prot · G90988 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:88 1§ Justerades protokollet för den 19 innevarande månad. 2§ Upplästes och lades fill handlingarna följande från valprövningsnämndeninkomna Berättelseom granskning av bevis för riksdagsledamot och ersättare har från inkommit bevis om att MatsLindberg (s), , utsetts till ny ledamot av fr. o. m. den 1 mars1986 sedan () avsagt sig sitt uppdrag. Till ersättare förriksdagsledamöter har utsetts , , , , och , (alla s). Valprövningsnämndenhar vid sammanträde denna dag granskat bevisen och därvid funnit att de blivitutfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § vallagen. den 26 februari 1986Stig 3§ Utökning av antalet suppleanter i vissa utskott Enligtett till kammaren inkommet protokollsutdrag har valberedningen föreslagit attantalet suppleanter i utrikesutskottet skall utökas från 20 fill 21 och isocialutskottet från 16 fill 17. Jaghemställer att antalet suppleanter i utrikesutskottet bestäms fill 21 och isocialutskottet till 17. Kammarenbiföll denna hemställan. 4§ Meddelande om fyllnadsval Jagfår meddela att fyllnadsvalen fill utskotten kommer att ske vid sammanträdetden . 5 §Information om regeringsbeslut En förutsättning för att skall kunnabehålla sin ställning som en tekniskt högtstående industrination är attfillgången till såväl kunskaper som en avancerad högteknologi säkerställs, Iviss mån kan beroendet av utländska leverantörer reduceras genom en stärktkompetens och kapacitet inom landet, Vikfiga delar av vår forsknings- ochindustripoli-fik har också haft detta syfte. Det är dock svårtför ett litet land som värt att bygga ut en egen forsknings- ochtillverkningskapacitet inom alla områden. Det är därför av stor vikt att densvenska industrin kan fillförsäkras fortsatt tillgäng fill avanceradhögteknologi ufifrån. Detta utgör ett viktigt led i en politik för enbibehållen konkurrenskraft och fortsatt ekonomisk tillväxt. Av betydelse i detta sammanhang är den exportkontroll somvissa avancerade industrinationer bedriver. Denna kontroll är omfattande ochinbegriper tillförseln av utländsk teknik även till svenska företag ochinstitutioner, har lagsfiffning med långtgående restriktioner ifråga om handel med krigsmateriel och kärnenergiutrustning. Några andragenerella stafliga förbud eller begränsningar när det gäller handel med teknikfinns inte och ligger inte heller i svenskt intresse. Däremot är det av ettstarkt svenskt intresse att vårt land inte utnyttjas för en sådan osund handelsom består i att svenskt territorium används för att kringgå andra ländersexportbestämmelser. Den skärpning av andra länders exportkontroll som ägt rumunder senare tid kan innebära en ökad risk för att ett neutralt land somSverige skall utnyttjas som genomgångsland för en sådan osund trafik. Dennarisk kan komma att öka genom att andra neutrala länder infört olika typer avexportregleringar för att stävja detta slags operationer. Vi bör därför vidta ätgärder för att förhindra sådanhandel som har sin grund i att kan utnyttjas som genomgångsland förtrafik som är illegal i andra länder. Mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts frän försök attkringgå andra länders exportbestämmelser och i syfte att förhindra att Sverigekan utnyttjas som transitland för utländsk högteknik har regeringen i dagbeslutat om en förordning med bestämmelser som förbjuder viss utförsel avsådana varor. Denna reglering fär självfallet inte leda fill att den seriösahandeln med avancerad teknik störs. Regeringens beslut innebär att utländska varor pähögteknologiområdet som är underkastade exportrestriktioner itillverkningslandet inte får föras ut ur om inte tillstånd fråntillverkningslandet kan företes. Endast utländska varor omfattas avregleringen. Detta innebär att bearbetade produkter eller komponenter som ingår:i varor som framställs i inte omfattas av bestämmelserna. Det blirtullens uppgift att kontrollera att regleringarna efterlevs. Förordningenträder i kraft . 4BJÖRN (): Jag tycker det är värdefullt att statsrådetHellström har begagnat sig av sin möjlighet att låta ta del av detbeslut som regeringen har fattat. Jag tycker också aff det är naturligt att , ilikhet med en hel del andra länder, på det här sättet förhindrar att vårt landanvänds som genomgångsland för vissa högfeknologiska produkter. Jag hoppas attdet här beslutet från regeringens sida innebär att man skall tillämpa ungefärsamma förfarande som i ett antal andra europeiska länder. Jag vill vidare uttrycka förhoppningen att detta inteinnebär att vi från svensk sida ger något bidrag till allmänt sett ökaderestrikfioner när det gäller handeln med högteknologiska produkter. Det skullesjälvfallet ur svensk synpunkt vara en stor nackdel om vi fick en allmänt settmera protektionistisk utveckling när det gäller högteknologi. Det ligger alltsåi intresse att motverka en sådan utveckling. 1985/86:8827 februari 1986 Otn hanteringen av giftigfenol vid Kema Nobels fabrik iStockvik Jag delar det synsätt som justhar gett uttryck för. Det gäller nu en förhållandevis begränsad förordning somtar sikte på aff hindra transitering genom av sådana varor som ärförbjudna för utförsel från ett land till vissa andra länder. Den drabbar somsagt däremot inte det stora flödet av seriös handel med t, ex, import avkomponenter som gär in till svensk industri för tillverkning avexportprodukter. Förordningen tar alltså sikte på att inte skall kunnautnyttjas för transitering och sådan osund handel som är förbjuden i andraländers lagstiftning. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1985/86:397 om hanteringen av giftigfenol vid Kema Nobels fabrik i har frågat om jag har föravsikt att undersöka dels de närmare omständigheterna kring ett cisternhaverivid Stockviksverken, dels Kema Nobels hantering av de stora mängder fenol somanvänds i företagets produkfion. Verksamheten vid Stockviksverken innefattar fillverkningav ett stort antal kemiska produkter i ett fiotal olika fabriksanläggningar.Verksamheten har prövats enligt miljöskyddslagen av koncessionsnämnden förmiljöskydd. Det cisternhaveri som inträffade den 19 februari 1986bedömdes till en början ha endast lokala effekter. Först dagen därpå upptäckteshöga fenolhalter i prover på avloppsvattnet i Essviks reningsverk. Denbiologiska reningen i avloppsreningsverket bedömdes inte längre fungera, ochbeslut logs om att stänga reningsverket tills vidare. Det inträffade haveriet mäste bedömas som allvarligt fränmiljöskyddssynpunkt. har därför med stöd avtillsynsbestämmelserna i Om hanteringen av giftigfenol vid Kema Nobels fabrik i Prot.1985/86:88 miljöskyddslagen förelagt bolaget att utföra ett omfattandesanerings- och kontrollprogram för att eliminera uppkomnaolägenheter. Bolaget har även förelagts att föreslå åtgärder som förhindrar enupprepning av händelsen. Sedan bolaget redovisat de åtgärder som avses med föreläggandetankommer det pä naturvärdsverket och att ta ställning till deeventuella ytterligare åtgärder som kan krävas vid Kema Nobels fabrik iStockvik. Jag förutsätter att de båda myndigheterna noggrant bevakar ' frågan,särskilt mot bakgrund av att det nu inträffade haveriet föregåtts av miljö- ochdriftsproblem under fidigare år, 7 (vpk): Jag tackar miljöministern för svaret på min fråga. Sundsvallsområdet ligger under hårt tryck när det gällermiljön. Det är bäde kemisk industri och massaindustri som pressar på. Vi harvant oss vid problem när det gäller luft och vatten. Det är utsläppen som ärbekymmersamma. handlar det om fenol. Det ingår i Kema Nobel-företagetCascos tillverkningsprocess och är klassat som gift. Det har dödskallemärkts avarbetarskyddsstyrelsen, Vid det aktuella fillfället fick de anställda vidkommunens reningsverk bege sig fill sjukhus. De fick huvudvärk samt ont imunhåla och svalg. Fenol kan också ge frätsär, om det droppas på huden, liksomögonskador, Man kan inte - utan att det blir en kraftig förorening -släppa ut fenol tonvis i det omkringliggande vattnet. Det är fråga om Ljungansutlopp. En tusendels milligram fenol per liter vatten gör vattnet odrickbart. Det är bra att och skallaktiveras i strävandena att bevaka det här fallet. Det är lugnande aff höra attsådana åtgärder vidtas. Men man mäste ändå fråga sig: Hur kan det finnasbestämmelser som fillåter att en avloppsbrunn kan placeras infill etttappställe där man som i detta fall kan tappa fenol? Avloppsbrunnen gårju till det allmänna avloppsnätet och innebär klart en risk för föroreningar. I den information som lämnats frän företaget framhålls attdet var tur att det var kallt den aktuella dagen - hade det varit varmt hadeskadorna blivit ännu större. Jag skulle vilja säga att Stockvikverkensplacering vid utlopp innebär en tankeställare. Vi har kunnat noterarapporter om t, ex, skador på fisk uppströms utlopp. Det är något somborde bevakas i det här sammanhanget, Eftersom också jag bedömer detta som enallvarlig händelse har jag informerat mig om den fortsatta utvecklingen. Jaghar därvid kunnat inhämta information om att företaget nu följer de krav påkostnadskrävande åtgärder som förelagts dem och att de åtgärder som harbestämts också ger effekt. De sista mätningarna i recipienten har gett vidhanden att inga påvisbara halter av fenol finns kvar. Det lär dock dröjaytterligare en månad innan reningsverkets biologiska rening kan tas i bruk. Detär givetvis därför som vi måste se till att sådana här händelser kan undvikas ifortsättningen. 9SVEN (vpk); Jag noterar att miljöministern är inställd påaff med hjälp av alla goda krafter komma i ett läge där vi kan undvika enupprepning av det inträffade. Jag vill erinra om att det infe är första gången som justdessa industrier figurerat i debatten om miljön. Det hände bara för något årsedan att deras stora avloppstipp uppmärksammades. Man kunde iaktta att genomdenna fipp, som innehöll allehanda restprodukter, rann det en underström avvatten ner i via en bäck. Det är också eff exempel på att det finns allanledning att vara skärpt när det gäller att uppmärksamma just denna indusfri. Om användningen av vissa investeringsfondsmedel Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1985/86:385 om användningen av vissainvesteringsfondsmedel fråga fill industriministernöm Volvos och Saab-Scanias tillstånd att utnyttja investeringsfonder haröverlämnats fill mig. Regeringens beslut beträffande gäller investeringari , , , , och , ochOlofström är s, k, fillfälliga stödområden. Vissa delar av kommuntillhör stödområdet, Volvos investering görs dock i en annan del av kommunen. Beslutet beträffande gäller investeringar iMalmö och ett tjugotal andra orter i , Till dessa orter hör ,, , och , vilka alla fillhör stödområdet, ochKristinehamn, som är tillfälligt stödområde. De nya bilfabrikerna i och harkostnadsberäknats till 1 800 resp, 3 000 milj. kr. Utgifterna för Volvosinvestering i Olofsfröm har beräknats till 830 milj, kr. och för Saab-Scaniasinvesteringar i , , , , och fillsammanlagt ungefär 500 milj, kr. 11 (); Jag ber att fä tacka finansministern för svaret, 25 miljarder fill investeringar är mycket pengar. Tillstödområdet, som är i störst behov av nya investeringar och nya jobb, gårtyvärr infe så mycket. Av svaret kan utläsas att av denna storasumma satsas i det egentliga stödområdet, eller i tre femtedelar av vårt land. På Strängs tid, mitt i den period dä flyttlasspolitikenvar som värst, myntades begreppet: En liten rännil måste få gå tillbaka, ärmindre än en liten rännil. Jag beklagar att det är på detta sätt, för nu skerfakfiskt utflyttningen från stödområdena snabbare än pä 1960-falef, Jag villfråga finansministern: det någon diskussion om eller Prot.1985/86:88 ställde finansministern några kravpä att större belopp skulle investeras inom stödområdena?Ett belopp på 5 miljarder skulle vara mycket skäligt, när nu .. j j I /.. och fick så enormt godavillkor i samband med lokaliseringarna Om ändrade regler for " " , , .r. Jag hoppas att är medveten omatt det här är fråga om var företagen skall använda sina egna pengar. Det äralltså infe 25 miljarder av statens eller någon annans pengar, utan det ärföretagens egna pengar. Av denna summa satsar företagen mycket stora belopp påde orter som stod inför synnerligen allvarliga sysselsättningssvårighefer, dvs,och , Det värde som rätten att utnyttja vissainvesteringsfondsmedel representerar för företagen är högst ovisst, beroendepå hur investeringsfonderna kommer att hanteras framöver. Antag att regeringenunder skulle frisläppa investeringsfonderna! Dä är de nuaktuella besluten inte värda ett dugg, sett från skatfesynpunkt. På fråga är svaret ja. Det ställdesytterligare krav, men vi kan inte tvinga företag att utföra investeringar somde infe har projekt till, 13 (): Jag tycker att landets regering ochfinansminister bör ha den tyngden i förhållande fill och att man isamband med en sådan här stor affär - där regeringen såväl frisläpperinvesteringsfondsmedel som ger direkta lokaliseringsbidrag och det i bådafallen är fråga om en rätt uppseendeväckande skatfehistoria - borde ha kunnatställa väsentligt härdare krav på att en större andel av pengarna skulle satsasi stödområdet. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på fråga 1985/86:382 om ändrade regler förkommunala avgifter och skatter har frågat mig om jag ärberedd att lämna förslag om ändring av de statliga regler som hindrar enkommunal avgifts- och skattepolitik som kan kompensera kommunen för effekternaav den statliga ufgiftsätstramningen. De åtgärder som staten vidtar i de ekonomiska relationernatill kommunsektorn skall ses mot bakgrund av det av allt att dömamycket gynnsamma ekonomiska läget i kommunsektorn och en utveckling av dennasektor som är förenlig med en utveckling mot balans i samhällsekonomin, Ifinansplanen angav jag att omfattningen av de åtgärder som behöver vidtasmäste avvägas mot kommunsektorns ekonomiska situation, så aff de kan skeinom ramen för ett i stort sett oförändrat skattetryck, samt att taxe- ochavgiftshöjningar bör ske med stor återhållsamhet. Jag anförde vidare att 10 en aktiv omprövning ocheffektivisering av befintliga verksamheter, kombi- nerad meden minskad statlig styrning som ger kommunerna möjlighet att lättare anpassasina verksamheter till lokala förhållanden bör medverka till att den kommunalaverksamheten utvecklas inom det givna samhällsekonomiska utrymmet. Sädana åtgärder har redan vidtagits från statens sida, ocheff omfattande arbete pågår för att ytterligare öka den kommunalarörelsefriheten, I det pågående frikommunsförsöket har berörda kommunersönskemål i stor utsträckning kunnat tillmötesgås. När det gäller de i aktualiserade förslagen omnya avgifter på olika områden som främst avses tas ut av näringslivet vittnardefta om den stora vikt som finansborgarrådet tillmäter de för medborgarnacentrala kommunala verksamheterna. finns det efter vad jag försfät( ännuinte några mer färdigutredda förslag framme, varför jag inte villgöra några närmare kommentarer. Allmänt ställer jag mig tveksam till att manskulle kunna få några mer avsevärda inkomstförstärkningar i den kommunalaverksamheten via nya avgifter. Det hindrar dock inte att det kan finnas områdendär en avgiftsbeläggning kan vara befogad. Om ändrade regler för kommunala avgifter och skatter 15 (): Jag tackarfinansministern för svaret, , finansborgarråd, gjordehäromveckan ett mycket uppmärksammat och kritiserat utspel. Han villeavgiftsbelägga en rad tjänster - bl, a, skulle biltrafiken in till stadendrabbas. Det är ett mycket försiktigt svar som finansministern ger.Det märks att det är en kär partikamrat som skall sättas på plats. Här är detnämligen fråga om ett sabotage mot den av finansministern eftersträvadeåtstramningen på det kommunala planet. Jag bedömer ändå svaret så, att finansministern infe villgå till mötes, I realiteten gör man i enkringgående rörelse, när man vill införa nya punktskatter. Jag tycker att mankan beteckna svaret så, att finansministern far i örat. Det svar som finansministern har givit mig här kommeromedelbart att registreras i , som ligger bara ett stenkast härifrån.Men jag undrar om det blir känt ute i landet, där missnöje råder medfinansministerns åtstramningspolifik. Smittorisken är stor, och det kan bli såatt man börjar "följa ", som leken så träffande kallas. Jag skulle vilja ställa en fråga:Är inte finansministern orolig för att åtstramningspolitiken pä det kommunalaplanet torpederas av den avgiftsmodell som de socialdemokratiskastadshuspolitikerna vill ha? Finansministern måste ändå se det som ganskaoroande att man flaggar med en sådan här avgiffspolitik, öppet och oförfärat. Eftersom möjligen kan nåsav innehållet i det här meningsutbytet vill jag göra klart att jag infe tarhonom vare sig i örat eller i någon annan kroppsdel, Jag anser att Stockholmskommun har full rätt att pröva huruvida det, om det inte är till men förmedborgarna i kommunen, kan införas avgifter. Prot.1985/86:88 Den oro man kan hysa förutvecklingen på det kommunala området gäller Om beräkningen av underlaget för tilläggsbelopp vid uträkningen av statlig inkomstskatt definitivt inteatt kommunerna kan komma att genomföra en lång rad avgiftshöjningar. Jag troratt kommunerna i det här läget kommer att försöka anpassa verksamheten till deekonomiska villkor som gäller. Och det är trots allt så att de ekonomiskavillkoren för flertalet kommuner är goda bäde och , 17 (): Jag undrar hur finansministern skulle ha talat om det hadevarit borgerligt flertal i . Då hade det nog varit ett annat tonläge.Den avgiftshöjning som man har sagt sig önska pareras icke med någonskattesänkning. vill man bredda den kommunala skattebasen, och det ärdet som är oroande. Jag tror att finansministern tycker att det var ganska braatt jag ställde den här frågan, eftersom finansministern då i alla fall ficksäga att han är tveksam till att man förfar pä detta sätt. Det här är, somsagt, mycket oroande, men jag fick i alla fall finansministerns ord på att hanär tveksam om det riktiga i metoden. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på fråga 1985/86:398 om beräkningen av underlagetför tilläggsbelopp vid uträkningen av statlig inkomstskatt Alltsedan särbeskattning av makarsA-inkomster infördes har gällt att underskoffsavdrag, liksom andra allmännaavdrag, i första hand avräknas frän A-inkomst, Någon förändring i dettaavseende har inte skett. Rätten fill kvittning mellan villaunderskotf ochkapitalinkomst vid beräkning av tilläggsbelopp påverkar inte uppdelningen i A-och B-inkomst, Jag är medveten om att reglerna pä området infe ärlättillgängliga. Inom prövas fortlöpande möjligheterna attuppnå förenklingar i regelsystemet. Det gäller också de regler som vonder Esch far upp, 19 ESCH (m); Jag ber att få tacka finansministern för svaret. I andra stycket, om rätten till kvittning, har det gjortsett direkt tankefel, eftersom det är uppdelningen i A- och B-inkomsf sompåverkar kvittningen. Det som min fråga handlar om berör infe några enstakaskattebetalare utan hundratusenfals makar som äger ett egnahem. För att de skall kunna räkna ut sin skatt krävs att de kan skilja mellan A- och B-inkomsf, A-underlag och B-underlag, grundbelopp, tillväxtbelopp, underlag för grundbelopp, underlag för tilläggsbelopp, brytpunkt och proportionering. Lyckas de få rätsida på dessa begrepp, vilket inte har fått, och kan räkna ut sin skaft, stämmer likväl ofta inte det belopp som de fär fram med det som står på skattsedeln. Orsaken till att beloppet inte stämmer kan 12 skattemyndigheterna numera ofta inteupplysa om. Man hänvisar till datorn och sägeratt det inte gär aff räkna ut beloppet för hand. Datorn räknar förvisso rätt,men matas den med felaktiga uppgifter blir det fel. Den skattskyldige har dåbara att betala. Vårt skattesystem är pä väg att bryta samman, eftersomvarken allmänheten eller myndigheterna kan hantera lagstiftningen längre. Detandra stycket i finansministerns svar är ju ett tydligt bevis pä hur lätt detblir fel. Allt flera insiktsfulla bedömare är ense om att det kommeratt braka ihop, men före sammanbrottet kommer många medborgare att råka iförtvivlade situationer bara därför att de inte begriper lagarna. Dagensskaftetabeller är inte mer värda för den enskilde än en jordglob för en orienterare.Finansministern sade i kammaren i går: Vad denna riksdag än kan kosta på sig,den kan inte kosta pä sig att lura svenska folket. Jag instämmer till fullo. Överläggningen var härmed avslutad. Om skärpt beskattning av förmåner vid förvärv avkonvertibla skuldebrev 10 § Svar på fråga 1985/86:405 om skärpt beskattning avförmåner vid förvärv av konvertibla skuldebrev Mitt svar till LennartPettersson är följande. Den s,k, är oförhindrad att behandlade skattemässiga aspekterna av de åsyftade förvärven av konvertibla skuldebrev,I avvaktan på att kommissionen redovisar resultatet av sitt arbete är det intepåkallat aff i annan ordning utreda hithörande beskaffningsfrågor. Anf.21 (): Jag ber att fätacka finansministern för svaret. har det stått en hel del itidningarna om hur konvertibla skuldebrev har använts av företagsledare ochstyrelseledamöter för att ge sig själva otillbörliga förmåner. Framför allt hardet i debatten skrivits om hur man skott sig på de mindre aktieägarnasbekostnad. Konvertibla skuldebrev innebär ju i korthet att man lånar uf pengartill ett företag mot att man senare till en på förhand överenskommen kurs fårrätt att omvandla lånet fill akfier i företaget. Om man inte vill utnyttjakonverteringsrätten, återbetalas lånet. Genom att sätta konverteringskursenlågt och genom att ge dem som man vill gynna - bl, a, sig själv - rätt attteckna stora konverteringslån kan man tjäna mycket pengar helt riskfritt. Detvisar flera exempel. Om villkoren är lämpligt utformade, kan man alltsåtillskansa sig en större andel av företagets framtida fillväxt och förmögenhetän man har rätt till. Det sker då på övriga aktieägares bekostnad. Detta, herr talman, är den börsetiska sidan av saken. Denfrågan tas förhoppningsvis upp fullt uf av den av regeringen tillsattaLeo-kommissionen, Men de konvertibla skuldebreven har också en skattemässigsida. De förmåner som man på defta sätt skaffar sig är ju att betrakta som etttillskott till sfyrelsearvoden eller vederlag. De är dock'helt skattefria. Jaghävdar att konvertibler alltmer utnyttjas som en ren skatteflykt. Det framgårinte minst av den artikel i detta sammanhang som fanns i tidningenAffärsvärlden . Om modernisering av hemvärnets handeldvapen Genom lämpligt utformade konvertibler kan alltsånäringslivefs män på ett enkelt sätt bygga upp personliga förmögenheter. Detgäller då medel som är obeskattade men som borde vara beskattade. Jag uppfattar finansministerns svar som ett i varje fallindirekt löfte om att kommer att titta på dessa frågor. Den äralltså inte förhindrad att beakta de skattemässiga aspekterna i dettasammanhang. Jag tror att det är viktigt att man gör det. Det är dock infesäkert att problemen löses enbart genom att den börsetiska frågan ut.Det kan ju mycket väl bli så, att styrelse och aktieägare ingäroheligaallianser-pä skattebetalarnas bekostnad. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på fråga 1985/86:402 om modernisering avhemvärnets handeldvapen i har frågat om jag ärberedd att medverka till att hemvärnefs handeldvapen moderniseras. Hemvärnet har väsentliga uppgifter inom totalförsvaret ochskall utrustas så, aff det kan fullgöra sina uppgifter. Beträffande handeldvapen har gevär m/96(Mauser) delvis ersatts med automatkarbiner (AK 4) och kulsprutepistoler (kpistm/45). En ny automatkarbin (AK 5) tillförs armén under entioårsperiod, vilket innebär att automatkarbin (AK 4) tillförs hemvärnet iungefär samma takt. Den framtida utvecklingen av bl. a.hemvärnets utrustning och beväpning torde bli beroende av 1987 årsförsvarsbeslut. 23STEN i (m): Jag tackar statsrådet för svaret. Trots de uppgifter som här lämnats är det faktiskt på detviset att av våra hemvärnsmän är beväpnade med ett gevär som i dagfirar 90-årsjubileum. Om det finns något område där utvecklingen har gåttmycket snabbt, är det - tyvärr - vapenomrädet.