prot · G909162 · 1985-12-31 00:00:00 — De här berörda högskolorna kommer därför att bli betydligt ensidigaretill sin karaktär genom denna operation. De närmar sig något de collegeskolorsom och gärna talar om. Vi anseremellertid att det är viktigt att behålla en ämnesmässig bredd också på demindre högskolorna.Vi anser att det nu föreliggande förslaget därför är mycketbeklagligt. Det är, herr talman, ett förslag som dessvärre kommeratt vinnabifall. Formellt är det visserligen bara socialdemokraterna som står bakomförslaget-och socialdemokraterna är ju i minoritet i denna kammare. Men genomatt avstå i de vitala omröstningarna, kominer moderata samlingspartiet ochfolkpartiet i praktiken att medverka till nedläggningen av Prot.1985/86:162 4junil986 Lokalisering av grundskollärariinjen, rn. Prot.1985/86:162 4junil986 Lokalisering av grundskollärariinjen, rn. Jag tycker att det viktigt att slå fast att ävendessa partier måste bära del fulla ansvaret för vad som kommer att hända på debåda högskoleorterna. Del motiv som anförts av moderata samlingspartiet ochfolkpartiet för att genom passivitet i omröstningarna medverka tillnedläggning av dessa lärarutbildningar är att man inte är nöjd med deninriktning som lärarutbildningen har fått genom det beslut som fattades härförra året. Ända sedan de stora sammandrabbningarna om dessa frågorför har det för mig varit en gåta hur moderata samlingspartiet ochfolkpartiet har kunnat hävda att den lärarutbildning som då togställning till skulle innebära en försämring av kvaliteten. Lika gåtfullt ärdel på vilket sätt de förslag som moderata samlingspartiet och stårför - som repeteras i reservationerna till delta betänkande - skulle innebäraen högre kvalitet. Vad och föreslår är en lärarutbildningsom baseras på principen att rnan skall ha utbildning i tre ämnen med normalt40 poäng i varje. Utbildning i tre ämnen med 40 poäng i vartdera ämnet äralltså att anse som god kvalitet. Utbildning i tre ämnen med 40 poäng i varjeplus ytterligare ett ämne med 20 poäng, är plötsligt dålig kvalitet. Vad moderateroch folkpartister alltså kan berätta för lärarstuden-ter är att de, om deskaffar sig utbildning i tre ämnen med 40 poäng i vartdera ämnet, har godaämneskunskaper. Men om de skulle läsa till och skaffa sig 20 poäng iytterligare ett ämne, har de dåliga ämneskunskaper. Jag förslår alt moderateroch folkpartister inte gärna går in på detaljer när de talar om dessa frågor.Det niåste ju vara fullständigt obegripligt för vanliga lärarstuderande hurderas ämneskunskaper plötsligt kan försämras orn de förvärvar kunskaper somomfattar 20 poäng i ytterligare ett ämne. Detta innebär nämligen inte - somYlva alldeles försökte göra gällande - att lärarna skallundervisa i fyra ämnen. Något sådant beslut har aldrig fattats av riksdagen.Jag tror inte att nägot av de partier som står bakom förslaget till dennalärarutbildning skulle rekommendera att lärare normalt skall undervisa i fyraämnen. Det kan naturligtvis hända att de kommer att göra det, lika väl som detskulle kunna hända i fråga om det moderata och folkpartistiska förslaget tillutbildning. Skillnaden är bara den att lärare enligt den moderata ochfolkpartistiska modellen skulle fä fortsätta alt göra som alltför ofta sker , nämligen att undervisa i ämnen i vilka de inte har någon utbildning alls.Frågan kvarstår varför en ytterligare utbildning på 20 poäng leder till sämreämneskunskaper. Kanske får vi här en förklaring pä denna gåta. Den andra stora skillnaden är att moderater ochfolkpartister avvisar tanken på en utbildning för lärare på med tvåinriktningar och i stället i princip vill ha en låg- och mellansladieutbildning- alltså en klasslärarutbildning - samt en utbildning för högstadium ochgymnasium. Eftersom det rimligen bör finnas någon form av samspel mellanlärarutbildningen och hur skolsystemet i praktiken ser ut, föreställer jag migatt man från moderat och folkpartistiskt håll har en vision om en skola som ärtudelad. Den ena delen skulle bestå av det nuvarande låg- och mellanstadiet,och den andra av högstadium och gymnasium. En sådan skola har vi ju haft. Jaghar själv gått i den. Då hette det folkskola och läroverk.Såvitt jag förslår Lokalisering a v grundskollärariinjen, rn. vill moderaternaoch basera lärarutbildningen på utbildning av Prot. 1985/86:162folkskollärare och läroverkslärare. Orn moderater och folkpartister villriva upp grundskolereforrnen bör de ge besked orn det. De villuppenbarligen ha en lärarutbildning som inte är förenad med grundskolsystemet. I detta betänkande finns också en reservation som gällerutbildningen av gymnasielärare, och det ligger säkert inycket i de tankar sorndär förs fram. Det pågår emellertid en översyn av gymnasielärarutbildningen,och det vore naturligtvis fel av att nu springa före och ta ställningtill hur den skall utformas. En reservation som har bilrätt handlar ombetygen i ämneskunskap för lärare. Tyvärr har fattat beslut orn attavskaffa dessa betyg, och detta beslut var en häpnadsväckandeinkonsekvens,vilket redan har kommenterats. Här uttalar vi oss för att manskall tillmäta skicklighet större betydelse än förtjänst, och vi är i dennakammare rörande eniga om vikten av goda ämneskunskaper. I samma andetag tarrnan bort betygen i ämneskunskap, inte generellt på högskolan utan just förlärare. Socialdemokrater och kommunister anser tydligen alt andra kategorier avhögskoleutbildade fortfarande behöver betyg, rnen just för lärarna ärämneskunskaperna inte sä pass viktiga att de bör betygsättas och därmed spelaen roll för meriteringen. Detta är ett fullständigt obegripligt ställningstagande,och det är beklagligt att har fattat detta beslut. Vi ställer oss icenterpartiet bakom förslaget om en återgång till vad som gällde tidigare. Med dessa ord. herr talrnan, ber jag att fä yrka bifalltill de reservationer som jag och har biträtt. Idetta anförande instämde (). 158YLVA () replik: är ett inycket illustrativtexempel på att när argumentationen är svag höjer man rösten. Han uppammarspöken från det förflutna och talar om folkskola kontra läroverk. Det som ligger bakom ställningstagande närdel gäller satsningen på kvalitet för högstadielärarna är naturligtvis att vianser att det efter mellanstadiet krävs en fördjupning i ämnena och att detdärmed behövs ämneslärare. Vi anser att tre ämnen med 40 poäng i varje är vad enlärare klarar av att hålla sig ä jour med. När det gäller t. ex. främmandespråk är det nästan en omöjlighet att hålla kunskaperna levande i mer än tvåspråk. Att följa utvecklingen i två främmande språk är faktiskt en ganskaarbetsam uppgift för en ämneslärare. Det är omöjligt alt klara fyra ämnen, somnu läggs på dem. Därmed försämras kvaliteten. berörde inte alls min fråga om var liden förutbildning i läsinlärningsmetodik skall tas. Om lärare skall la emot eleverfrån årskurs 4. är del självklart att de måste vara mycket väl insatta iläsinlärningsmetodik, och den utbildningstiden måste tas någonstans. ställningstagande till lokaliseringarna äratt vi inte vill ta något som helst ansvar för den utbildning som förespråkas idetta betänkande. Prot.1985/86:162 har visat att det är fullt möjligt att fatta beslut om en annanlärarutbildning. Lokalisering uv grundskollärariinjen, rn. och ikonsekvens därmed tar vi självfallet inte ställning till lokalisering av enutbildning som vi inte är intresserade av att få till stånd. 159 () replik: Jag vet inte om jag var mera högljudd än vadsom anses passande i den här kammaren. Jag tror inte det. Däremot drog jagvissa slutsatser av de reservationer som och folkpartisterna harfogat till betänkandet. Jag kan bara konstatera att det av de reservationernaframgår att reservanterna i varje fall vad lärarutbildningen anbelangar anseratt sambandet mellan högstadium och gymnasium är starkare och viktigare änsambandet mellan nuvarande tre delar, låg-, mellan- ochhögstadium. Reservanterna tycker att det är viktigare att markera sambandetmellan högskola och gymnasieskola i lärarutbildningen. Detta måste avspeglas isynen på hur utbildningen egentligen borde se ut. Den vision man då får av denungdomsskola som står i samklang rned den lärarutbildning ni förordar är dengamla indelningen i folkskola och gymnasieskola. Jag kallar det inte förspöken. Det ordet får stå för , rnen var och en kan dra sinaslutsatser. Den folkpartistiska satsningen på kvalitet är alltså attlärarna skall ha 20 poäng sämre ämneskunskaper än vad majoritet stårför. Jag har litet svårt att förstå att ytterligare 20 poängs ämnesutbildningskall leda till sämre ämneskunskaper och sämre kvalitet. Det innebär inte, somYlva hävdade, att lärarna skall undervisa i fyra ämnen. Det ärsäkert inte alls lämpligt. De har alltså en utbildning i botten med 40 poäng itre ämnen och dessutom ett reservämne, skulle jag vilja kalla det, rned 20poäng som de vid behov kan undervisa i. Vad som händer är att alltförniånga lärare alltför ofta undervisar i ämnen som de över huvud taget inte harnågon utbildning i. Det är klart att med den modell som moderater ochfolkpartister förordar kommer denna typ av kvackning att bli vanligare än medden lärarutbildning vi har beslutat om. På vad sätt kvackning - undervisning iämnen sorn man inte har någon utbildning i alls - skulle vara bättre än om manundervisar i ämnen där man i varje fall har 20 poängs utbildning, förstår jaginte heller. kvalitetsbegrepp är i detta fall svårt att förstå. Det är inte heller så att ämneslärare skall ersättaklasslärare från årskurs 4. Tanken är alt de skall kunna gå ned till fjärdeklass och undervisa i sina ämnen. Det innebär att läsinlärningen självklartskall bedrivas av de lärare som är specialutbildade för detta. Om ämneslärarnagår ned till fjärde klass är det för att undervisa i de ämnen de har kompetensför. vill jag bara konstateraatt och folkpartisterna i praktiken medverkar till nedläggningen avlärarutbildningarna i och . 160YLVA () replik: När det gäller sambandet mellan de olikastadierna är det inte alls på det sättet att vi undviker att ta ansvar förstudieövergångarna. Om hade studerat våra motioner och vårareservationer, hade han sett att vi sagt alt det skall vara möjligt förhögstadielärarna alt ta emot elever från årskurs 6om det befinns lämpligt. Vad socialdemokrater och centerpartister ,1985/86:162 däremotgör är att bygga vattentäta skott mellan högstadium och gymnasium, 4 juni1986 Lokalisering av grundskollärariinjen, m. rn. i och medatt man omöjliggör för högstadielärarna att få behörighet i att " Detta åstadkoms i när de allra flesta högstadieelevergår vidare till gymnasieskolan. Vi tycker inte att det är Jag tycker att avslöjar ganska grovokunnighet om vad det innebär att ta emot en årskurs 4. En lärare somundervisar i årskurs 4, oavsett vilket ämne det gäller, kan inte vara okunnigom läsinlärningens metodik. Självklart måste en lärare som undervisar så ungaelever vara väl insatt och ha utbildning i läsinlärningens metodik. 161 () replik: Jag måste säga alt jag häpnar när jag hörYlva beskriva den lärarutbildning som har fattat beslutom. i debatten hävdade att vi skulle ha beslutat attlärarna skulle undervisa i fyra ämnen. Det är alltså fel - jag hoppas att vi ärense om det. Något sådant beslut finns inte, och något sådant vore naturligtvisorimligt. berättar för oss att lärarutbildningeninnebär vattentäta skott mellan grundskola och gymnasium och att man omöjliggörför högstadielärare att undervisa i gymnasieskolan, när det faktiskt i beslutet- på förslag - uttryckligen sades att man skall underlätta att skapadubbel behörighet. Man får ju inte, vare sig med modell eller medvår modell, automatiskt behörighet att undervisa i gymnasieskolan därför har utbildat sig till högstadielärare. Men enligt bägge förslagen är detfullt möjligt att skaffa sig dubbel behörighet. Även på den punkten har YlvaAnnerstedt uppenbarligen missuppfattat innebörden i beslut. Qm vi får resonera här ett tag till kanske att alla de önskemål hon har tillgodoses av det beslut riksdagenfattat och vi blir alldeles överens. Ämneskvaliteten är bättre iriksdagsbeslutet än i modell. Det finns inget beslut om att manskall undervisa i fyra ämnen. Det finns inga vattentäta skott mellan grundskolaoch gymnasieskola och det är inte meningen att senarelärarna skall gä ned ochersätta klasslärarna i årskurs 4. Efter detta kanske det inte kvarstår någrabekymmer. Tredje vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligarereplik. 162BJÖRN (vpk): Den nya utbildningen för lärare i grundskolanskall betraktas som en utbildningslinje. Att linjen sedan har två grenar kaninte förhindra att utbildningen ges en linjekaraktär. Även om inte bådagrenarna förläggs till en och samma utbildningsort kan man hävdalinjebegreppet. Dessa utgångspunkter i fråga om den nya lärarutbildningensyttre struktur tror jag att propositionsförfattaren och jag är ense om. Men härslutar enigheten i ord. Från vpk:ssida menar vi att dessa utgångspunkter gott och väl gör det Prot.1985/86:162 möjligt att förlägga den nya grundskollärarutbildningen tillockså Gävle- Lokalisering av grundskollärariinjen, rn. Vi anser alt det sorn är avgörande för linjekaraklären är den yttrestrukturen på utbildningen, rnen avgörande för den yttre strukturen är ju densubstans rnan ger utbildningen. Man gör ett tankefel om man tror att yttreramar avgör sammanhållningen av studievägar i högskolan. Det är tråkigt att socialdemokraterna inte inser deltautan hävdar en felaktig ståndpunkt i detta avseende för all motivera ennedläggning av lärarutbildningarna i och . Det finns flera skäl som talar för en fortsattlärarutbildning vid de nu aktuella högskolorna. Vi har tillsammans medcenterpartiet angivit ytterligare några av dem i reservationer till detbetänkande vi nu behandlar. Enligt min mening gör socialdemokraterna alltså dels ett tankefel,dels fattar de ett regionalpolitiskt sett felaktigt beslut i frågan om attlägga ned lärarutbildningarna i och . Detta är ytterstgodtagbara skäl för utskottsmajoriteten, som i lokaliseringsfrågan utgörs avsocialdemokraterna, att söka korrigera sin ståndpunkt - del finns ju tid tilldet. Men det borde också mana moderater och folkpartister alt söka enståndpunkt i frågan,Dessa båda partier är helt och hållet hållningslösa i frågaom lokalisering av utbildning för lärare i . Det är beklagligt altmoderater och folkpartister fullständigt struntar i denna fråga. Det drabbarenbart högskolorna i , och . Agerandet är för mig bekant iuibildningspoliiiska frågor. På exakt samma sätt gjorde då detgällde nedläggningen av tandläkarutbildningen i . De fick då för sinavsaknad av politik utslå hård kritik av bl. a. dåvarandeföreträdare i utbildningspolitiska frågor, , en klok rnan. Som skäl för att inte ta ställning i lokaliseringsfrågananger och att de vill ha en annan utbildningsmodell förlärare i . Men kära nån då, hur föreslår inte partieri denna riksdag olika modeller på olika verksamheter, men har trots dettasynpunkter på var verksamheten bör förläggas även om den inte antar just denmodell man själv föreslagit. Jag frågar: Hur skulle man kunna föra endecentraliseringspolitik i vad galler statlig verksamhet om man villkorade formenför denna verksamhet? Vad och egentligen gör ilokaliseringsfrågan förutom att svika och är alt låtasocialdemokraterna stå för den politik de inte själva törs stå för. Dettaförhållningssätt gagnar politikerförakt, och jag beklagar detta. Slutligennågra ord om ämneslärarutbildningen. Regeringen föreslår att ämneslärarutbildningen i Karlstadläggs ned. Vi har ett förhållande som innebär att de allra flesta eleverfrån går vidare till gymnasieskolan. Jag skall inte i del härsammanhanget orda om orsakerna till detta förhållande, utan konstatera att såär fallet. Denna situation ställer krav på bl. a. samarbete mellanlärare i grundskola och gymnasieskola. De bör åtminstone känna väl tillvarandras undervisningsvillkor. Den nya grundskollärarutbildningen kommer attbedrivas i . Det vore ur bl. a. samverkansaspekten vällovligt förskolväsendet LokaUsering av grundskollärariinjen, rn. alt ocksåämneslärarutbildningen finge vara kvar i . Genom att Prot.1985/86:162 behålla ämneslärarutbildningen i skulle man kunna skapa enmodell för samverkan och erfarenhetsutbyte mellan två olikalärarutbildningar också utanför universitetssfären.- Jag måste också i detta fall beklaga att varkenfolkpartiet eller moderata samlingspartiet har någon åsikt i denna fråga. Manfår väl förmoda att de även i vad gäller ämneslärarutbildningen eftersträvar enmodell som är så steril att den inte tål att prövas i lokaliseringshänseendeens i fråga om , som inte är en universitetsort utan har en mindrehögskola. Jag ber att få yrkabifall till de reservationer som bär mitt namn i det betänkande vi nubehandlar. Anf.163 (): Vad vi vill med skall naturligtvis varautgångspunkt när vi utformar lärarutbildningen. För oss som har kämpat för enny lärarutbildning för lärare har behov varit avgörande.Vi har då utgått från läroplanens mål och riktlinjer. Vi hade, som sagts, här i kammaren för ett är sedan enintensiv debatt om den nya lärarutbildningen. angav de utgångspunkter sorn skall gälla för denfortsatta planeringen. Bakom beslut stod socialdemokraterna,och kommunisterna. Jag noterar att denöverenskommelsen ligger fast. Jag skall inte nu upprepa motiveringarna utannöjer mig med att hänvisa till de utförliga redovisningar som gjordes vidfjolårets debatt av företrädare för nämnda tre partier. vill och riva upp det beslutriksdagen fattade . Deras plädering nu överensstämmer till alla delar medde åsikter de framförde . Deras förslag avvisades av då, ochjag finner inte att någonting har kommit fram som ger anledning attändra uppfattning. Tvärtom, under det år som gått har planeringsarbetet för dennya lärarutbildningen igångsatts, och mitt bestämda intryck är att uppslutningenbakom den beslutade reformen har stärkts . Den beslutade reformeringen av lärarutbildningen är välanpassad till behov. Det är viktigt att den kan genomföras inomangiven tid. Det dröjer ändå innan de första lärarna, utbildadeenligt den nya ordningen, är ute pä arbetsmarknaden. Den nya lärarutbildningen innebär enkvalitetsförstärkning. Jag hävdar det med bestämdhet, av två skäl. För detförsta innebär reformen, som har redovisat, en förlängningav utbildningen, i vissa fall en väsentlig förlängning. För det andra skall dennya utbildningen bättre anpassas till de uppgifter som lärarna i grundskolanställs inför än dagens utbildning gör. Skolan skall förmedla kunskap och fostran. Den skallfrämja elevens personliga och sociala utveckling. Det är stimulerande men ocksåsvåra uppgifter. Det är viktigt att vi verkligen uppmärksammar alt lärarrollenär svår. Lärarna behöver därför en gedigen utbildning. Det är också viktigt attlärarna kan uppleva att de har stöd och förståelse från såväl politiker somföräldrar. Lokalisering av grundskollärariinjen, m. rn. Lärarutbildningen måste också ge lärarkandidaternakunskaper om de rnål och riktlinjer som faktiskt gäller för grundskolan.Debatten om den nya lärarutbildningen har givit anledning till att mer äntidigare analysera de tankar som ligger till grund för läroplanens mål ochriktlinjer. Den kunskapssyn och människosyn som har inspirerat tillutformningen av dagens grundskola har därmed lyfts fram i debatten. Jag tyckeratt del har varit välgörande. Motsättningar har kommit . Somligabeklagar det, men jag menar att den enighet som bara är skenbar, den som berorpä frånvaro av debatt, inte är mycket värd. Vi har alltså fått en fördjupaddebatt om skolans mål, och det välkomnar jag. Låt mig i anslutning till det här göra ett litet påpekandemed anledning av plädering här tidigare. Hon talade om att delvar svårt nog att följa utvecklingen i två främmande språk och sade precisdärefter att den nya lärarutbildningen föreskriver att man skall undervisa ifyra ämnen. gav därmed ett intryck av att den nyalärarutbildningen omfattar fyra främmande språk. När det gällerspråkutbildningen har jag uppfattat att vi egentligen är överens. Det är ju ifråga om NO- och SO-ämnena som meningsskiljaktigheterna kommer till uttryck. Efter den kommentaren vill jag gä över till det ärendesorn egentligen omfattas av dagens betänkande, nämligen lokalisering av den nyagrundskollärarutbildningen. Enligt förslaget förläggs utbildningen till 13orter. Det innebär en reducering med två utbildningsorter. Att lägga ned utbildning på en ort är alltid en svår ochsmärtsam process, det vet vi. Ändå är det ibland nödvändigt att vidta sådanaåtgärder.I det här fallet finns det två tungt vägande orsaker till dagensförslag. För det första sjunker elevantalet i . Detleder till ett minskal behov av lärare. Dimensioneringen av lärarutbildningenniåste också minska, om vi inte skall utbilda för arbetslöshet. Det är välingen som vill det. För det andra krävs att den nya lärarutbildningen får entillfredsställande basorganisation på varje utbildningsort. Antalet elevplatserfår därför inte sättas alltför lågt vid lärarhögskolorna. Det är en viktigkvalitetsfråga. När vi kommit fram till att antalet utbildningsorter måstereduceras, har vi stått inför den svåra uppgiften att bestämma vilka orter somskall beröras. Vi har kommit fram till att lärarutbildningen vid högskolorna iKalmar och bör upphöra. Vid detta val av orter har en viktigutgångspunkt varit att bibehålla en så god regional balans i utbudet avlärarutbildning som möjligt. och har också bedömts varaorter, där man har goda förutsättningar att bygga ut andra utbildningar somkompensation för det bortfall nedläggningen av lärarutbildningen innebär.Utskottet redovisar utförligt vilka utbildningar som har kommit till under detsenaste året och vilka utbildningar som planeras för ochKalmar. Utskottet understryker också det uttalande som utbildningsministerngjort i propositionen, att målet bör vara att nya utbildningar skall etablerasvid högskolorna i och i minst den omfattning sommotsvarar den nuvarande klasslärarutbildningen. Utskottet betonar vidare attsatsningar vid dessa högskolor bör omfatta, inte bara utbildningar i ekonomioch teknik, ulan även utbildning inom den humanistiska ochsamhällsvetenskapliga sektorn i övrigt. angelägetatt försöka föra in humanistiska ämnen i traditionell teknisk utbildning,framhåller utskottet. Med de möjligheter till nya utvidgade insatser vidhögskolorna i och som således föreligger räknar jag medatt dessa högskolor skall kunna upprätthålla en verksamhet med bibehållen volymäven efter nedläggning av klasslärarutbildningen. Med dettayrkar jag bifall till utskottets hemställan i betänkande 27. Får jag sedan med anledning av och BjörnSamuelsons inlägg göra följande kommentar. När det gäller behovet av lärareunder gör tydligen och vpk en annan bedömning änutskottets majoritet. Men deras bedömning bygger på ett antagande, nämligen attskolväsendet skall få behålla lika stora resurser för driftskostnader som ,trots att antalet elever sjunker kraftigt. Det är inte en realistiskutgångspunkt. Som bekant har diskuterat den härfrågan. Riksdagsmajoriteten avslog förslaget om oförändrade resurser tillgrundskolan i ett läge dä elevantalet minskar. Vi måste därför räkna med attbehovet av lärare kommer att minska. Det är med utgångspunkt i dettaförhållande som regeringen kommit fram till att antalet utbildningsplatsermåste reduceras. Detta grundas på en utförlig analys som UHÄ hargjort. Ingenhar glädje av att utbilda för arbetslöshet. I reservationerna 3 och 4 framhålls att det är viktigt attde mindre högskolorna inte blir ensidigt inriktade mot lokall anpassade tekniskekonomiskautbildningar. Del betonade också mycket kraftigt i sitt inlägg.Jag instämmer i det. Det gör också utbildningsutskottets majoritet. Viunderstryker att det är viktigt att humanistisk och samhällsvetenskapligutbildning anordnas i och . Med det uttalandet tycker jagfaktiskt att och vpk borde ha kunnat avstå från reservationerna 6 och7.