prot · G90931 · 1985-12-31 00:00:00 — Den kan lämpligen användas för att presentera samlingarna avmodern svensk, men också övrig nordisk, konst. Enligt styrelsen för statens konstmuseer kan en sådantillbyggnad göras i direkt anslutning till museet på . Dessutomframhåller både statens konstmuseer och i sina remissvarmuseets brist på lagerlokaler och pekar på att museet saknar ordentlig entréoch reception. Tyvärr finns inte några medel till någon tillbyggnad . Men vi anser att man måste planera för framtida satsningar. Det finns förövrigt privata bidragsgivare som uttalat intresse för projektet. Våruppfattning är att en markerad viljeinriktning från sida skulleaktivera dessa . Jag yrkar bifall till reservationtill förmån för motion 864, Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 66 (vpk): Exploateringen av silvermalm varett desperat försök att ekonomisera . Det jättelikakalhygge, som växte fram där skogen höggs ner för att få fram kolved tillhyttans behov, har ännu inte återbeskogats med barrskog. Vissa lämningar efterden led som användes vid silvertransporterna finns också kvar, Silvermalmsbrytningen är en del av bygdens historia.Silvervägen och är nyskapade namn som påminner oss i omdet gamla namnet Silbojåkk, I finns redan många föremål från gruv- ochbruksdriften. Självfallet är det ur alla synvinklar värdefullt omdokumentationen av silververk och av hur villkoren för de arbetandevid gruvdrift och transporter tedde sig hålls samlad på ett ställe. Dennaviljeinriktning ledde till den motion som kulturutskottet nu avstyrker. hänvisar i sitt betänkande till detfjällmuseum som avses att bli ett specialmuseum för fjällregionen i . Det är klart att man som norrbottning är glad översatsningen i . Naturligtvis har ett specialmuseum för fjäll- ochsamehistoria en stor betydelse för länet och för . Säkeriigen kommerNasafjäll att tas fram som en intressant del av den svenska fjällregionen viddetta museum. finns i ett redan etablerat, mycket välskött museum.Silvermuseet. Där finns redan ett stort antal föremål från Nasafjällsdriftensdagar. Ett bifall till min motion skulle ha varit ett värdefullt bidrag för attytterligare utveckla . Jag vill med detta, herr talman, yrka bifall tillreservation 1 till kulturutskottets betänkande 1985/86:3. 67INGRID (): En levande museiverksamhet är ett nödvändigtvillkor både för att bevara vårt kulturarv och för att ge alla människortillfälle att njuta av konst i dess olika former. Det är därför inte förvånandeatt kulturutskottet får motioner att behandla vilka tar upp önskemålom nya museer eller andra frågor som är relaterade till museiverksamheten ivårt land. I det nu aktuella betänkandet, nr 3, behandlas bl. a.önskemål om ett invandrarmuseum, om ett varvsmuseum i och omdokumentation av silvermalmsbrytningen i . Dessa önskemål är säkert vällovliga i sina krav på attviktiga kulturföreteelser bör dokumenteras i någon form. Utskottet har intevelat föreslå att bifalla motionerna, och jag skall med några ordmotivera utskottets ställningstagande. har fått i uppdrag attutreda de centrala museernas uppgifter och ansvar för landets museiväsende.Utskottet, som finner det angeläget att invandrarnas kulturer ochsamhällsförhållanden dokumenteras, har noterat att denna fråga kommer attbehandlas i anslutning till museiutredningens arbete. har ocksåpekat på att det inte är en lätt uppgift att sammanställa sådan dokumentation.På grund av tidigare erfarenheter från sina hemländer har invandrarna mångagånger svårt att förstå att deras erfarenheter kan ha ett värde för framtidenoch att brev och annan skriftlig dokumentation bör bevaras. Just sådana sakerhar en tendens att försvinna, och det är angeläget att sä inte sker. Frågan om ett varvsmuseum i har varit uppe iriksdagen . En särskild kommitté, utsedd avkommunstyrelsen i , har haft i uppdrag att utreda frågan och haröverlämnat en rapport med förslag om bildande av en särskild stiftelse.Stiftelsen varvsmuseum. Denna rapport är föremål förberedning, och någon särskild åtgärd behöver därför inte vidtas av . Ett museum om silvermalmsbrytningen i föreslås,som vi hörde, i en motion av och det bör enligt förslaget kunnaförläggas till . Som sade bildades enstiftelse. Stiftelsen fjäll- och samemuseum, som skall vara huvudmanför ett specialmuseum för fjällregionen i . Investeringskostnadernauppgår till hela 66,5 milj. kr. och finansieras huvudsakligen medregionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska medel. Utskottet förutsätter isin skrivning att epoken med silvermalmsbrytning i kommer attdokumenteras i detta museum. Dessutom måste utskottet liksom i övrigtvara restriktiv när det gäller medel för byggande av helt nya museer. Utskottet har också behandlat en motion av . som föreslår att möjligheterna att bygga ut skall utredas,något som vi också just har hört. Målet skulle vara att få till stånd ettstatligt museum för svensk nutidskonst. Jag anser själv att det är viktigt attvi får möjlighet att samlat exponera en större del avden svenska moderna konsten. Nuvarande förhållanden och begränsat utställningsutrymmehindrar att hålla ett tillräckligt stort material permanenttillgängligt för allmänheten, och mycket finns lagrat i museets magasin. Utskottet har vid behandlingen av motionen inhämtatupplysningar såväl från som från statens konstmuseer. I bäggeyttrandena framkommer besvikelser över att nuvarande utställningslokaler inteär tillfredsställande och man framhåller att vissa åtgärder måste prioriteras.Bl. a. måste i första hand kHmatförhållandena förbättras, så att nuvarandesamlingar inte förstörs. Lagerlokalerna är för små och i övrigt ocksåotillfredsställande. Även entréförhållandena måste förbättras. Alla som har varitpå måste slås av häpnad inför bristen på sådana utrymmen somvanligtvis tillhör ett museums entré. Utskottet finner det angeläget att en upprustning avModerna museet kommer till stånd. Frågan om en utbyggnad, som motionen ju iförsta hand tog upp, ser utskottet i ett större museipoHtiskt sammanhang. För de statliga museerna innebär nuvarande planering attinvesteringsutrymmet i första hand skallägnas åt två stora, redan beslutade projekt. Det gäller nybyggnad av Wasamuseetoch om- och tillbyggnad av . Vidare upprustas , ochFotografiska museet byggs om. Det finns åtskilliga hål att stoppa museipengar i, ochdärför måste alltid prioriteringar ske. Detta hindrar inte att det är avstörsta betydelse att vår tids nationella konst kan visas på etttillfredsställande sätt och under lämpliga förhållanden. Men tiden är enligtutskottets mening inte mogen att redan nu börja utreda frågan. Moderna museetär en inspirationskälla för många aktivt verkande konstnärer och en glädjekällaför många, både invånare och turister, i vår huvudstad. Låt mig lägga till: För några veckor sedankunde vi se gamla, vackra segelfartyg på . Kulturutskottetframhöll att det kulturarv som vår äldre sjöfart representerar måsteuppmärksammas, mot bakgrund av sjöfartens betydelse förr och och med hänsyntill de stora grupper av människor som haft sin utkomst av näringen. Ansvaretför att följa denna utveckling ligger på statens museum.Utskottet tycker också nu att det är angeläget att det, vid sidan av museernasdokumentation och belysning av sjöfartens historia, bedrivs aktiviteter i syfteatt bevara fartyg. Därtill kan läggas att många enskilda och föreningar avolika slag lägger ner ett självuppoffrande arbete på att rädda gamla fartyg avolika slag. Med detta vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan i dess helhet och avslag på reservationerna. 68PAUL LESTANDER (vpk) replik; Mitt förslag gick ut på att det skulle sättasupp en permanent utställning baserad på det material som tagits fram vid dearkeologiska utgrävningarna i Silbojåkk i samband med regleringen av Sädvajaureoch att den utställningen skulle placeras på i . Det är klart att det behövs prioriteringar, men jag utgårfrån - som säkert också märker vid ett studium av mittanförande - att kommer att få en spegling i fjällmuseet i ,som en intressant del av fjällvärlden i allmänhet. Men ochsilververkets historia är så intimt sammanbunden med historia att detär en uppenbarbrist om de viktiga delarna skulle styckas sönder och någon del av Prot.1985/86:31 de arkeologiska fynden skulle föras bort utanför kommungränserna,särskilt när det finns ett mycket bra museum att placeradem i, där redan majoriteten av alla föremål som går att få fram från den härkulturhistoriska epoken finns. 69 () replik: Jag kan förstå , som finner detangeläget att bibehålla fynden nära den ort där de en gång har tagits fram.Samma förhållande märker vi inom hela museiområdet. Göteborgarna vill t. ex.att Varvsmuseet skall ligga i . Var och en vill dokumentera företeelserinom den egna orten och kommunen, och det förstår jag. kan man se det hela ur en annan synvinkel. Närdet växer fram ett stort och intressant museum i , som då representerarhela fjällvärlden och samekulturen därtill, kommer det att få väldigt mångabesökare. Med all sannolikhet kommer en förläggning avNasafjällsfyndigheterna till Jokkmokksmuseel att kunna medföra att många flermänniskor än bygdens och dem som besöker just får tillfälle att ta delav det värdefulla materialet. Detta ville jag bara lägga till de motiveringarav utskottet som jag tidigare framförde. 70 (vpk) replik: Jag avser inte att inågon del tala mot Jokkmokksmuseet, utan för i . 71MARGARETA (): Varför har vi från besväratriksdagen med en motion om ett nytt riksmuseum, när vi vet att det är angelägetatt spara inom alla områden? Det finns naturligtvis flera svar på den frågan,men ett är att av alla utrikes födda i landet, dvs. omkring 220 000personer, bor i vårt län. 1 bor nu omkring 18 000 av dessautrikes födda, och de utgör av kommunens befolkning. Detta är alltså en förklaring till att idén om ettinvandrarmuseum med nära anknytning till forskning om invandring väcktes iBotkyrka kommunfullmäktige och att riksdagsmän från fört frågantill . I vårt län finns mänga och skiftande erfarenheter avinvandring- inte minst från de senaste årfiondena. Vi har sett åtskilligapositiva effekter men också mött svårlösta problem. Vad händer i ett modernt industrisamhälle där en stor delav invånarna har sina rötter i en helt annan kultur? Vad krävs för att vi nu och skall kunna getillräckligt utrymme för olika kulturyttringar? Hur mångai känner assyriernas/syrianernas stolta historia? Hur skall vi kunna ta till vara de unika möjligheter somvåra invandrare för med sig hit? Det är en lång och mödosam väg att finna sin plats i ettnytt land. Det skulle bli lättare om man upptäckte att det nya hemlandet inteär främmande för det 6 protokoll 1985/86:31 -32 Prot.1985/86:31 egna landets kultur och historia utan har samlat in kunskaper omdetta. Man skulle kunna söka efter delar av sin egen historia- och känna stolthet över den även i sitt nya hemland. Vi svenskar skulle ocksåfå lättare att förstå våra nya grannar och arbetskamrater. Vi har ju sett hurmotsättningar mellan olika grupper kan utvecklas och få helt förödandekonsekvenser. Vi vet också att det finns personer och grupper som sprider rentrasistiska budskap. Kunskap om varandras ohka ursprung måste vara ett viktigtbidrag till att motverka motsättningar mellan människor. Man blir rädd om denmänniska som man ser som sin kompis. ansvar för en lyckad invandring är stort.Kommer vi att få uppleva ett rikt och mångfasetterat kulturliv, som ger utrymmeför förståelse och samarbete mellan olika grupper inom landet och mellannationerna? Vi motionärer finner det anmärkningsvärt att Sverigesaknar ett centralt museum om invandringen i landet. Sedan mycket lång tidtillbaka har människor kommit hit av olika skäl. Men vi har ingen samladdokumentation eller forskning om invandring. Det måste vara angeläget att rådabot på denna brist, särskilt med hänsyn till de snabba förändringar somutvecklingen inom många områden för med sig. Vi behöver nu mer än någonsingårdagens historia, eftersom mycket i historien inte får upprepas. Vi har därför begärt en utredning om inrättande av ettinvandrarmuseum. Det är bra att i sin utredning om centrala museernu tar upp frågan om en dokumentation av invandrarnas kulturer. Min förhoppningär att snart skall lägga fram förslag om hur arbetet med en sådandokumentation skall genomföras. Jag ser det som en viktig del - ett förstasteg- mot ett centralt invandrarmuseum, och jag kan därför yrka bifalltill utskottets förslag på denna punkt. Till slut några ord om lokaliseringen; Visäger i motionen att det skulle vara lämpligt att förlägga museet tillStockholms län och . Flera faktorer motiverar denlokaliseringen, men framför allt det förhållandet att många skulle kunna fådirekt nytta av ett invandrarmuseum i . Det skulle blilättillgängligt för många, både invandrare och svenskar som har kontakt medinvandrare i skolor och på arbetsplatser. De skulle kunna ta del avutställningar, dokumentation och andra aktiviteter, och många skulle ocksåkunna medverka i aktiviteterna. Forskare och andra som skulle komma att samarbeta med ettinvandrarmuseum beläget i en invandrartät kommun skulle få möjlighet attarbeta i en miljö som ärende! av den verklighet de skall dokumentera. Skolan,fritiden, arbetslivet och boendet präglas i mycket stor utsträckning av detfaktum att det i finns en blandning av mäiniskor med olika ursprung. I väntar vi med stort intresse på vad kulturrådetkommer fram till i sin utredning. fortsätter vi att söka eftermöjligheter att dokumentera erfarenheter och utveckla idéer som kan komma tillnytta för ett kommande invandrarmuseum. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan i betänkandet1985/86:3. Jag har med detta velat understryka vikten av att invandringen ochdärtill hörande frågor får en bättre behandling än . Det finns enuppenbar risk att vi skjuter viktiga kulturfrågor åt sidan när vi skall hanteraen kärv ekonomi. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om kulturutskottetsbetänkande 4.) 72TREDJE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera kulturutskottetsbetänkande 4 om främjandet av cirkuskonsten. 73 (): Jag vill passa på att slå ett slag förcirkuskonsten. Jag skall inte göra någon frivolt, men en liten försiktigpiruett. Cirkuskonsten har en mycket bekymmersam situation.Det finns två kulturformer som skiljer sig från andra därigenom att de nårbreda publikgrupper; dels cirkus, dels film som visas på bio. Både cirkus ochfilm har varit så publikdragande att de klarat sig utan särskildastödinsatser mycket länge, men genomgår båda kulturformerna enstark förändring. Cirkusen har mycket gamla traditioner i . Ibetänkandet hänvisar vi till en rapport från , som redogör för attden första svenska cirkusen grundades . I många bygder tillförde denresande cirkusen omväxling, hisnande upplevelser och satte fantasin i rörelse.Men har allt färre cirkusar kunnat fortsätta sin verksamhet iSverige. De stora cirkusarna har minskat i antal. Det är småföretag och importav utländska cirkusar som har, drägligt, hålHt cirkusen vid Hv. Dessa förändringar beror sannolikt på att det har blivitbetydligt svårare än förr att driva en stor svensk cirkus. En utländsk cirkusmed gynnsamma förhållanden i hemlandet kan däremot kanske lättare göra enstakagästspel i . Svårigheten att driva seriöscirkusverksamhet ligger inte bara på det ekonomiska planet. Samhällsregleringenav cirkusverksamheten utgör en svår stötesten. Detta har beskrivits mycketutförligt i utredning, som ju 1983 överlämnades tilldepartementet. Det är en flora av skiftande föreskrifter ochmyndighetsanvisningar som drabbar cirkusarna särskilt hårt och ofta blirouthärdliga, eftersom cirkusarna ständigt måste förflytta sig till nya platsermed nya tHlstånd, nya myndighetskontroller, nya ansökningar I detta betänkande utvecklar utskottet ganska ingåendeskillnaden mellan allmänna ordningsstadgan och lagen om allmänna sammankomster.Fr. 1977 hänfördes allmänna teaterföreställningar, konserter ochbioföreställningar till lagen om allmänna sammankomster. Det innebar ett stortsteg framåt, eftersom det klart underlättar arrangerandet, I den här typen avföreställningar inkluderas - det kan man se av praxis - både popmusik- ochgatumusikföreställningar och även helt klart varietéföreställningar. Det ärsvårt att se varför cirkusen inte skulle kunna hänföras till samma bestämmelser. Just nu är ett betänkande från ordningsstadgeutredningenute på remiss, och där har man behandlat just cirkusföreställningarna. Manföreslår i det betänkandet fortfarande ingen förändring. Det kommernaturligtvis att bli nödvändigt för och för regeringen att i sinomtid ta ställning till detta, meni samband med att vi behandlar det föreliggande utskottsbetänkandet måste mansäga att det är anmärkningsvärt att det är så svårt att komma pålösningar för att underiätta cirkusföreställningar. Det finns andra detaljer isjälva arbetet med att bedriva cirkusverksamhet som också borde gå attunderlätta. Man har talat om att på riksplanet utfärda bestämmelser, skötakontrollen av tält osv., så att man inte behöver klara av detta hos varjebrandmyndighet i varje kommun. De största svårigheterna och hindren finns naturligtvisute i kommunerna. Det vore därför väldigt bra om kunde titta påcirkusens arbetsförutsättningar och kanske ge riktlinjer till kommunerna förvad man kan göra för att underlätta cirkusföreställningar. I några fall har mangett kulturnämnderna uppdraget att underlätta samordningen och svara för kontakterna.Det har visat sig att det märkbart har förbättrat cirkusens situation. har också betonat att möjligheterna attvisa djur inte får ytterligare beskäras. Annars kan det gå så långt att självanerven, det som är identiteten i cirkusen, riskerar att gå förlorad. Slutligen noterar utskottet med tillfredsställelse att detinom departementet pågår en planering för att utarbeta någon form avhandlingsprogram för hur man skall främja cirkuskonsten. Det är mycket positivtatt man verkligen håller på med den här frågan. Från utskottets sida ser vi detsom ytterst angeläget att åtgärder verkligen vidtas som underiättar cirkusensförhållanden. 74KARL (): Jag är medveten om att jag inte kan göra likaeleganta piruetter som utskottets vice ordförande, men vill gärna instämma ihennes engagerade anförande om behovet av att främja cirkuskonsten. Det ärangeläget att vi verkligen ser till att en traditionell och i historisk meningså viktig kulturell verksamhet som cirkuskonsten också får möjligheter attutvecklas . Motionärerna framför krav på ett heltäckande program. Förmin del vill jag säga att det är många komponenter som måste till, om man skallkunna värna cirkuskonsten . Det gäller t. ex. utbildningsområdet.Vidare gäller det att underlätta i olika avseenden. Framför allt är detnaturligtvis viktigt att inte alltför mycket uttunna det material som cirkusenskall få använda. Jag tänker då på djursidan. har det varit litet olyckligt att delokala brandmyndigheterna har gjort så olika bedömningar när det gäller såenkla och praktiska saker som tältdukarnas beskaffenhet. Här borde det varamöjligt att finna likartade tillämpningsföreskrifter, trots de decentraliseradebeslutsfunktionerna på det här området. Det har blivit något bättre, och manfår hoppas att det fortsätter i den riktningen. Med dessa ord vill jag, herr talman, bara understryka hurutomordentligt angeläget det är - som utskottet också skriver - attdepartementet fullföljer de redovisade initiativen i syfte att på allt sättfrämja och skapa goda förutsättningar för cirkuskonsten i . Överläggningen var härmed avslutad. Utskottetshemställan bifölls med 158 röster mot 149 för reservationen av . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3 (utställning omsilverhanteringen i ) Utskottetshemställan bifölls med 282 röster mot 17 för reservation 1 av AlexanderChrisopoulos. 6 ledamöter avstod från att rösta. Mom.4 (utbyggnad av moderna museet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1985/86:1Terrängkörningslagstiftningen (skr. 1984/85:203) Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1985/86:2om ändring i rennäringslagen (1971:437) (prop. 1984/85:226). Anf.75 (); Den form av renskötsel som bedrivs i och älvdalar ärspeciell och komplicerad. Den grundar sig på traditioner som går mycket långttillbaka i tiden. Detfinns inga reservationer till utskottets betänkande, däremot särskildayttranden från fyra av partier. Detta visar att det endast ärrepresentanterna för regeringspartiet som är helt nöjda med utformandet avbetänkandet. Från har vivelat ha klarare preciseringar av ett par avsnitt. Vimenar att frågorna kring koncessionsrenskötseln har ett så klart samband meddet arbete som samerättsutredningen bedriver att utskottet klart borde ha sagtatt utskottet förutsätter att de här frågorna skall behandlas av samerättsutredningen.Utskottet talar i mer allmänna ordalag om att det förutsätts att frågorna blirbelysta i samband med samerättsutredningens arbete. Det kan anses attskillnaden i önskemål om skrivning rör sig om nyanser, men eftersom fyrapartier nu tar upp samerättsutredningen i sina särskildayttranden bör regeringen rimligen utgå från att utredningen skall ta upp ocksåkoncessionsrenskötseln. Koncessionsrenskötsel är en betydande del irennäringen. Villkoren skiljer sig från övrig rennäring, och det är angelägetatt de rättsliga frågorna blir noggrant belysta. Etersom vi menar attsamerättsutredningen skall ta upp koncessionsrenskötseln har vi också ansettatt inte nu bör ta ställning till de motionsyrkanden som föreligger. Koncessionsinnehavarnas ställning har förbättrats. Detsäger utskottet och i den slutsatsen instämmer också vi folkpartister. Däremotär vi tveksamma till slutsatsen att förslagen att stärkakoncessionsinnehavarnas ställning är väl avvägda. Vi ville att utskottet skullei sin skrivning slå fast det faktum som innebär att innehavarna fortfarande fåren svag ställning i de beslutssammanhang som föreligger i koncessionsbyarna. Slutligen anser jag att betänkandet är merpreciserat genom det särskilda yttrande vi ifrån har fogat tillbetänkandet. 76LENNART BRUNANDER (c): Det ärende vi nu behandlar berörkoncessionsrenskötsel, som är en speciell form av renskötsel och som bedrivs iKalix och älvdalar. Det gäller ett antal av ungefär 16 000 renar. Dennaspeciella form innebär att man utnyttjar områden för renbete som annars inteskulle ha varit upplåtna för det och att man gör det . För den som eventuellt läser detta protokoH eller lyssnarpå debatten kanske det kan finnas anledning att något redogöra för vadkoncessionsrenskötsel egentligen är eftersom det är så speciellt ochförekommer bara i ett par älvdalar. Koncessionsrenskötsel kom till stånd underen tid då de som hade jordbruksfastigheter i området hade behov av renar försina kommunikationer och också i viss mån för att bruka sin jord ochnaturligtvis i hushållet. De som hade jordbruksfastighet i området fick ocksåha s. k. skötesrenar. Men eftersom renskötsel bara får bedrivas av dem som ärsamer måste någon sköta dessa renar, och det blev en koncessionshavare. Den proposition som vi nu behandlar tar upp frågor framförallt gällande koncessionshavarens ställning och också i viss mån förändringarav skötes-renägarnas situation. Vi har från ställt oss bakom deförändringar som föreslås, men i likhet med vad tidigare sade ärvi inte helt säkra på att de förändringar som är föreslagna kommer att räckatill för att ge koncessionshavarna den stärkta position som de behöver. Demotioner som lämnats in i anledning av propositionen visar också att det finnsen oro för att åtgärderna inte skall räcka till, men vi har för dagen intenågon möjlighet att direkt visa att så kommer att bli fallet. Jag sade att reglerna om skötesrenägarna, dvs. de som harjordbruksfastighet och renar, kom till för att man behövde renar i sinjordbruksdrift och för sina kommunikationer. är situationen någotannorlunda. Motivet för att behålla koncessionsrenskötsel är meraregionalpolitiskt betingat.