen finns det eff intresseför ute hos kommunerna. De försök som vissa kommuner har gjort att införakommunal vårdnadsersättning har stoppats. Enligt vår uppfattning är detta enväg som mäste prövas för att ge barnfamiljerna ökad valfrihet och rättvisa. När det gäller inlägg noterar jag attfolkpartiet för något är sedan var med pä motsvarande reservation. har manändrat uppfattning. Andra frågor som tas tipp inom den kommunala kompetensenär näringslivsverksamheten. Det finns behov av klara regler och angivande avansvarsfördelningen för de kommunala förtroendemännen. Jag har ett exempel fråndet egna länet, , där de förtroendevalda väntar på besked ompå vilket sätt de är ansvariga för besluten i kommunstyrelsen eller omfullmäktige tar över detta ansvar. Det råder en stor oklarhet, och det ärviktigt att förslagen som bringar ordning och reda när det gäller kompetensenpå näringslivsområdef kommer fram . En annan kompetensvidgning, som också finns med iutskottsbetänkandet, gäller det utrikespolitiska fältet. Där har vi fräncenterns sida en klar inställning. Utrikespolitiken skall bedrivas här iriksdagen och verkställas av regeringen. Kommunerna skall inte var för sigsyssla med utrikespolitik. Jag vill, fru falman, fill slut beröralänsdemokratifrågorna. Den nuvarande statliga länsförvaltningen har byggt påett länssfyrelsesysfem med en landshövding i spetsen. Det har varat i drygt 300år. Däremot är den kommunala förankringen pä den regionala nivån av senaredatum, och den kommunalräffsliga reformen kom 1862, Det har funnitsett motstånd mot att ge landstingen ett mer samlat och övergripande ansvar förutvecklingen i länen, pä samma sätt som kommunstyrelser och kommunfullmäktigehar fått det i primärkommunerna. Under 1960-falet och ända in på 1970-taletutreddes de här frågorna mycket. Fyra parlamentariska utredningar har belystlänsdemokratifrågorna. Ingen av utredningarna har lagts till grund för mergenomgripande reformer. Det kan då vara svårt att i ett steg och underbegränsad tid åstadkomma en mer genomgripande omdaning. Därför har vi tagit uppett par saker. Den ena gäller länsnämndernas sammansättning. Vi menar attlänsnämndernas sammansättning mäste återspegla den syn som länsinvånarna haruttryckt i val. Vi föreslär att möjligheten vidgas så att landstingen utöverlänsstyrelsens lekmannastyrelse även tillsätter ledamöter även i de andralänsnämnderna. Här kryper man bakom försöket i och väntar. Redan närdet gällde försöket om samordnad länsförvaltning i uttryckte vi fräncenterns sida samma mening, att här måste folkets vilja uttryckt i val ocksåslå igenom i de s, k. funktionsstyrelserna. Vi har studerat försöken i , Man kunde där intepeka på några vinster i form av rationalisering. Däremot var man oroad förbyråkratiseringen, och jag ser framför mig en väg fill ytterligarecentralisering i länet. Den andra frågan som vi tagit upp gäller vidgadinterpellationsrätt i länsfrägor. Förslaget kan genomföras med förebild avkommunallagens bestämmelser i 2 kap, 24 §, Vi har också tagit upp landstingens ställning mot bakgrundav den diskussion som har förts om att göra landstingens rolloch betydelse snävare och inrikta landstingen på aff enbart vara en sjukvårdskommun, Defta har vi tagit upp i de tre reservationerna 14, 15 och16, som jag, fru talman, yrkar bifall till. Under detta anförande överfogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar, 38 () replik: Jag vill replikera påståendeatt vi i folkparfiet har ändrat oss och inte längre stöder reservationenangående kommunalt värdnadsbidrag. Vi har inte ändrat oss så fill vida att vifortfarande stöder vårdnadsbidrag. Däremot har vi sedan sist lagt fram ettfamiljepolitiskt program, och i det slår vi fast att vi vill ha ett statligtstöd. Därför vore det synd om man nu gav kommunerna möjligheter att självabestämma om kommunala vårdnadsbidrag. Då vore risken att det inte blir någotstatligt stöd. Vi ser här en möjlighet att enas, och det vore en bättre lösningför barnomsorgen i landet totalt sett, 39 () replik: Vi har också frän sida förslag omstatlig vårdnadsersatfning, så på den punkten råder inga delade meningar.Förmiddagens debatt här har visat på svårigheterna att åstadkomma en statligvärdnadser-sättning. Det finns ett hårdnackat motstånd frän socialdemokraterna.Däremot finns det en vilja ute i vissa kommuner att genomföra kommunalvårdnadsersättning. Det har fattats beslut, vilka har upphävts i rättsinstanserna.Som jag sade i mitt inlägg är det för vår del frågan om ett alternativ när detgäller vårdnadsersatfning som skulle ge barnfamiljerna ökad valfrihet och ökadrättvisa. Jag konstaterar, som jag sade tidigare, att folkparfiet på dennapunkt har ändrat uppfattning jämfört med tidigare riksdagsbehandling, 40 (vpk): Den aktuella debatten om kommunala frågor rör sig å enasidan om påståendet att kommunerna har så god ekonomi att staten kan dra inmiljardbelopp och ä andra sidan om den krassa verkligheten att kommunalverksamhet försämras på grund av dålig ekonomi. är det inte dessa frågor sombehandlas i KU;s betänkande. Vissa anknytningar finns dock. Försöksverksamheten med s,k, frikommuner kan inte ses avskild frän kommunernas resurser. Införförsöksverksamheten uttryckte vi från vpk oro för att verksamheten skullekunna komma att påverkas av åtstramningen mot kommunerna. Vi fick också visstgehör för våra tankegångar i utskottsbehandlingen, och KU underströk attförsöksverksamheten inte får leda till att grundläggande krav isamhällsverksamheten åsidosätts. Vi fick också stöd för att skulle färapporter för att kunna följa utvecklingen. Vissa kommunala frågor m. m. Vissa kommunala frågor m. m. Det är viktigt att hälla eff vakande öga på olika formerav i och för sig vällovliga strävanden till avbyråkratisering så att inte deallra svagaste blir lidande och att staten undandrar sig sitt ansvar. Försöksverksamhet pågår på olika kommunala områden, t, ex,försöksverksamhet med lokala organ. Erfarenheterna av denna är viktig för attkunna gå vidare, bl, a, för att klarlägga olika lokala organs funktioner ochförutsättningarna för direktvalda lokala organ, I pågår försöksverksamhetmed samordnad länsförvaltning som också kan ge svar på viktigaproblemställningar. Den kommunala kompetensen såväl i näringspolitiska frågorsom i fråga om u-landsbistånd och solidaritetsaktioner är viktiga frågor. Härfinns det olika meningar. Vissa vill begränsa kommunernas kompetens, andra villvidga den. Från vpk menar vi att det bör vara en vidgad kompetens förkommunerna i dessa avseenden, Pä en punkt råder dock enighet, nämligen attfrågorna ingår i stat-kommun-beredningens uppdrag och att förslag därifrån kanavvaktas, I tre reservationer och två särskilda yttranden har vifrån vpk gjort vissa markeringar. Reservation nr 5, som rör privatiseringen avkommunal verksamhet, kommer att behandlas av , varför jag endastskall påpeka att tendenser till privatisering hör samman med åtstramningarnamot kommunerna och ofta är led i attackerna mot kollektiva omsorger. Reservation nr 15 är gemensam för centerparfiet och vpkoch har redan berörts, varför jag bara skall säga att en vidgadinterpellationsrätt i kommuner och landsting är motiverad och att detmotionsyrkande som reservationen stöder är välgrundat. Från borgerligt håll yrkas att den beslutadefackliga närvarorätten i kommunala nämnder skall avskaffas. Från vpk yrkar viatt samtliga partier får rätt till insyn i kommunala nämnder, I viss män berördessa yrkanden samma problem. När det gäller närvarorätten för fackliga företrädare ärdet viktigt aff verksamheten följs noga, vilket också utskottet anför, I borgerliga motioner fill förslaget om närvarorättpekades helt riktigt på att mindre partier saknar insyn i de kommunalanämnderna. Tyvärr har vi inte fått stöd från de borgerliga i KU för att tryggamindre partiers insynsmöjligheter. Inte heller socialdemokraterna vill biträdadetta enligt min mening rimliga krav. Utskottsmajoriteten erkänner att principiellakommunaldemokratiska skäl talar för att även smä parfier representerade ifullmäktige ges möjlighet att få insyn i de kommunala organens arbe te, men manlägger ansvaret härför på de politiska partierna. Man hoppas vidare attbestämmelserna i kommunallagen om skydd för minoritetsgrupper noggrant följsav kommunerna. Utskottsmajoriteten vet att enhefliga regler saknas ochatt praxis växlar. Mindre parfiers insynsmöjligheter beror ofta pämajoritetssituafionen i kommunerna. Detta är godtyckligt. Vi har i vpk-motionen pekat på olika lösningar, såsomextra suppleanfplaf-ser eller närvarorätt enligt kommunallagens möjligheter.Frågan måste dock regleras genom stadganden i kommunallagen. Jag villfråga utskottets talesman - och gärna även företrädare för övriga partier -om inte de "principiella kommunaldemokratiska skäl" som ni åberoparrimligen borde leda fram till att närvarorätten regleras i kommunallagen? Den situation som råder i kommunerna kommer faktiskt attte sig ännu mer orimlig efter beslutet om närvarorätt för fackliga företrädare.De som stöder den fackliga närvarorätten men förvägrar väljarnas företrädare ikommuner och landsting samma möjligheter kommer att få allt svårare attförklara inkonsekvensen. Den irritation som finns ute i kommunerna kan ledatill att även den fackliga närvarorätten ifrågasätts, om inte någon vilja visasatt lösa problemet med partiernas möjligheter till insyn. Detta vore olyckligt,men inte helt ologiskt. Bland de mänga skiftande frågorna i detta betänkande villjag slutligen beröra en, nämligen det kommunala partistödets konstruktion.Frågan har varit uppe . anför ett enigt utskott att detär dags att partiöverläggningar i partistödsfrågorna kommer till stånd, ochdetta är ett viktigt ställningstagande. Därvid bör prövas, om det kommunalapartistödet kan bestå av eff grundsföd kombinerat med mandafsföd, såsom falletär med det statliga stödet. Det finns nämligen vissa grundkosfnader förpartierna, oavsett mandatantal. Jag yrkar,fru talman, bifall till reservationerna nr 5, 12 och 15. Vissa kommunala frågor tti. Anf.41 (): Till betänkande nr 15finns fogade 16 reservationer och 6 särskilda yttranden. Med tanke på attutskottet i betänkandet behandlar proposition 70, som innehåller fyralagförslag, en motion som väckts med anledning av propositionen samt 47yrkanden ur motioner som väckts under den allmänna motionsfiden och 1986,kan man säga att utskottet är överens på ett flertal punkter. Företrädare för övriga partier har redogjort för sinaställningstaganden. Jag avser, fru talman, att först beröra de frågor därutskottet är enigt. beslutade att nio kommuner och trelandstingskommuner skulle omfattas av en försöksverksamhet med ökad kommunalsjälvstyrelse. Kommunerna skulle kunna få dispens från stafliga regler, och nyasamverkansformer mellan stat och kommun skulle kunna prövas. Den nu aktuella propositionen innehåller tre lagförslagsom gäller frikommunsförsöket och ett som rör samtliga kommuner. Ett enigtutskott tillstyrker ändring av 2 kap. 10 § i kommunallagen, så att kallelsetill fullmäktiges sammanträden kan ske även på annat sätt än genom postförsändelser.Den ändringen skall gälla generellt för alla landets kommuner. Det andra lagförslaget möjliggör inrättande av vissa, särskildaorgan inom frikommunsförsöket, särskilda organ under f.ex. en distriktsnämnd.Detta tillstyrks av utskottet. Det tredje lagförslaget innebär att stiftelse, somförvaltas av kommun eller landstingskommun ingående i frikommunsförsöket, skallvara undantagen från tillsyn enligt lagen 1929:116, som gäller tillsyn överstiftelser. Förutsättningen är att stiftelsens förmögenhet är . Här uttalar utskottet att vederbörande kommun till skalllämna ett underlag om stiftelsens aktuella förmögenhetssfällning för attlänsstyrelsen skall kunna fatta beslut om undantag. Prot.1985/86:87 Det fjärde lagförslaget slufligen innebär ökade befogenheter enligt 26februari 1986 djurskyddslagen för miljö- och hälsoskyddsnämnden iförsökskommunerna. ~ Förslaget innebär ocksåatt miljö- och hälsoskyddsnämnden vid sidan av Vissakommunala frå- ,.. , , ,, , , . lansstyrelsen skall kunna ta hand om vissa frågor som nuendast ligger pa gorm. länsstyrelsen.Det kan innebära en förenklad och snabbare handläggningstid, och därigenom kanbl. a. förhindras att djur utsätts för onödigt lidande. Utskottet tillstyrker det här förslaget med reservafion avmoderaterna. I reservation 1 anser att det i det inhämtadeyttrandet från jordbruksutskottet bedöms att kommunerna kommer att ha tillgångtill veterinärmedicinsk expertis. Reservanterna anser aff det för bedömning avdessa ärenden också fordras juridisk expertis, så att ärendena blir handlagdapå ett riktigt sätt ur rättssäkerhetssynpunkt. Utskottet, som inte villnedvärdera eller förringa kommunernas juridiska kompetens, tillstyrker propositionenäven i denna del. Med anledning av ett antal motioner om det kommunalapartistödet uttalar ett enigt utskott att en översyn av det kommunalapartistödet nu bör komma fill stånd, att en sådan gemensam översyn bör föregåsav partiöverläggningar och att detta ges regeringen till känna.