prot · G90987 · 1985-12-31 00:00:00 — Kanske stannar det i växten när folk får ta del av dessbeska piller i faitigdomsdebatten. Att fa bort de statliga mjölksubventionernaär en direkt fientlig handling mot de hundratusentals barnfamiljer - och motandra grupper- som befinner sig i underläge på grund av folkpartiefs ochde övriga borgerliga partiemas generösa handlande med deras pengar under deborgerliga regeringsåren. Nej, ni inom borgerligheten har ingenting att vara stoltaöver. Inte ens , när äntligen beslutat sig för att debattera deenorma svårigheter folkflertalet befinner sig i, kan ni avvara ert flörfandemed dem som redan tagit åt sig mest av kakan. Vad de stora grupperna i samhället väntar på är bl. a. enförbättring av bostadsstödet. Bostadssubventionerna är nu lägre än devar 1981 och lägre än 1983 räknat i fast penningvärde. Man tycker attdet är nog med de som regeringen sparat påbostadssektorn . Det är för löntagarna och hyresgästerna helt oförståeligtatt de återigen skall vara med om nya stora uppoffringar i form av indragningarav samhällets bostadsstöd för att minska budgetunderskottet. Ett minimum bordevara att hela besparingseffekten av bostadsläne- och räntegarantihöj-ningen -ca - hade fått gå till förbättring av bostadsbidragen. Men det finns andra stora grupper som väntar på att få sindel av kakan. Lönarbetarna har förlorat en dryg månadslön underde senaste åren.Det har i sin tur inneburit att vanliga människor förlorat mellan ireallönerpengar som till viss del betalas ut genom avier från Sverigessocialbyråer. Det här innebär att det måste vara svårt för regeringenatt övertyga det svenska folket om att "är på rätt väg", närman betänker att nära 700 000 hushåll lever under gällande existensminimum. Ochvad skall regeringen säga till de pensionärer och förtidspensionärer som idagsläget inte kommer upp till en rimlig standard? Det är de pensionärer somhar låg eller ingen ATP. I de grupperna rör det sig om 200 000 ensamstående somligger under socialbidragsnormen. Debatt med anledning av rapport om levnadsförhållandena iSverige Prot.1985/86:87 Och vad har för budskapatt skicka till de hushåll som är 26februari 1986 särskilt trängda? Debatt med anledning av rapport otn levnadsförhållandena i Nej, finansminister , nu är det attbörja se framåt, inte till höger. Där finns ingen majoritet för en lösning.Däremot går den att finna till vänster i denna kammare. Tillsammans finns deten majoritet i denna riksdag för att skapa en rättfärdig :fördelningspolitik,som bygger på solidaritet med dem som har det sämst. Det är främst två åtgärder som - om de genomfördes -skulle innebära ett rejält standardlyft för låginkomsttagarna och för depensionärsgrupper som har låg eller ingen ATP. För det första: tag bort momsen på basmaten! harvärldens högsta matskatt. För en tvåbarnsfamilj är skatten för mat 8 000kr. Däremot betalar aktieklippens män och kvinnor på köp ochförsäljning av aktier. Höj aktieskatten för att finansiera borttagandet avmatmomsen! För det andra: höj reallönerna på rekordvinsternasbekostnad! De stora privata företagens vinstredovisningar uppgick till50 miljarder kronor. Vilka har åstadkommit detta resultat? Det är dehundratusentals arbetarna i vårt land som genom sitt hårda arbete möjliggjortdessa vinster. Huvudfrågan är: Skall dessa vinster användas för spekulation ochutlandsinvesteringar, eller skall de användas för höjda reallöner,investeringar för nya jobb här hemma, för en utbyggnad av den gemensammasektorn och för borttagande av den orättvisa matskatten? Valet för vpk är inte svårt. Det finns en alltmer växandeopinion i vårt land för en politik för folkflertalets intressen. Är det intedags att använda den majoritet som den samlade arbetarrörelsen har i för att avskaffa storfinansens makt. för att göra slut påspekulationshajarnas härjningar? Vi välkomnar också, från regeringens sida. attden här debatten förs med sådan intensitet att den t.o.m. intresserar UlfAdelsohn. Det vore också bra om debatten kunde föras på det sättet attvillkoren för den här möjligheter att lösa problemen blir klargjordaför allmänheten. Jag tror att man kan säga att vi är ense om attlevnadsstandarden har sjunkit för väldigt många människor i . Men dethar inte skett . Det skedde , dåproduktionen sjönk och arbetslösheten steg. har realinkomsternaefter skatt infe sjunkit genomsnittligt sett. inte heller har de sjunkit förLO:s lågavlönade. Produktionen har stigit och arbetslösheten har minskat. Men vi har haft ett annat problem att brottas med. Deborgerliga regeringarna, som satt , lämnade efter sig ett budgetunderskott och en utlandsskuld på över 100 miljarder. Trots att svenska folkets levnadsstandard sjönk , drog man på oss stora skulder. För vår gemensamma framtids skull har det varit alldeles nödvändigt att vi börjat minska våra underskott och våra skulder. Den ökade produktion vi har haft har använts 28 just för det ändamålet och den haralltså inte kunnat användas för höjningar Därför är det djupt beklagligt om representanterna förpartierna i försöker inbilla svenska folket att det under de gångnaåren skulle ha varit möjligt för oss att höja levnadsstandarden för detta folk genomatt kraftigt sänka skatterna. Eftersom kritiken mycket har gått ut på att vårskattepolitik har varit felaktig, måste jag fråga företrädarna för deborgerliga partierna: Menar ni att skulle ha börjat skuldsätta sig igenunder de här åren? Skulle vi ha börjat leva på kredit igen för att höjalevnadsstandarden? Är det vad ni vill försöka få folket att tro hade varit enbättre väg än den vi har gått? En helt annan sak är att man kan och bör diskutera enannorlunda fördelning av den levnadsstandard, det välstånd som faktiskt finns iSverige . Vi vet att klyftorna har ökat som en följd av den ekonomiskakrisen. Vi vet också att utrymmet nu börjar växa för en höjning avlevnadsstandarden. Då är naturligtvis frågan: Hur skallfördelningspolitiken utformas? När jag lyssnar till de borgerliga partiernas företrädare,tycker jag nog att det är en rad falska profeter som framträder. Vad har hänthär i när vi har föreslagit åtgärder, som skulle ge mer åtinkomsttagarna med de lägre lönerna och ta mer från dem som har det bättreställt? inte har ni framstått som förkämpar för en rättvis fördelning. Nihar sagt nej under de gångna aren till en höjd arvs- ochförmögenhetsbeskattning, ni har sagt nej till omsättningsskatt på aktiehandelnoch ni har sagt nej till stopp för höjd aktieutdelning. 1 stället har ni velatförsämra sjukförsäkringen och ersättningen till de arbetslösa. När vi föreslog en justering av skattereform, såatt de som var lägre avlönade skulle få en viss skattesänkning de också,reagerade och på det sättet att de ropade"svek". Man talade föraktfullt om denna skattelindring som enLO-rabatt. Därför var den moraliskt tvivelaktig, den gick ju till delågavlönade. Man har gång på gäng återkommit till att vi har förstört årsskattereform, därför att vi förändrade den sä att de lågavlönade skulle fånågot av de skattesänkningar det var fråga om. räknade upp de höjningar som har föreslagitsav charterskatten, bilaccisen, bensinskaften, momsen. Jag måste fråga UlfAdelsohn: Om dessa skattehöjningar så kraftigt har bidragit till den nyafattigdomen, varför föreslår då inte att dessa skatter sänks?Varför föreslår ni i stället att förmögenhetsskatten skall sänkas? Hur mångasocialbidragstagare är det som dignar under sin förmögenhetsskatt? Varförföreslår ni att arvsskatten skall sänkas, att skatten på aktieutdelning skallsänkas? Varför föreslår ni att fastighetsskatten skall avskaffas? Är detlandets fastighetsägare som befolkar socialbyråerna eller är det landetsaktieägare som trängs där? Om nu vill använda våra skattehöjningar isina demagogiska syften, borde han rimligen dra slutsatsen att det förstamoderata samlingspartiet skall göra är att gå ut och kräva sänkt bensinskatt,sänkt charterskatt, sänkt bilaccis. Men det gör man inte. utan det sväljer mannu för att få utrymme för skattesänkningar för de rika. i varje fall för moderatasamlingspartiet och , att socialbidragstagarnas problem skall lösasgenom skattesänkningar. gjorde ett stort nummer av vilken lyckasom skulle Debatt med anledning nv rapport om levnadsförhållandena iSverige Prot.1985/86:87 vederfaras dem om skattepolifik genomfördes. Men han 26februari 1986 aktade sig för att tala om för någon vad dennaskattepolitik går ut på. Debatt med anledning av rapport om levnadsförhållandena i Enligt den statistik vi har är två tredjedelar avsocialbidragstagarna barnlösa. Låt oss då se vad skatteförslag iriksdagen skulle innebära för barnlösa med låga inkomster. Den somtaxerar för en inkomst på . skulle fram fill 1988 få en skattehöjningpå , om han är löntagare. blir skaftehöjningen 200kr. kan säga att det inte är mycket till skattehöjningar. Nej,men det är definitivt inte några skattesänkningar sorn gör det lättare förmänniskor i dessa inkomstlagen att leva. Hur kan starta en debatt i riksdagom nyfattigdomen och försvara en skattepolitik som höjerinkomstskatten för dem som har de lägsta inkomsterna? Hur kan han försvara i samma skatteförslag till en som tjänar . vill dela ut enskattesänkning på ? Är det uppfattning om hur man skaparrättvisa i ? Den som tjänar . får höjd skatt, visserligen baramed , men det känns antagligen ganska ordentligt, och den som tjänar . Då undrar jag vad debatten går ut på. Vi vet att vikommer att leva under den knapphetens kalla stjärna som innebär att vad ändenna riksdag kan kosta på sig så inte är det att lura svenska folket genom attpå nytt lånevägen finansiera vare sig utgifter eller skattesänkningar. Vi håller pä med överläggningar om familjepolitiken, ochBengt frågar om vi eftersträvar en bred lösning. det gör vigivetvis. Förutsättningen för att det skall kunna bli något beslut i är att fler partier än vårt ställer upp bakom en lösning. Jag vill också säga att vi dessutom förbereder enskattereform . som kommer att föreläggas inomkort. Vi förbereder också åtgärder som kommer att handla om hur bördorna skallfördelas därutöver. Jag välkomnar de partier som engagerar sig i denfördelningspolitiska debatten att medverka också till en rättvis skattereform.Och iså fall måste jag säga till både och att dåfär ni skrota era skattesänkningsförslag. Då får ni skrota den djuptorättfärdiga fördelningspolitik som framträder i era motioner i . När det slutligen gäller de människor som uppbärsocialbidrag delar jag den uppfattning som i varje fall skymtade i deborgerliga inläggen, nämligen att lösningen på dessa människors problem intekan vara att vi går bidragsvägen. Vi måste i stället föra en sådan ekonomiskpolitik och skattepolitik att de kan få ett arbete på heltid. Det var år 1984bara av socialbidragstagarna som hade ett heltidsarbete. De skall kunnaskaffa sig en egen bostad och försörja sig på sin inkomst. Därför är det ettfullföljande av den ekonomiska politik som vi bedrivit som är den avgörandefaktorn för att nyfattigdomen i skall försvinna. 7 () replik: Tiden medger inte att jag går i polemik medBengt , även om det kanske skulle vara nödvändigt. Jag vill bara sägaatt när förslagen för att förbättra barnfamiljernas ekonomi är höjda skatteroch höjdabidrag och det blir en evig rundgång som inte gagnar någon, tycker vi inte attdet är någon mening att vara med. Om har en annan inställning harjag respekt för den utan att angripa vare sig ellerfolkpartiet. När jag hör förstår jag varför Sverigehar västvärldens lägsta tillväxttakt i sin ekonomi. När jag hör Kjell-OlofFeldt förstår jag varför vi får en ökande arbetslöshet, även vid varjehögkonjunktur. När jag hör honom förstår jag varför den svenska inflationen ärbetydligt högre än i våra viktiga konkurrentländer. Socialdemokratin har aldrignågonsin velat ta itu med de problem som måste lösas för att skapa tillväxt.Den bästa fördelningspolitiken och det bästa säftet att ge de lågavlönade, dearbetslösa och de ensamstående med problem någonting verkligt i deras egenkassa är aff skapa tillväxt i ekonomin, . Man skapar ingenfillväxt i ekonomin genom att i talarstol stå och demagogiskt talaom att det ges så mycket till de rika som dignar under det ena eller det andra.Tillväxten skapas genom att stimulera människor att arbeta, stimulera deduktiga att starta företag, driva företag och göra företagen lönsamma.Västvärldens högsta aktieskatt, förmögenhetsskaft, arvsskatt och gåvoskattsfimulerar ingen. Ni som tror pä glesbygden, tror ni att de högsta ochsvåraste skatterna när det gäller generationsskiften gagnar glesbygdensmöjligheter att behålla jobben för de lågavlönade där ute? Denna politikbedriver emellertid socialdemokratin årtionde efter årtionde och viftar undanproblemen genom att tala på det sättet. Vi skulle gärna vilja sänka oljeskatten, elskatten,bensinskatten, arbetsgivaravgifterna, bilaccisen, fordonsskatten och alltdetta, , om vi bara kunde. Men vi inser att eftersom varendaskattesänkning vi företar till sista öret mäste finansieras med besparingar ochvi dessutom måste spara ännu mer, vill vi satsa just på de skattesänkningar sommest av allt stimulerar tillväxten. Det är de skattesänkningar som stimulerarmänniskorna att investera, att tro och att jobba litet extra.Annars skulle vi sänka dessa skatter också. Men denna regering har höjt alladessa skatter mot vårt motstånd. satsar vi på just de skattesänkningar sommer än något annat skall stimulera tillväxten i . Jag undrar om , som ju annars brukar intaen mer realistisk attityd, inte inser att världens högsta skattetryck kan haett samband med västvärldens lässta tillväxt. Debatt med anledning av rapport om levnadsförhållandena iSverige Anf.8 () replik: redogörelse för regeringensfördelningspolitik var. tror jag, ganska karakteristisk. Han nämnde bl. a.höjda marginalskatter, dvs. ett urholkat inflationsskydd, beskattning avaktier, beskattning av förmögenheter och mycket annat. Felet med regeringensfördelningspolitik är just att den i så hög grad är inriktad på att kapatopparna i stället för att skapa tillväxt och se till att kakan växer så attmånga människor får mer att dela på. Om regeringen var inriktad på att i stället försökastimulera tillväxten, då skulle man se till att månaa fler enskilda människortyckte att det kändes Prot.1985/86:87 naturligt och riktigt att satsa sitt sparande i näringslivet.I stället driver fegeringen systematiskt bortenskilda människor från aktiemarknaden. , , , , . Regeringen borde tillseatt de människor som finns i landet och har arbetat Debatt med anledning I , ihop något stannar kvar och bygger företagi i stället för att fly utanför av rapport om levnads- a joo o s j j... ,,, , . r. landets gränser. De nyfattiga iSverige har ingen som helst glädje av att lorhallandena1 " j b o e> o i enskildaakfieägare ägnar sig åt annat, dvs. överger aktiemarknaden och i ställetsparar i andra föremål. Inte heller har de någon glädje av att personer som harbyggt upp företag flyttar utanför landets gränser. Tvärtom är det bra för demänniskor som vill ha högre reallöner eller komma ut ur detta fatfigdomsträskatt vi får fler företag, fler jobb och ökad tillväxt i . Jag ställde några frågor till finansministern, och hanberörde en av dem. Den gällde den familjepolitiska reformen. Får jag tolkafinansministerns inlägg så att regeringen är beredd att på allvar ta upp en diskussionom ett vårdnadsbidrag, eftersom det är en förutsättning för en bred uppgörelse?Eller är det regeringens uppfattning att en bred uppgörelse är en uppgörelsemellan socialdemokraterna och kommunisterna, där man alltså har uteslutit dennamöjlighet? Jag upprepar frågan om finansministern är beredd attföreslå ytterligare åtgärder för att bromsa den kommunala expansionen och skapaförutsättningar för höjda reallöner. Jag behöver inte argumentera ytterligarepå den punkten, eftersom finansministern med all önskvärd tydlighet i åretsfinansplan har sagt att det finns ett konkurrensförhållande mellan kommunernaoch löntagarna. Det är nödvändigt att hälla tillbaka den kommunala expansionenför att ge utrymme för reallönehöjningar. Men de åtgärder som beskrivs ifinansplanen räcker inte, utan det krävs ytterligare ätgärder. vill jag fråga om finansministern är beredd attallvarligt överväga de åtgärder som vi har föreslagit för att stimulera tillfler jobb för ungdomar, t. ex. genom att sänka arbetsgivaravgifterna och attskapa bättre förhållanden för de arbetslösa genom en allmänarbetslöshetsförsäkring. sade i sitt inlägg inte ett ord omarbetslöshetens betydelse för antalet socialbidragstagare. trots att han i enfrågedebatt i sedan medgav att ungdomarna tillhörde denhär kategorin av socialbidragssökande. Är alltså finansministern beredd att påallvar pröva denna möjlighet? 9 () replik: Jag noterar att återgår tillhistorien. skall vi inte göra denna debatt till en allmänekonomisk debatt,men det är viktigt att konstatera de helt förändrade villkoren, om man jämförsituationen med den situation som vi nu befinner oss i. Underperioden skapade vi själva en kostnadskris här i , som vi fickbära bördan av framöver. Det finns inga likhetsteckenmellan den socialdemokrafiska politiken och den mer ambitiösainflationsbekämpningspolitik som ni nu bedriver. Jag antar att Kjell-OlofFeldt håller med mig om att det var en av de verkliga barlasterna underperioden . har vi en oljeprisnedgång, medan vi hadeen oljeprisupp- 3- gång. För att historieskrivningenskall vara någorlunda fullständig bör man Självklart innebar den jättestora devalveringen 1982 attni ökade kraven pä fördelningspolitiken därefter, eftersom devalveringar effekten att de omfördelar. Mänga ekonomer påpekar att just det har bliviteffekten. a. framgår det av undersökningar. När man tar tillså ordentligt som ni gjorde, ökar kraven på fördelningspolitiken, och de kravenhar ni inte lyckats leva upp fill. När det gäller skattereformen vet ocksåatt det handlade om en överenskommelse, och överenskommelser skall man hålla.Dessutom handlade det om skatterna pä hela arbetsmarknaden och en svåravvägning mellan olika grupper, av vilka LO är en. Låt mig ta fasta pä några saker som härhar nämnt. På grundval av meddelanden som kommer från ochsom jag antar kommer att få substans om inte förr förefallersocialdemokratin nu vara inne pä linjen att lätta skatten i första hand pä denkommunala sidan, eftersom kommunalskatten för av skattebetalarna ärden tyngsta skatten. Det är därför vi har föreslagit t. ex. höjning av detkommunala grundavdraget. Slufligen vill jag upprepa mina tvä frågor: När tänker niuppfylla löftet till pensionärerna mot bakgrund av reallöneutvecklingen? Ochvarför skjuter ni på skatteutjämningen? Debatt med anlednitig av rapport otn levnadsförhållandenai 10BERTIL MÅBRINK (vpk) replik: I debatten om nyfattigdomen har man inriktatsig på barnfamiljerna. Jag vill varna för att sätta barnfamiljerna,ensamstående lågavlönade samt pensionärer med låg eller ingen ATP i motsatstill varandra. Det är oerhört viktigt att ha klart för sig, när vi talarom de 1,4 miljoner i det här landet som lever under eller på gränsen tillexistensminimum, att det handlar om dessa tre grupper. Jag varnar för att gå påde borgerligas försök att skapa en motsatsställning mellan de här grupperna. För att klara dessa gruppers situation har vi föreslagittvä konkreta åtgärder: matmomsens avskaffande och en kraftig höjning avreallönerna. Det kan inte bekostas på något annat sätt än genom att man tarfrån rekordvinsterna och de stora förmögenheterna, för det är värden som desvenska arbetarna har skapat genom hårt slit och förslitning. De värdena skallgä tillbaka till samhället, till människorna. Därmed, mina borgerliga meddebattörer, kan man avskaffa del av bidragssystemet. Vi är infe anhängare av det. men sä länge som maninte har vidtagit åtgärder för att åstadkomma den omfördelning som vi föreslårmåste man ha ett socialt skyddsnät och också förbättra det. Någon annan lösning finns infe, men om defta hör man ingenfingfrån de borgerliga. har omfördelatsfrån de vanliga människorna till de redan rika. Det finns ju pengar - 50miljarder i vinster för de stora företagen - men de fördelas på ettfruktansvärt orättvist sätt. Ge något mera konkret svar, , fill alla demänniskor som kräver en annan fördelningspolitik i vårt land. Jag tycker att debör få ett protokoll 1985/86:85-87 Prot.1985/86:87 konkret svar - börja inte tala om socialbidragsnormerna osv.Jag kan bara nämna som ett exempel att i 81kommuner här i landet får pensionärer med n h II H I H ' '8 "" ingen ATPinte bostadsbidrag som kommer upp till socialbidrags- normerna - 81 kommuner! av rapportotn levnads- f I °ll rl ? Någonting måste göras för de här grupperna, och jagåterkommer till de tvåkonkreta förslag som vi har fört fram och som borde vara möjliga att genomföra:höjda reallöner, bort med den orättvisa matskatten! just de1,4 miljoner som har det väldigt svårt. Och låt kapitalets rekordvinster Lät mig börja med att i någon mån klargöravad det är vi talar om när vi diskuterar socialbidragsnormen, existensminimumoch liknande begrepp. har beställt en undersökning från statistiskacentralbyrån, varav framgick att 700 000 människor skulle ha inkomster och levnadskostnadersom placerar dem under socialbidragsnormen. Detta har förvandlattill 1,4 miljoner som lever under existensminimum eller pä gränsen tillexistensminimum, vilket är en något annan sak. Socialbidragsnormen innebär att man har definierat vad mankallar skälig levnadsstandard. Man har gått igenom vad hushåll av olikautseenden skall ha för att anses ha en god levnadsnivå - inte bara leva päminimum utan ha en skälig levnadsnivå. Detta har man definierat som dengenomsnittliga levnadsstandarden i . Den som har en levnadsstandardunder genomsnittet i lever under socialbidragsnormen. Om man vill säga att fattigdomsgränsen i går vidden genomsnittliga levnadsstandarden, då är halva folket fattigt och halvafolket rikt. Men så har aldrig varit avsikten med denna norm, och jag haraldrig tagit avstånd från socialbidragsnormen, som påstod. Denär ett riktmärke för de sociala myndigheterna i kommunerna när det gäller attavgöra hur de skall bedöma en viss enskild familjs eller människas ekonomi. Av de 700 000 som centralbyrån anser ha levnadskostnaderoch inkomster som placerar dem under - dvs. under genomsnittet - är 200000 pensionärer, vilket naturligtvis visar storleken på folkpension, pensionstillskottoch ATP. Dessutom är 215 000 ungdomar som lever hemma hos sina föräldrar.Problemet är då att har antagit att pensionärer ochungdomar som lever hos sina föräldrar har samma levnadskostnader som enfullständig familj inkl. bostadskostnaderna. Det är mycket märkligt att tro attungdomar som lever hos mamma och pappa har samma bostadskostnader, sammakostnader för möbler, husgeråd osv. som en fullständig familj. Dennaundersökning, om man nu skall kalla den så, kastar kanske därför mera ljus överstatistiska centralbyråns sätt att räkna än över hur det faktiskt står till ilandet. Dessutomhar centralbyrån antagit att en rimlig bostad är en bostad där varjefamiljemedlem har ett eget rum. E;n tvåbarnsfamilj måste alltså ha en Det är en norm som ännu inte har vågat fastställasom riktlinje för bostadspolitiken. 34 Jag tror, med all respekt förstatistikerna på centralbyrån, att de ger en i varje fallnågot förvriden bild av läget. Däremot tror jag att det finns många som leverfattigt som man infe fångar in i det här materialet och som inte alls syns iden här typen av statistik. Kanske man skall komma ihåg, när man säger aff det finns550 000 mottagare av socialbidrag, att det är människor som någon gäng underåret har tagit emot socialbidrag. Det var , eller drygt 25 000, som togemot socialbidrag . Det ger också en något mera nyanserad bild avsituationen. Men även så är ökningen av antalet människor i som tyckeratt de inte klarar sig pä sin inkomst oroande och kräver att politiken tarhänsyn till detta. Det var mot denna bakgrund ytterligt intressant att noteraatt bäde och nu icke längre talar om attskaftesänkningen skall gå till de lågavlönade och fattiga. Nej,skattesänkningen skall gå till de rika.