prot · G909113 · 1985-12-31 00:00:00 — Personaltillgången har också begränsats genom minskningenav antalet övertidstimmar och av rätten att ta ut kontant ersättning förövertid. Den senare begränsningen leder till ökade krav på kompensation i formav ledig tid. Läget förvärras ytterligare av att omkring 400 polismän lämnadesina tjänster under föregående år. Polisens resurser är alltså utomordentligt hårtansträngda. skriver i sin anslagsframställning förra åretatt en känsla av uppgivenhet spritt sig bland chefer och övrig personal. Ettkritiskt personalläge har uppstått. Dessutom blir polisens utrustning alltmersliten eftersom polisen inte alla gånger har råd att ersätta den med ny. Våldet på gator och allmänna platser har ökat och blivitallt råare. Även antalet rån har ökat. Det innebär att utryckningsberedskapenhos polisen fortfarande måste prioriteras högt. Möjligheten att mycket snabbtrycka ut vid denna typ av brott och att snabbt komma till brottsplatsen måstesjälvfallet prioriteras mycket högt. Men detta innebär i sin tur att ettförsämrat personalläge främst går ut över annan typ av polisverksamhet somockså har hög angelägenhetsgrad. Det gäller fotpatrullerande poliser ochkvarterspolisverksamhet, trots att ambitionen är att den här typen avverksamhet borde öka. Sjöpolisverksamheten är enligt min uppfattning en viktigdel av polisverksamheten, särskilt sedan brottslighetsutvecklingen också längsvåra kuster och i skärgårdarna blivit oroväckande hög.Sjöpolisverksamheten har inte fått någon förstärkning och har ännu inte fåttnågon fast organisation. /84 drog regeringen in 100 tjänster vid detrafikövervakan-de enheterna. Det skedde sedan antalet dödade i trafiken underviss tid minskat. Antalet trafikolyckor med personskador har emellertid nu återökat, även - som jag pekade på tidigare - de med dödlig utgång. För attgenomföra en nödvändig övervakning av trafiken tvingades polisenåterigen att omfördela resurser från patrullerande verksamhet till trafikövervakning.Det är uppenbart att dessa upprepade manipulationer med omfördelningar inte kandölja det grundläggande förhållandet att resurserna totalt sett är för små. I det här läget, herr talman, fortsättersocialdemokraterna den ensidiga satsningen på bekämpning av ekobrott, menföreslår inte en rekrytering till Anslag till polisväsendet, m.m. Anslag till polisväsendet, m. m. polisväsendetsom ens motsvarar avgångarna. Följden blir en än mer markerad, enligt minuppfattning, felaktig inriktning av polisens arbete och resurser, I proposition 1984/85:32 anförde departementschefen att enfortsatt utbyggnad av ekorotlarna bör ske med 55 polismanstjänster under entreårsperiod, 15 av dessa tjänster erhölls /86. yrkarsocialdemokraterna följaktligen ytterligare 20 tjänster nästa budgetår. /83 medgavs rekrytering av 400polisaspiranter, /86 endast 150. harberäknat att /87-1988/89 kommer ca 1 230 polismän att haslutat sin anställning. kommer omkring 550 att ha avslutatsin grundutbildning och alterneringstjänstgöring. Rekryteringen bör alltså ivart fall motsvara beräknade avgångar. Det är nu nödvändigt att göra en kraftfullnyrekrytering till polisen och bryta socialdemokraternas fortsatta ensidigasatsningar på ekorotlarna. Moderata samlingspartiet har därför som enda partihär i i sitt budgetalternativ skapat utrymme för att tillgodoserikspolisstyrelsens krav på en nyrekrytering nästa budgetår av 460polisaspiranter. Därutöver måste ytterligare satsningar göras för att bekämpavåldsbrottsligheten. Våldet i vårt samhälle riktar sig inte sällan mot äldremänniskor och kvinnor. Det dolda våldet mot kvinnor och barn i hemmen är detsärskilt angeläget att pressa tillbaka. Vi kan alltså inte godta regeringenssatsningar på ekorotlar och satsningen på kriminaltekniska laboratoriet utanföreslår att dessa resurser främst skall gå till att bekämpavåldsbrottsligheten. I riktlinjerna för resursanvändningen inom polisen ingårockså från vår sida en kraftig markering av att narkotikabrottsligheten måsteprioriteras i pohsarbetet. Jag vill vidare enligt vad jag sade tidigare peka påden viktiga funktion som sjöpolisen har, särskilt på somrarna, för att bekämpaallt slags brottslighet längs våra kuster och i skärgårdarna. Vi förordar ocksåhär en förstärkning. Låt mig , herr talman, kommentera reservationerna7,8 och 9 i detta betänkande. fattade efter långa och delvisbesvärliga överläggningar i justitieutskottet beslut om principerna för denregionala polisorganisationen. I , och valdes avsärskilda skäl den s. k. länspolismästarmodellen. I övrigt var man i utskottetoch enig om att principen med länspolischef var riktig ochändamålsenlig. Socialdemokraterna bryter nu mot den överenskommelse vi nådde iriksdagen 1981. Man förordar länspolismästarmodellen i ytterligare ett antallän. Jag finner detta både politiskt och i sak uppseendeväckande. Något nytthar inte framkommit som rubbar grunderna för principbeslutet ,Förtroendet för socialdemokraternas vilja att stå fast vid träffadeprincipbeslut med oppositionen var dåligt från början och undergrävs än mer avvad som har skett. Meddet jag sagt vill jag yrka bifall tillreservationerna 1,2, 5, 6, 7, 8, 9, 11 och 12, 22HANS i (fp): I rättssäkerhetens idé ligger att lagar ochregler skall vara klara och ha en sådan fasthet att medborgarna kan förutsekonsekvenserna av sina handlingar. De skall kunna känna till var gränsen gårmellan det som är tillåtet och det som är förbjudet, I rättssäkerhetens idé ligger också samhällets skyldighetatt värna individer med en poliskår som har möjlighet att ingripa när människorblir utsatta för brottslighet. Här i upplevs inte längre rättssäkerheten som ensjälvklarhet. känner många människor osäkerhet och ängslan. De vet intevar gränserna går mellan vad som är tillåtet och vad som är förbjudet. Deupplever lagar som kautschukartade, och de känner sig utlämnade, eftersompolisen sällan -tyvärr alltför sällan - kan klara upp ett inbrott i deras egethem. Sedan socialdemokraterna övertog regeringsansvaret 1982har i propositioner eller utredningsbetänkanden en rad förslag lagts fram, somenligt mening strider möt våra grundlägganderättssäkerhetsprinciper. Vi har sett oss tvungna att avvisaflera av regeringens propositioner med hänvisning till att vi inte ansett attdessa tillgodosett kravet på förutsebarhet. Lagarnas utformning har varit såoklar att man inte med säkerhet har kunnat förutse vilka handlingar somregeringen har velat kriminalisera. Likaså har vi avvisat ett antal förslag med hänvisningtill att vi ansett att de stred mot principen om likhet inför lagen. Vi avvisar dessutom förslag som innebär inskränkningar iden enskildes äganderätt och där det råder tveksamhet huruvida dessainskränkningar är förenliga med grundlagen. När det gäller den del av rättssäkerheten som är knutentill polisens verksamhetsområde skall sägas att polisväsendet under en lång radav år har reformerats. Vi står nu inför avslutningen av reformarbetet. Vi troroch hoppas att vi skall få en effektivare poliskår, som blir än bättreförankrad hos medborgarna. De lokala politikerna har anförtrotts storamöjligheter att utforma verksamheten i sina resp. polisdistrikt. I de flesta huvudfrågor har här haft enuppfattning likartad regeringens. Mindre meningsskiljaktigheter har funnitsunder senare år, exempelvis när det gällt och antagning avpolisaspiranter. Vi har främst opponerat oss mot den ryckighet som har funnitsvid antagningen och som har äventyrat högskolans möjligheter till kontinuitetoch till effektiv undervisning, tillkommer att vi anser attdepartementschefens riktlinjer för polisens resursanvändning under det kommandebudgetåret inte är realistiska. Ambitionsnivån är omöjlig att uppnå på grund avotillräckliga resurser. ökar antalet anmälda brottsbalksbrott. Medsamma utveckling som slår vi igenom miljontaket. Samtidigtmåste vi med beklagande åse att uppklaringsprocenten inte ökar. Förinbrottsstölderna är uppklaringen så låg som . Ett rättssamhälle bygger på bl. a. principen att statenskall värna om medborgarnas liv och egendom. Om man misslyckas, skall deskyldiga uppspåras och dömas - åtminstone i betydligt högre grad än vad viförmår . Anslag till polisväsendet, m. m. Anslag till polisväsendet, m. m. För att medborgarnas rättsmoralskall bevaras är det viktigt att samhället beivrar vardagsbrottsligheten, sommedborgarna själva blir utsatta för. När poliskåren inte har resurser att göraen brottsplatsundersökning efter ett lägenhetsinbrott, utarmas tilltron tillrättsväsendet. När den som blivit bestulen, rånad eller misshandladupptäcker att brottslingen - om man nu får tag på honom - kanske slipperpåföljd eller bara får ett lindrigt straff, sprider sig uppfattningen om attdet är "gratis" att begå brott. Däremot är det inte"gratis" för den skötsamme samhällsmedborgaren när han t. ex.felparkerar eller gör sig skyldig till en annan mindre förseelse. Mot denna bakgrund kan vi alltså inte dela vare sigdepartementschefens eller utskottsmajoritetens skrivning när det gällerpolisens resursanvändning. Vi anser att kampen mot den traditionellabrottsligheten under det kommande budgetåret måste prioriteras på ett heltannat sätt. Kampen mot denna brottslighet, liksom kampen mot narkotikan, måsteprioriteras högt. Självfallet fortsätter kampen mot den ekonomiskabrottsligheten, men vi har inte resurser till ytterligare omfördelning av polismanstjänster. Vi kan alltså inte än en gång vara med om en förstärkningav ekorotlarna, som kommer att gå ut över kampen mot annan brottslighet. Kampenmot brottslighet riktad mot staten får fortsätta detta budgetår med oförminskadstyrka. Brottslighet riktad mot enskilda måste bekämpas på ett kraftfullaresätt . Med det anförda yrkar jag bifall tillreservation 6 om riktlinjer för resursanvändningen inom polisväsendet, m, m,,till reservationerna 1 och 3, som handlar om antagning av polisaspiranter,samt till följdreservation 13, 23ELVING (): Ett framgångsrikt kriminalpolitiskt arbetekräver insatser från polis-, åklagar- och domstolsväsende i samarbete medallmänheten. Kriminalpolitikens uppgifter är att förebygga brottsligtbeteende och skydda människor mot brott. Därutöver skall politiken inriktas påatt återanpassa och hjälpa dem som begått brott tillbaka till samhälletsgemenskap. En eftersatt men viktig rättsvårdande uppgift är också att gebrottsoffren stöd och hjälp. De kriminalpolitiska insatserna bör sättas in i ett totaltsamhällsperspektiv. En samhällsplanering som utgår från människors behov ochförutsättningar bygger upp livsmiljöer utformade så att brottsliga gärningarundviks. Ett framgångsrikt kriminalpolitiskt arbete kräver ökadsamverkan mellan olika rättsvårdande myndigheter och andra samhällsfunktioner.Särskilt viktigt är det att skolans och polisens förebyggande verksamhet kansamordnas bättre. Skolans centrala roll för att tidigt kunna inleda ettbrottsförebyggande arbete visas tydligt i en forskningsrapport från BRÅ,"Sprutnarkomani bland 'vuxna' stockholmspojkar". Även andra rättsvårdande myndigheter är beroende avgemensamt agerande med olika samhällsfunktioner. kan genom åtgärder som kompletterar varandra ingripa effektivt föratt rehabilitera ungdomsbrottslingar. Förungdomar i riskzonen är det nödvändigt med ett utvidgat arbete mellanrättsvårdande myndigheter, skola och kommunens socialtjänst, Alla insatser föratt tillrättaföra en ung brottsling måste göras i samverkan mellan dessa organ.Det ställer stora krav på enskilda tjänstemän inom olika myndigheter.Utgångspunkten för insatserna skall vara att klart markera vilka handlingar somsamhället inte kan tolerera och vilken påföljd en överträdelse leder till. En viktig del av det kriminalpolitiska arbetet är polisensordningsskapande och informerande funktion. Vi vet att fotpatrullering avpolisen liksom kvarterspolisers/områdespolisers verksamhet är effektiva vapenför att förhindra brott. Dessa verksamheter måste prioriteras. Antalet anmälda brott har mer än tredubblats från 1950till 1985, och det finns inga tendenser till att utvecklingen avstannar.Snarast är det en allmän uppfattning i rättsvårdande kretsar att antaletanmälda brott kommer att fortsätta att öka. Detta är en utveckling som vi fråncenterpartiets sida inte kan acceptera. Det är en av samhällets absolutviktigaste uppgifter att förhindra brott. Samhällsinsatserna måstedimensioneras så att den negativa trenden kan brytas. Antalet våldsbrott och rån fortsätter att öka. Dessutom ärvåldsinslaget i de enskilda brotten allt grovare och råare. Våldet på gator och andra allmänna platser har också ökatoch förråats. Människor har rätt att kräva insatser som kan bryta utvecklingen.Vi har rätt att kräva ett samhälle där människor kan vistas på allmän platsutan att känna rädsla för överfall eller rån. Samhällets våldsbekämpande arbete är beroende av insatserfrån såväl polisen som domstolar och allmänhet. Vi måste med kraft markera attvåldshandlingar inte kan accepteras. Straffen för våldsbrott skall varaavpassade så att de avskräcker. Även den s. k. traditionella brottsligheten fortsätter attöka. Trots att resurserna i kampen mot denna brottslighet totalt sett inteminskat, har det ökade antalet tillgreppsbrott och förmögenhetsbrott medförtatt insatserna vid varje brottstillfälle begränsats. Tillgreppsbrotten riktarsig i ökad omfattning direkt mot enskilda människor. Ett bevis för detta är detkraftigt ökade antalet anmälda lägenhetsinbrott 1980-1985. Människor som förlorar ägodelar och tillhörigheter genomlägenhetsinbrott drabbas inte bara av en ekonomisk förlust. Ofta är ägodelarnaoersättliga för den bestulne. Därtill kommer känslan av att privatlivet harkränkts. Särskilt tydligt framstår detta när inbrott kombinerats med skadegörelse. Polisens uppgift att upprätthålla lag ochordning är av grundläggande betydelse för den enskilde samhällsmedborgaren ochför säkerheten i ett rättssamhälle. Den genomförda förändringen i den lokalapolisorganisationen ger polismyndigheten möjligheter att organiseraverksamheten efter lokala förutsättningar och behov. Om polismyndigheterna lokalt skall kunna utvecklaintentionerna i reformen, fordras att polisen får rimliga resurser iförhållande till statsmaktens krav på generella insatser. Det är absolutnödvändigt att man garanterar tillgången på väl utbildad personal. Anslag till polisväsendet, m. m. Anslag till polisväsendet, m.m. Att det finns extremt få utbildningsplatser förpolisaspiranter är klart otillfredsställande. Under innevarande budgetår harendast antagits 150 aspiranter, och samma låga siffra föreslås för budgetåret1986/87. Justitieministern, liksom utskottets socialdemokratiska majoritet,motiverar den låga antagningen med att det finns ca 1 400 polismän som intefått någon s. k. tablåtjänst. Men det är ju trots allt till verkligheten man måste se,och ute i polisdistrikten finns ingen övertalig personal. Det visar bl. a.siffrorna för övertidsuttag. Är uppgick övertidsuttaget till 1 200 000timmar, vilket omräknat till helårsarbeten motsvarar ca 750 polismanstjänster. I anslagsframställning redovisas dennuvarande personalsituationen. Av den framgår att polisen behöver ytterligareca 1 000 tjänster för att personaltillgången 1986/87 skall motsvara den somfanns 1979. Särskilt allvarligt är att polismyndigheten inte får kompensationför de 335 tjänster som beräknas för delpension, föräldraledighet ochstudier. uppskattas ca 400 poliser lämna sina tjänster.Man kan klart konstatera att polisens personalsituation är bekymmersam. Varken justitieministern eller utskottsmajoriteten hartagit hänsyn till dessa faktorer i sin analys av personalsituationen inompolisväsendet. För del utgår vi från att polisens möjligheter tilldelpension, föräldraledighet och studier skall vara lika med andra gruppers påarbetsmarknaden. Inte minst ur jämställdhetssynpunkt är det allvarligt om intetillgången på vikarier för föräldraledighet kan garanteras. För att åtminstone i viss mån råda bot på situationenkräver vi från sida att dubbelt så många polisaspiranter skall antasför /87, nämligen 300. 1981 fattade ett principbeslut som innebar attden regionala polisorganisationen skulle behålla sin anknytning tilllänsstyrelserna. Länspolischeferna skulle förbli tjänstemän i länsstyrelsen.För och för valdes dock en särlösning,som innebar att befattningen som länspolischef skulle kombineras medbefattningen som polismästare i det största polisdistriktet - den s. k.länspolismästarmodellen. Detta skulle vara ett led i försöken att rationaliseraden regionala polisorganisationen. Sedermera har denna modell införts också iJämtlands län. I samband med att tog dessa beslut, beslötsockså att man skulle studera erfarenheterna från denna verksamhet innan beslutfattades om den framtida organisationen i övriga län. Någon sådan utvärderinghar inte presenterats. Trots detta vill nu regeringen gå vidare med den s. k.länspolismästarmodellen i , , , och Värmlandslän. Vi anser att detta är förhastade ställningstaganden. Detmåste vara rimligt att vi håller fast vid den linje som vi tidigare varitöverens om, nämligen att låta en utvärdering av den nuvarande verksamhetenligga till grund för fortsatta beslut. Eftersom denna utvärdering inte hargjorts ännu, vet vi inte om länspolismästarmodellen fungerar bra eller om deninneburit några effektivitetsvinster. Det nuvarande vitsordssystemet itjänstetillsättningsärenden inom polisväsendet fungerar inte bra, vilket deflesta är överens om. För att få en bättringtill stånd har polisberedningen enhälligt föreslagit att det skall inrättas entjänsteförslagsnämnd inom polisväsendet. Detta förslag har också fått en mycketbred uppslutning i de remissvar som inkommit med anledning av betänkandet. Detär därför förvånande att justitieministern i budgetpropositionen avvisartanken på en tjänsteförslagsnämnd. Ännu mer förvånande är det att ledamöter iutskottet, som dessutom deltagit i polisberedningens arbete, nu byttuppfattning utan att några bärande skäl redovisas. Från sida anser vifortfarande att polisberedningens förslag är bra i den här delen. Med hänvisning till det anförda yrkar jagbifall till reservationerna 1, 4, 8, 10, 11 och 12 i det nu föreliggandebetänkandet från justitieutskottet. Anslag till polisväsendet, m.m. Anf.24 (): När fattade beslut om allmännariktlinjer för en polisreform, innebar detta första steget i riktning mot enlångtgående decentralisering av olika funktioner inom polisväsendet. Det fanns framför allt två skäl för detta. Det ena var därmed skulle kunna fatta beslut som berör de enskilda människornastrygghet i samhället så nära dessa som möjligt. Det andra var att de lokalapolisstyrelserna och polisledningarna skulle få möjlighet att bättre utnyttjapolisens resurser med beaktande av de specifika förutsättningar och problem somkan finnas på olika orter. Reformen innebar också ett väsentligt förstärktmedborgarinflytande över polisen, som vi ansåg skulle innebära en betydandestyrka för polisen. Men vi betonade då från alla håll att detta förstärktalokala inflytande inte fick undanskymma betydelsen av att statsmakterna läggerfast den mer övergripande inriktningen av hur polisväsendets resurser i stortskall användas. Det skulle också i fortsättningen, menar vi, vara regeringenoch som fattade beslut om de övergripande prioriteringarna avpolisresursernas användning. I årets budgetproposition har departementschefen uttalatatt resursinsatserna för nästa budgetår bör ligga på en hög nivå när detgäller att bekämpa narkotikabrottsligheten, den ekonomiska brottsligheten ochvåldsbrottsligheten. För att åstadkomma en önskad prioritering av insatsernamot ekonomisk brottslighet föreslår departementschefen att 20 nya tjänster sominspektörer skall inrättas vid polisen. få en ny tjänst för bekämpande av denna brottslighet. Dennaprioritering har utskottets socialdemokrater och centerpartister anslutit sigtill, men och folkpartisterna förordar avslag. ensammasäger också nej till tjänsten vid kriminaltekniska laboratoriet. Vi får med detta agerande från och moderaternaännu ett bevis för att bekämpandet av den ekonomiska brottsligheten inte ärnågot prioriterat område för dessa partier, I en tidigare debatt här i kammarenredovisade jag hur de borgerliga partierna i praktiskt taget alla avgörandensom gällt bekämpandet av ekobrottsligheten har sagt nej. ställningstagandenu ser jag som en strimma av hopp om att det partiet inte anser sig kunna följamoderaterna och folkpartisterna i allt deras nejsägande. Anslag till polisväsendet, m. m. I brottsförebyggande rådets kansli pågår sedan en tidtillbaka ett forsknings- och utredningsarbete om hur insatserna motekobrottsligheten har utfallit. För sedan fick justitieutskottets ledamöter lyssnatill en förhandsredovisning av hur ekopolisens arbete mot denna brottslighethar utfallit. Den redovisningen gav besked om att de förstärkta resurser somekopolisen fått verkligen givit önskvärda resultat. Vi fickockså besked om att allt talade för att ytterligare förstärkningar för atttillgodose kvarstående behov på det här området skulle kunna ge ännu bättreresultat. Men sådan information lämnar och ledamöteri justitieutskottet oberörda. Man säger bara nej och nej. Det är djuptbeklagligt. Vi har också från utskottets sida instämt idepartementschefens uttalade mening, att polisens resurser i handläggningen avde s. k. asylärendena bör prioriteras, så att dessa ärenden skall kunna klarasav inom en månad. När det gäller frågan om antalet polismanstjänster råderenighet i utskottet. Inget parti har yrkat på utökning. Anslaget räknas upp med626 milj. kr. till 4,8 miljarder. Resurserna för polisväsendet har, somutskottet påpekar, till skillnad från andra offentliga verksamhetsgrenar, undersenare år faktiskt byggts ut. Delad mening har vi i utskottet när det gäller antaletelever som skall tas in i grundutbildningen. Där har vi socialdemokratergodtagit den plan som departementschefen har presenterat i åretsbudgetproposition om en successiv ökning från 150 elever kommande budgetårtill 430 ett fjärde uppbyggnadsår. De borgerliga företrädarna i utskottet har- med var sitt bud - önskat öka intagningen; med 460 nästabudgetår, centerpartisterna med 300 och folkpartisterna med 200 elever, I en borgerlig motion har man menat att vi måste ökaintagningen, då regeringens förslag inte ens tillnärmelsevis motsvarar denårliga avgången. Det finns emellertid en betydligt viktigare faktor somutskottets majoritet tagit fasta på. Det är det faktiska antalet polismän. har ett betydande antal poliser genomgåttgrundutbildningen och fullgjort alternativtjänst, men de finns utanförpolisens personaltablå. Denna reserv har vuxit med ca 200varje år och redovisas i årets budgetproposition till ca 1 400. I det lägetanser vi att en ökad intagning från 150 elever till 250 och till ett slutligtmål på 430 elever är godtagbar. När vi enigt anser att det inte finnsekonomiska möjligheter att öka antalet tablåtjänster, anser vi att vi börsträva efter en så god balans som möjligt mellan antalet polismanstjänster ochantalet utbildade poliser. Visst finns det behov av ytterligare polisresurser ikampen mot brottsligheten. Vi är i utskottet-eniga om att bättre resurser börkunna nås utan att antalet tablålagda polismanstjänster ökar. Ett sätt är attöka effektiviteten i polisens arbete på att motverka brott. Ett annat sätt ärden genomförda polisreformen, som bör leda till ett bättreresursutnyttjande inom polisväsendet. Ett tredje sätt är det nyttjande av modernaretekniska resurser som pågår inom polisen och ett fjärde är den förbättradepolisutbildningen. Utskottet har också godtagit departementschefens förslagom att i ytterligare fem län genomföra den s. k. länspolismästarmodellen. ,, , och . I dessa län skall - riksdagenhar tidigare beslutat att samma sak skall gälla för , förGöteborgs och län samt för -befattningen som länspolischefkombineras med tjänsten som polismästare i det största polisdistriktet i resp.län. I budgetpropositionen har departementschefen också tagitställning till polisberedningens förslag om att inrätta en tjänsteförslagsnämndför tillsättning av polischefstjänster.