prot · G90921 · 1985-12-31 00:00:00 — skattenför vissa småhus liksom också en mängd andra saker, inte minst denfastighetsskatt som majoritet tyvärr införde . 10 () replik: Det verkar lockade att framföra dessasynpunkter, men jag vill bara fråga om det finns några praktiskaförutsättningar att klara problemet. Jag tror att många enskildafastighetsägare skulle anse att just deras taxeringsvärde är för högt. Skulleman tillämpa det här systemet, skulle det komma att likna en rullandefastighetstaxering. 11 (): Som säger har fastighetstaxeringen på sistonefått en allt större betydelse inom skattelagstiftningen. Från att ursprungligenbara ha legat till grund för den kommunala fastighetsbeskattningen är den nuockså ett mycket väsentligt inslag i förmögenhetsbeskattningen och den statligafastighetsbeskattningen. Även inom andra rättsområden, t. ex. beträffandebostadsbidragen, spelar fastighetstaxeringen en viktig roll. Den senaste fastighetstaxeringen genomfördes 1981.Erfarenheterna från denna är dess värre inte de allra bästa. Ett av de störstaproblemen är att de allmänna fastighetstaxeringarna infaller med relativt långamellanrum, i allmänhet . Det innebär bl. a. att en helt ny ochmycket stor administrativ apparat måste byggas upp vid varjetaxeringstillfälle. Det blir dyrbart, och det blir naturligtvis ocksåineffektivt. Det värsta är kanske ändå att skatteförvaltningen åderlåts påresurser, som skulle ha kunnat användas till annat angelägetbeskattningsarbete. "Inför fastighetstaxeringen 1988 - den har av olika anledningar skjutits - har regeringen velat råda bot på det här. I föreliggande propositionföreslår man därför bl. a. ett system som kommer att fördela fastighetstaxeringenjämnare över åren på så vis att skilda fastighetstyper taxeras olika år.Därigenom blir det möjligt att bygga upp en fast organisation för fastighetstaxeringenoch även att låta tjänstemän biträda taxeringsnämnderna med granskning avdeklarationerna. Förslaget innebär i korthet att den allmännafastighetstaxeringen görs i tre omgångar under en sexårig omloppstid. År 1988skall hyreshus-, industri-, exploaterings- och specialenheter taxeras. År 1990taxeras småhusenheterna, och 1992 kommer turen till lantbruksenheterna.Vartannat år sker sedan en taxering i samma ordningsföljd. Under mellanliggandeår skall precis som särskild fastighetstaxering ske. Ett enigt skatteutskott ställer sig bakom förslaget ochtycker dessutom att det kommer "att väsentligt förbättra kvaliteten påtaxeringsarbetet". Utskottet har också enats om att upprepa tidigare krav påen bredare översyn av fastighetstaxeringssystemet. Men när nu ,och samstämmigt kritiserar den socialdemokratiskaregeringen för att inte tidigare ha tillgodosett översynskravet, finns detanledning att påminna om att regeringen faktiskt tillsatte enkommitté, den s. k. bostadskommittén, med uppgift att se över helabostadspolitiken. I direktiven ingick också just uppdraget att undersöka hurfastighetstaxeringen skulle kunna göras bättre. begärt enöversyn har den också - helt logiskt och helt följdriktigt - förklarat attöversynen inte kan ske föran kommittén har lämnat sitt betänkande, något somberäknas äga rum . kan regeringen helt enkelt inte påbörjanågon översyn. Jag tycker därför att det finns anledning för herrar ,och att tala med något mindre bokstäver i detta sammanhang. Helt enigt är inte utskottet. På en punkt ute i periferinråder det delade meningar. Det gäller den s. k. särskilda fastighetstaxeringen.Här finns det två reservationer, I den ena, som avgivits av utskottetsfolkpartister och centerpartister, krävs att en ny taxering - med visstförbehåll - skall äga rum också då en taxeringsenhet fått en felaktig taxering,I den andra reservationen, som avgivits av de moderata ledamöterna, krävsdessutom att sjunkande marknadsvärde införs som grund för särskildfastighetstaxering och att man för vissa fastighetstyper överväger en generellnedsättning av fastighetstaxeringsvärdena. Om detta är bara att säga att det här är frågor av precisden typ som bostadskommittén enligt sina direktiv skall pröva. Visocialdemokrater i utskottet tycker att det är naturligt att avvakta kommitténsbetänkande, innan man bestämmer sig för att ändra på reglerna för den särskildafastighetstaxeringen. Därför, herr talman, yrkar jag avslag på båda reservationernaoch bifall till utskottets förslag i dess helhet. 12 BOLUNDGREN (m): gör gällande attbostadskommittén, som arbetar, på något vis skulle vara en följd av attriksdagen 1982 begärde att det skulle göras en översyn avfastighetstaxeringsproblematiken - det gäller förfaringssättet, det materiellareglerna osv. Så är inte alls fallet. Det talades från början om att kommitténskulle vara något slags bostadsskattekommit-té, och blev den engenerell bostadskommitté. Men bostadskommittén har inte med någonting annat änbostadsfrågor att göra, även om den tar upp en hel del frågeställningar somhänger samman med fastighetstaxeringen. Vidare säger att jag och ochStig Josefson inte skall tala med alltför stora bokstäver om den översyn somriksdagen har beställt. Då vill jag säga att det är rätt anmärkningsvärt inte tillsatt en kommitté för en sådan översyn. Den kunde ju ha arbetatparallellt med bostadskommittén och samverkat med denna, så att det så tidigtsom möjligt - redan nu - funnits förslag framlagda. Allmän fastighetstaxeringskall ju påbörjas , och skatteutskottet skriver i sitt betänkande attutskottet vidhåller uppfattningen att en översyn skall genomföras och att denskall ske så skyndsamt som möjligt, så att resultatet kan läggas till grund förden kommande fastighetstaxeringen 1988, Då tror jag att bordeprata med finansministern och tala om för honom, att om inte den härutredningen tillsätts väldigt snabbt tvingas man skjuta på fastighetstaxeringen1988, för man kommer inte att hinna göra översynen färdig, så att reglerna kantillämpas enligt en enig riksdags önskemål. Låt mig sedan säga att bostadskommittén inte kommer attbehandla frågor som rör vad som händer enskilda fastighetsägare närmarknadsvärdena 8 protokoll 1985/86:19-21 Prot,1985/86:21 Det är en sak sommöjligen skulle kunna behandlas i översynsarbetet när det gällerfastighetstaxeringsfrågor i stort. Men då går det så att de enskildakommer i kläm. Vi menar alltså - jag upprepar vad jag sade i mina repliker tillStig Josefson - att sjunkande marknadsvärde innebär att enskilda kanöverbeskattas under en . Det är orimligt, och därför bör detfinnas möjlighet att begära särskild fastighetstaxering, Anf.13 (); sade att herrar , och skulletala med litet mindre bokstäver. Det gör mig något oroad. För just medanledning av att det är vänliga veckan försökte jag faktiskt vara så dämpad jagnågonsin kunde tänka mig. Jag blir som sagt oroad, för hur skall det då låtanär jag tar i, ? Nej,några stora bokstäver skall det inte bli. Men jag måste ändå hävda att LarsHedfors är litet inkonsekvent när han säger att man borde avvaktabostadskommitténs förslag innan man tillsätter en utredning som skall se överförenklingsmöjligheterna. Vid ett första påseende kan detta låta bestickande,men tänker man närmare på det här problemet kommer saken i ett annat läge, Isjälva verket finns det en inkonsekvens i det sade. Ett faktum äratt vi snart skall besluta att fastighetsbeståndet skall taxeras, och det bordedå vara en ambition att erhålla ett så rättvisande resultat som möjligt. Detförutsätter en förenkling av reglerna. Det nuvarande värderingsförfarandetinnebär, om vi håller oss till småhus, att man försöker fastställa bostadensstandard. Detsamma gäller i princip för hyresfastigheter. Detta kommer ju attgälla i allt väsentligt i fortsättningen också. Det här är ju en fråga om närman skall introducera de nya bestämmelser som skall gälla, och jag tycker attLars kanske skulle tänka över hur det nya förslaget kommer att inverka.Vi måste alltså tillämpa de här bestämmelserna över hela beståndet på en gång,så att vi inte får olikheter. Nublir det en fördröjning, och det är olyckligt. Än mer olyckligt tycker jag attdet är att vi inte får till stånd bättre möjligheter till omtaxering avfastigheter med uppenbart felaktiga taxeringsvärden. Jag menar att vi därförskall bifalla den reservation som och har avgivit. Erfarenheternaär dess värre inte de bästa, sade . Nej, de är inte de bästa.Administrativt blir det bättre med den organisation som kommer att gälla ,men rent sakligt blir intervallerna längre mellan taxeringarna av samma typ avfastigheter. Därför accentueras egentligen behovet av generösare regler för attden enskilde skall skyddas. Jag tycker att ett horribelt fall är om man säljeren fastighet och det visar sig att man inte ens kan få ut taxeringsvärdet förden. Visst bör den nye ägaren kunna begära en omtaxering av den fastigheten.Jag vill inte gå så långt som att begära att hela marknadsvärdet skall påverka.Det skulle bli ett mycket svårt förfarande. Men just i det här enskilda fallettycker jag att det är naturligt, och jag förstår inte varför intevill vara med på detta. 14 STIGJOSEFSON (c); När så många positiva ord om den reform som läggs fram ipropositionen", vill jag bara säga att har accepterat denuppdelning som föreslås, men att vi är helt medvetna om att den innebär att endel problem kommer att uppstå. Det kommer i viss mån att uppstå en orättvisa omvi t. ex. har en stark inflation, och olika utgångspunkter kan föreligga de årdå taxeringsvärdena fastställs. Vi skall också veta att en del fastighetsägareäger flera fastigheter och om de inrangeras i olika omgångar kommer det ocksåatt innebära en del problem, inte minst vid en försäljning och enreavinstsbeskattning. Vi skall inte tro att förslaget är helt utan problem. Vihar accepterat denna uppdelning, däremot sade vi ett bestämt nej till denrullande fastighetstaxeringen. Detta kan man säga är en kompromiss till detutredningen föreslog. Närdet sedan gäller den andra frågan, om en ny utredning, får man nära nogintrycket av att det finns en reservation på den punkten. Så ärdet inte. Jag har i en motion begärt att utredningen skall tillkallasskyndsamt. Läser man vad skatteutskottet har uttalat ser man att det förstinstämmer i det som sades , att utredningen borde komma till stånd såsnart som möjligt. Dessutom skriver utskottet direkt att man nu liksom tidigareförutsätter att frågorna kommer att prövas av regeringen så skyndsamt sommöjligt, eftersom resultatet bör läggas till grund för den kommandefastighetstaxeringen 1988. Det är inte minst det sista som har gjort attutskottet kunnat bli enhälligt. Tiden medger inte att man skjuter frågansärskilt mycket ytterHgare . Jag förstår inte varför tar upp motsättningar på denna punkt. Bakom detta enhälligautskottsbetänkande står ju också . 15 (): Till att börja med: När det gäller frågan om översynen avfastighetstaxeringen är det faktiskt på det viset, som jag har sagt,att det pågår en utredning. Om den tillsattes som en följd av riksdagensbegäran eller ej saknar betydelse. Utredningen pågår hur som helst. Det stårklart och tydligt i direktiven för utredningen att den skall utreda frågor somhär aktualiserats av såväl , som , Jagkan citera utredningsdirektiven ordagrant; "Kommitténbör därför pröva om det är möjligt att finna någon metod att mer löpandeanpassa beskattningen till prisutvecklingen," Denskall studera dessa frågor. Ni anför nu att regeringen parallellt med detta kanföreta en översyn. Varför skall den göra det? Det kan ju innebära en mängdonödigt dubbelarbete, och det finns anledning att använda krafterna till andrasaker, efter vad jag kan förstå. Dessutomarbetar intensivt med dessa frågor för att man skallkunna bli färdig fram till taxeringstillfället , Det pågår således ettintensivt arbete. Närdet gäller vad har sagt, har den alltså klart och tydligtuttalat att regeringen inte skall påbörja sin översyn förrän bostadskommitténär färdig med sitt ställningstagande. Det är precis vad vi nu har skrivit ivårt utskottsbetänkande. , Vi har sagt att regeringen skallavvakta bostadskommitténs betänkande, och det utskottsbetänkandet har niskrivit under från alla tre borgerliga partierna. hoppar ni plötsligt avdet. Jag blev förvånad när jag hörde . Han sade nämligen exakt att utskottsmajoriteten,underförstått socialdemokraterna, vill ytterligare fördröja frågan, - Detskulle inte vara bra, enligt , Men i det här fallet tillhörfaktiskt utskottsmajoriteten. Det är litet genant att behövatala om det för honom, men det är så; Han tillhör utskottsmajoriteten, som harställt upp på kravet att regeringen skall avvakta bostadskommitténs betänkande,som kommer att läggas fram 1986, Jag tycker att det vore klädsamt om KjellJohansson erkände detta. 16 BO (): Det är litet märkligt,anser tydligen att bostadskommittén skall ta upp alla de frågorsom fastighetstaxeringsöversynen skall syssla med. Varför är han då med på attdet behövs en översyn av fastighetstaxeringsreglerna? Det är ju faktiskt så, som han själv säger, att vi är överens om iutskottet att det skall göras en utredning, och att den skall göras så attresultatet kan läggas till grund för fastighetstaxeringen 1988. Och om detsenare kravet skall uppfyllas, måste man sätta i gång snabbt. Det är det somjag har sagt och som jag har uppfattat att både och också har sagt: Det är nödvändigt att i det sammanhanget komma i gångmycket snabbt. Det räcker inte att vänta och awakta andra utredningar. Varjeutredning som blir försenad kan ju i sin tur försena igångsättningsarbetet närdet gäller den här aktuella utredningen. Det finns all anledning att göranågonting med det snaraste. För det är väl inte så att har lämnatsin uppfattning om att man vid fastighetstaxering skall använda deerfarenheter som översynsarbetet har gett? 17KJELL (); Beträffande det erkännande som mig vill jag peka på att det vi har ställt upp på i detta sammanhangär den skrivning vi har i vår reservation. Den skrivningen är, som sagt, ettalternativ till utskottsmajoritetens skrivning, vilket jag trodde var heltklart för . Jag fick inget svar på min fråga, och jag vill därförupprepa den; Varför skall en fastighetsägare som köper en fastighet till ettlägre pris än vad som motsvarar taxeringsvärdet, eftersom fastigheten intelängre är värd mera, inte ha rätt att få ett nytt taxeringsvärde åsätt, utan ivärsta fall behöva ha kvar det högre taxeringsvärdet i inemot , vilket medfören straffbeskattning? Varför skall de människor som har varit kolossalt ärligaoch letat efter ädelträ i sina fastigheter enligt de krångliga bestämmelser somgäller och kryssat för litet för generöst i kolumnerna - det är, som sagt, ettkänt faktum att många har gjort så - straffas för detta när de helt plötsligtkommer underfund med att de har fått ett för högt taxeringsvärde? Varför skulleinte en särskild nämnd som gör taxeringar också kunna ta sig an dessamänniskors problem? Olikheten i inställning i denna fråga tycker jag speglarskillnaden mellan socialdemokraterna och . Vi tycker att man skallvisa litet omtanke om de skattskyldiga som kanske av rent nit har gått emotsitt eget intresse. 18 (): Jag står kvar vid den uppfattning som vi har fört fram iutskottets betänkande. Men när man lyssnar på frågar man sig omLars har lämnat den ståndpunkt som han intog i utskottet. Det är klartutsagt att vi vill att utredningen skall tillsättas ochatt den skall vara färdig med sitt arbete . Är vi överens om dettaockså , finns det ingen anledning att nu skapa några motsättningar på dennapunkt. Det vore värdefullt att få veta om står kvar vid det som vivar överens om i utskottet. 19 (): Jag står till fast vid det som vi harskrivit i utskottets betänkande. ställer frågan; skall ta upp alla spörsmål som har med fastighetstaxeringenatt göra? Det menar jag definitivt inte. Det återstår en väldig mängd frågoratt se över, och utskottet vill att regeringen får i uppdrag att se över defrågor som bostadskommittén inte tar upp. Men exakt vilka frågor det gäller vetvi inte , eftersom bostadskommittén inte har framlagt något betänkande ochinte heller kommer att göra det . Därför finns det ingenanledning att nu exakt ange vilka frågor som regeringen skall se över. säger att han står bakom sin reservationoch i övrigt ställer sig bakom utskottsbetänkandet. Det låter inte så när KjellJohansson för sin talan här. Det låter som om han inte vore beredd att ställaupp bakom kravet på att regeringen skall awakta bostadskommitténs betänkande.Ni står bakom er reservation, men den gäller den särskildafastighetstaxeringen, en fråga som ligger i periferin. 20 (); ägnar stor energi åt att angripamig. Det skulle ha varit bra om hade ägnat lijca stor energi åtatt svara på frågan varför én fastighetsägare som har åsatts ett helt felaktigttaxeringsvärde för en fastighet inte skall kunna få rättelse i de fall som jaghär har pekat på. Ägna någon liten stund också åt den frågan, för den speglar,som jag sade, graden av omtanke om människorna, inte bara om byråkratin, 21 (); Precis den frågan, , arbetar bostadskommitténmed . Varför skall vi uttala oss tvärsäkert om något som man håller på attutreda och som ännu varken eller jag vet någonting om? Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 3(särskild fastighetstaxering) Först biträddes reservation 1 av m, fl,med 83 röster mot 61 för reservation 2 av m, fl, 158ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 163 röster mot85 för reservation 1 av m. fl. 67 ledamöter avstod från attrösta. () anmälde att hani huvudvoteringen avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls, 1985/86:3 Utvidgning avschablonmetoden vid bostadsbeskattningen (prop. 1984/85:224) 1985/86:2Ändring i resegarantilagen (prop. 1984/85:214) 1985/86:3 Näringsidkares rättatt sälja saker som inte har hämtats (prop. 1984/85:210) betänkande 1985/86:1 Villkoren förobduktion Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. 9 § Normer för socialbidrag Föredrogs socialutskottets betänkande 1985/86:2 om vissasocialtjänstfrågor. 22INGA (vpk); Det faller sig naturligt att tala om den nyafattigdomen när debatten nu rör socialbidragen. Över en halv miljon människor -eller var sextonde människa, i vissa stockholmsförorter var femte ung människa-behöver i vårt land socialhjälp för att klara sitt uppehälle. Andelenunga människor som behöver ekonomisk hjälp ökar kraftigt, unga människor somvarken har bostad eller arbete. Orsakerna till att så många människor tvingas att söka hjälpär förstås skiftande. Arbetslöshet och påtvingat deltidsarbete är en orsak, menen ny tendens är att människor med arbete inte kan klara av de dyra levnadsomkostnaderna.Det är framför allt maten och hyran som kostar för mycket. Bostadsbidraget harurholkats, och reallönerna har sjunkit. Hyran i nybyggda hus är nu uppe i , per rum. Mångamänniskor lever på marginalerna och bara t. ex. en tandläkarräkningkan stjälpa ekonomin. Många familjer har inget eget ekonomiskt skyddsnät i formav ett par tusen på en bankbok. Många människor mår dåligt av att ständigt leva påmarginalerna. Det visar en undersökning som gjorts i ett stockholmsdistrikt.Var fjärde hjälpsökande har där fysiska eller psykiska problem. Nästan likamånga har ett varaktigt missbruk, och var fjärde missbrukare är en kvinna, iregel ensamstående. Över huvud taget ökar andelen ensamstående kvinnor utanbarn bland bidragstagarna. Arbetslöshet är den vanligaste orsaken tillhjälpbehovet, eller också har kvinnorna lågavlönade deltidsjobb som de inte kanleva på. De ökade socialbidragen är ett tecken på allvarligabrister i vårt samhälle. Diskussionen om hur stora socialbidragen skall vararör också mer än pengar. Den rör hela frågan om vår människosyn, vårsolidaritet mot de människor som har det svårt. Också här handlardebatten faktiskt om vår solidaritet som politiker och som medmänniskor. Ochhur är det? Sviktar vår solidaritet i tider då ekonomin blir sämre? Gårsolidariteten bara att upprätthålla när vi har ett överflöd att ta av? Det är de fattigaste kommunerna som har de störstautgifterna för socialbidragen. Nivåskillnaderna på bidragen är stora mellanolika kommuner. Eftersom levnadsomkostnaderna nu är lika höga över hela landetmåste dessa skillnader anses vara djupt orättvisa. Därför menar vänsterpartietkommunisterna att det behövs en riksnorm för att justera skillnaderna. Mångakommuner - för att inte säga de flesta - ligger under det som brukar anses varaexistensminimum. Jag har aldrig hört någon ifrågasätta att nivån påfolkpensionerna skall vara densamma över hela landet. Men socialbidragen skallkunna variera med en tusenlapp för en ungkarl, beroende på var hanbor. Dessutom kan socialbidraget ligga väsentHgt lägre än folkpensionen; det ärockså det vanligaste. Det är ingen som bryr sig om de här orättvisorna.Kommunernas normer för socialbidrag för ensamstående varierar mellan och140 % av basbeloppet. Folkpensionen ligger just på . Det betyderskillnader på runt . för ensamstående vuxna och runt 2 500kr. Det kan inte vara rimligt att människor skall haolika stort ekonomiskt bistånd beroende på i vilken kommun de råkar bo.Enhetiiga, rättvisa och skäliga normer för socialbidragen behövs. Det rimligavore att införa en allmän riksnorm eller, allra helst, ettsocialförsäkringstillägg. Det finns kommuner som har nettonorm och det finnskommuner som har bruttonorm. Vilken av de här två politikerna väljer ute i sinasocialnämnder speglar skillnader i synsätt. Det speglar om man har förtroendeeller ej för de hjälpsökande. En nettonorm bygger egentligen på misstroende ochstämmer inte överens med socialtjänstlagens grundtankar. Utskottet avstyrker med olika, fadda motiveringarvpk-kravet att lika och skäliga socialbidrag skall ges till alla som behöverhjälp. Inte ens ett uttalande om behovet av bruttonormer kan utskottet kosta påsig att göra, även om man instämmer litet ljumt i att det inte är så bra attdet finns så stora skillnader. , hur stora skall skiHnaderna fåvara? Utskottet vill bara motverka alltför stora skillnader, står det på s. 26.Utskottet vill alltså tillåta vissa skillnader. Varför skall man tillåta det?Vilka motiv finns det för atthjälpbehövande människor skall behandlas olika beroende på var någonstans deråkar bo och vilka politiker som råkar bestämma i kommunen? Kan det varavettigt att skall skilja mellan olika familjer? Vadhar utskottet för motiv för des.sa orättvisa skillnader? Därefter vill jag ta upp något som berör en ganska snarframtid. Om är det . Då har den nya tekniken med all sannolikhetföranlett att vår arbetslöshet i procent räknat ligger på tvåsiffriga tal - detgör den för övrigt redan i många länder i . Det finns beräkningar somvisar att av människorna i produktiv ålder då kommer attvara arbetslösa. Vilken beredskap finns det i vårt socialförsäkringssystem föratt möta denna framtid? Det finns inte ett uns av förberedelse. Alla låtsas somom det regnar, trots att det nästan går att läsa om hur datateknik ochden nya tekniken i övrigt eliminerar tusentals arbetstillfällen. Jag menar attdet är hög tid att vi diskuterar hur vi skall kunna möta framtiden. Med deperspektiv som vi har kan vi förmoda hur framtiden kommer attgestalta sig. Om av människorna inte kommer att ha jobb måste dessamänniskor, dvs, vi själva, ändå leva, äta och bo någonstans.Socialförsäkringssystemet måste anpassas inför dessa framtidsutsikter. Jag yrkar bifall till vpk-reservationen somär fogad till detta betänkande. 23EVERT (): Jag ber att få yrka bifall till hemställan isocialutskottets betänkande 2, Vi tar upp ett mycket allvarligt ämne i dettabetänkande och i denna debatt. Jag vill först beröra ett par punkter som IngaLantz har anfört. När socialtjänstlagen infördes var vi mycket angelägna omatt vi skulle få rådgivande normer och att skillnaderna mellan kommunerna inteskulle vara alltför stora, som det handlade om den kommunalasjälvbestämmanderätten, vilket man inte kommer ifrån i ett sådant sammanhang,eftersom kommunerna själva står för hela kostnaden. Det tog innan tillsammans medKommunförbundet lade fram sina allmänna råd och anvisningar.