prot · G909136 · 1985-12-31 00:00:00 — Klart är att detta steg från regeringens sidaförsvagar såväl det politiska som det fackliga inflytandet, dvs, den allmännainsynen i televerksamheten. Det minsta man kan säga om dessa åtgärdsförslag är att detskapas oro och produktionsstörningar ute på verkstäderna, en stämning och ensituation som försämrar produktionsresultatet och arbetsglädjen. Desocialdemokratiska ledamöter som vill uppträda med konsekvens och fasthet böri dag lägga sin röst på reservation 4 av vpk. Det kommer att få betydelse ocksåi eventuella förhandlingar, där de anställdas villkor kommer att prövas. 29BIRGER ROSQVIST (s): I det här betänkandet från trafikutskottetbehandlas inte mindre än 27 motioner med 48 yrkanden. Till betänkandet är tolvreservationer fogade och ett särskilt yttrande. presenterar inriktning och omfattning av sinverksamhet samt investeringar i rullande treårsplan. Planen för 1986-1989 angeratt kommer att investeras i telenätet.Kapaciteten skall ökas, förslitna och föråldrade delar av befintligt nät skallersättas. Kapacitetsökningen är nödvändig för att man skall kunna säkraacceptabel framkomlighet. Vi accepterar bara hög framkomlighet i . Somförsta land i världen får fr. o. m. 1987 ett sammanhängande digitaltnät. Datakommunikationerna har ökat kraftigt och kommer att ökakraftigt också . Teletrafiken ökade budgetåret1984/85 - prognosen var , Om ny teknik tas till vara på rätt sätt, kommer mångfaldennya och avancerade teletjänster att ge fördel för såväl företag som hushåll,och behåller sin ställning som föregångsland på teleområdet. Utskottet tillstyrker den av och i budgetpropositionenföreslagna omfattningen och inriktningen av investeringarna, som ökatsbetydligt i förhållande till tidigare gällande treårsplan, I ett par motioner vill man från håll höjainvesteringsramen med 400 resp, 500 milj, kr, utöver eget förslag.Man följer upp detta i en reservation och har då fastnat för alternativet 400milj. Men redan det av presenterade förslaget - att 5551 milj. kr. investeras i telenätet och ytterligare 633 milj. kr, iabonnentanläggningar - innebär en mycket optimistisk satsning. Bristpå teleteknisk personal kan utgöra hinder och risk för att den ambitiösamålsättningen inte helt skall kunna bli verklighet. Dessutom innebärlånefinansiering med 400 milj, kr, en ytterligare belastning på detsoliditetsmål som vi ålagt . förslag avstyrks härmed avutskottet. När det gäller servicemål och abonnentservicei övrigt anser utskottet det mycket angeläget att de svårasteframkomlighetsproblemen -som finns vissa tider och i vissa områden - löses.Genom den höjda investeringsvolymen kan detta bli möjligt. vill "plocka av" televerketytterligare 300 milj, kr, genom inleverans till statsbudgeten. Man vill gå tillväga pä så sätt att statskapital skrivs upp så mycket att räntantill staten ökar med dessa 300 milj, kr. På motsvarande sätt räknarfolkpartiet, fast man där nöjer sig med en uppskrivning som skulle betyda ökadinleverans med 200 milj. kr. Det blir så här när partier skall finansierakostnadskrävande åtgärder pä statsbudgeten och har svårt att finnafinansieringsformer som inte skulle uppfattas som mindre publikt gängbara. Men det är inte så svårt att finna och belysa nackdelarsom sådana här förslag skulle dra med sig om de vann bifall. Förslagen skulleinnebära försämrad likviditet och soliditet för verket. Men verket har juålagts en viss likviditets- och soliditetsgräns. Skall denna inte sänkas - ochnågon sänkning har ingen föreslagit - måste verket ta in mer pengar genom höjdataxor som drabbar teleabonnenterna. Vi skall inte påtvinga sådanahär för verket opåverkbara och oförutsedda åtgärder, som absolut inte skullevara populära, bara för att och behöver några hundramiljoner för att täppa till hål som man gjort i statsbudgeten, I flera borgerliga motioner har - som vi redan hört -föreslagits att uppgifter vad gäller provning och godkännande avutrustning, som är avsedd att anslutas till telenätet, skiljs ut från verket.Redan i proposition och riksdagsbeslut anmäldes resp, antogs förslagom utredning vad gäller uppgifter om provning och godkännande avutrustning och material av det slag jag redan nämnt. En utredningsman arbetarnu med denna uppgift. skall arbetet vara klart, och det bör rimligenleda till någon form av förslag. Vi brukar lugna oss tills förslag föreliggerfrån en utredare, torde inte vara så enkel att det bara går att kopplabort och lägga det hela pä "fristående organ", sommoderaterna, och föreslår. Därför avstyrker vi nu förslagenoch avvaktar utredningsresultatet. I motioner från och återkommer,, kraven på att inte skall syssla med tillverkandeindustri. roll skall renodlas och i första hand bestå av attförvalta sitt nät. Annan verksamhet skall skiljas ut till separata bolag.Därefter är målet att sälja ut aktierna i bolagen. Det är vad motionerna syftartill. Låt mig då upprepa vad vi från socialdemokratiskt hållanser i denna fråga. Vi håller inte alls med er folkpartister, moderater ochcenterpartister i ert resonemang. hade ju inga sådana här kravframförda motionsvägen. Prot; 1985/86:136 Men ärcentern med igen och stär också bakom den reservation som bygger påmoderaternas och motioner. Pä teleområdet är ett föregångsland. Vi vill attdet skall vara så i fortsättningen också. Det finns stort kunnande i Sverigeinom teletekniken. Nya idéer anammas beredvilligt. Det har vi glädje av. Viskall ta till vara denna positiva attityd. Sedan gammalt har svenskteleutvecklings styrka varit samarbetet - men också konkurrensen - mellan f, d,, numera , och . Samarbetet har gjort gott och blivit fruktbart, myckettack vare egen tillverkande industri. Utan egen tillverkning skullemotiven för insatser för utveckling tillsammans med iEllemtel och på egen hand inom verket kraftigt minska. Utan industriell styrkaoch kompetens i ett begränsat "telenätverk" skulle inte, avkonkurrensskäl, ett sådant samarbete med en leverantör ha kunnat äga rum.Utländska leverantörer skulle då i väsentligt högre grad ha fått anlitas föratt få till stånd den prispress som man själv nu kunnat utöva vid upphandling. Det utvecklingsarbete som sker inom telekoncernenmåste, för att effektivt medverka till ännu bättre telekommunikationer ilandet, omfatta både nät och terminaler. Vi socialdemokrater vill starkt betonaatt vi även i fortsättningen vill se som både. Kunskaper över ett vitt fält och verksamhet pä bred front hos ocksånäthällaren är framgångens förutsättning. Vär egen erfarenhet iSverige och vad som skett i världen i övrigt ger också ovedersägligt belägg fördetta. vill man från moderat och folkpartistiskt hållifrågasätta det forsknings-och utvecklingsarbete som enligt tidigareriksdagsbeslut skall initiera. Detta skall ju ske med syfte att vidmakthållaoch stärka ledande ställning inom telekommunikationsområdet. Viavvisar också härvidlag förslagen från och . I och , som är framståendetelekommunikationsländer, är tillverkning av komponenter till nät ochterminaler nära knuten till näthållningen. Jag tror inte att ni kan komma mednågot exempel från något industriland där tillhandahållandet av nättjänsterhelt skilts från tillhandahållandet av utrustning som skall anslutas tillnätet. Ett bra telenät kan tillskapas när erfarenheter somvunnits inom terminal-området kan utnyttjas vid nätets utformning. Någraexempel: Det brittiska är aktivt i konkurrensen på terminalområdet,I är det som äger de bolag som sysslar med konkurrensutsattverksamhet. Det finns fler exempel. Vi säger att det är nödvändigt att vårt svenska televerkfär konkurrera med andra pä terminalomrädet. Det görs en särredovisning. ochden tillämpas så att en tillräcklig garanti skall ges för att denna verksamhetinte skall subventioneras av övrig verksamhet. Men som vi sagt tidigare kansärredo-visningen utvecklas ytterligare, och det arbetet pågår kontinuerligt. Av vad jag nu sagt torde framgå att vi frånsocialdemokratiskt håll står fast vid en uppfattning som vi anser ha varit enstarkt bidragande orsak till ett omfattande teletekniskt kunnande, ett gynnsamtkostnadsläge för telefonanvändning i och en mycket framstående position i världen vad gäller telekommunikation. Men i anledning av Prot.1985/86:136 borgerliga motioner om upphävande av monopol på växlaroch höghastighetsmodem finns det mer att tillägga. Det finns inget monopol i på att bygga telenät ellererbjuda teletjänster. Men är helt dominerande. Till detta ansluts terminaler av olika slag: telefoner,dataterminaler, telex och telefaxmaskiner m, m. Nätet skulle inte fungera omdet inte fanns regler för vilken utrustning som får användas. Den som förvaltarnätet och ansvarar för det bör ha ett stort inflytande över reglerna. Villnågon säga emot mig i detta avseende? Annan utrustning fär anslutas till nätet, men televerketmåste först godkänna. Detta är monopolet. Detta s, k, monopol har då förutom tekniska också sociala,regionalpolitiska och försvarspolitiska motiveringar. har ansvarinom dessa fält. Det ansvaret gär utöver affärsmässiga hänsyn. Vi betalar sammalåga inträdesavgift när vi skall ha telefon i permanentbostäder, oavsett vaddet kostar för att dra långa - och underhålla långa - linjer. Nej, knappast. Men det praktiska monopolet harbidragit till ekonomiska möjligheter att ta sådana här nödvändigasamhällshänsyn. Det är den dominerande ställningen för inomhela telekommunikationsområdet som är en förutsättning för att den utjämnandetaxestrukturen för de grundläggande teletjänsterna skall kunna upprätthållas.Därför yrkar vi socialdemokrater bestämt avslag på de borgerliga motionerna omavmonopolisering. , som i sin motion "vill understryka vikten avatt tjänster pä lika villkor står till förfogande över helalandet", är ändå med som undertecknare av reservationen, där moderater ochfolkpartister är ute efter en annan tingens ordning. Som framgick av anförande har folkpartietförsökt komma med ett nytt grepp i är i anslutning till televerk och telenät.Det gäller vad motionärerna kallar bredbandstjänster och bredbandsnät.Motionärerna anser att det noga bör övervägas i vilken takt sådananärfunktioner skall byggas ut, därför att de är så investeringskrävande.Dessutom skall bredbandsnätet byggas ut och utnyttjas i konkurrens. Vi har i utskottetfrågat oss vad menar med bredbandstjänst och bredbandsnät. Men dethar vi inte fått veta. Jag tvivlar på att motionärerna själva vet det. Jag ärnästan säker på att de i varje fall vid motionsskrivningen inte visste det ochinte heller vid utskottsbehandlingen. Där avstyrktes motionen. Men dyker denupp i reservation 10. Där föreslås följande, och då citerar jag hela innehålleti reservationen: "Utskottet delar motionärernas uppfattning ochtillstyrker motionsyrkandet." Det förslaget har här yrkatbifall till. Vad är det för uppfattning som utskottet föreslås dela? 1 ett par centermotioner ställs vissa krav om enhetstaxaför datakommuni kationstjänster för hela landet. I inland - närmare bestämt än så är det inte - kräver man att en nolltaxa skall tillämpas. gäller redan en enhetlig svensk taxa för . Men det hjälper inte - en reservation har det blivit i alla fall i vilken man angående 31 enhetstaxakräver det som redan finns. Detta med nolltaxa skulle ju innebära gratis- ellerutan-kostnad-taxa. Det förslaget avstyrker utskottet. Ett affärsdrivande verkstjänster bör inte tillhandahållas utan kostnad. Slutligen skall jag ägna åt ettviktigt avsnitt i detta betänkande om telefrågor. Det gäller televerketsindustriverksamhet. Industriverksamheten har bedrivits i bådeverksform och bolagsform, nämligen i och i , I budgetpropositionen föreslås nu att verksamheten blir enhetlig,och det sägs att aktiebolagsformen är den naturliga, eftersom det rör sig omen affärsverksamhet, som i ökande grad bedrivs under marknadsmässiga villkoroch med rent företagsekonomisk inriktning, Ombildning till bolag skall gällafrån , Denna fråga har legat på bord vid ett flertaltidigare tillfällen. Den har dock inte avgjorts. Ytterligare utredningar harskett. Återigen har bolagsbildning aktualiserats, men frågans definitivaavgörande har på nytt flyttats fram i tiden, I samband med behandlingen avpropositionen om vissa telefrågor beslöts att ställning skulletas senast i budgetpropositionen , Utskottet anser att frågan om slutligt beslut om Telisverksamhetsform nu bör komma till en lösning. Utskottet ansluter sig också tillförslaget om enhetlig form för industriverksamheten och att aktiebolagsformensynes vara den naturliga. Personal som berörs anser inte att bolagsformen ärlämplig. Man menar att skall - även fortsättningsvis - vara en del avaffärsverket och inte brytas ut. Oron bland Statsanställdas förbunds medlemmarär stor inför ombildan-det av till bolag, SF ställer inte heller upp utanvillkor. Men ett kvar i affärsverksform vore långt ifrån problemfritt,verksamhet bör byggas på ett tillväxtalternativ. Det betydermycket för televerkskoncernens slagkraft att förutsättningar skapas så attTeli kan fortsätta att spela sin roll inom det traditionella monopolområdet ochsamtidigt vidareutveckla ställningen som leverantör på det konkurrensutsattaområdet, strategiska roll i televerkskoncernen när det gälleranskaffning av produkter och utrustning är att säkerställa konkurrensen, attsäkra försörjningen av viktiga produkter, att via licenstillverkning varaalternativ leverantör, att tillföra tekniskt kunnande - know-how -och att säkra leverantörsoberoendet i övrigt. Ett fortsatt aktivt tekniskt utvecklingsarbete inomteleverkskoncernen förutsätter emellertid också ett konkurrenskraftigt somproduktionsresurs. Det behöver vidare skapas en smidig och snabbt fungerandeorganisation både internt och visavi kunder och samarbetsparter. Bolagsformenmedger det på ett helt annat sätt. En övergäng till bolag innebär ocksåekonomiska fördelar och större frihet vad avser beslut och satsningar. Man blirmer jämställd med konkurrenter, vilka alla finns i bolagsform. Företagsledning och personalorganisation delar ansvaretför att är konkurrenskraftigt jämfört med övrig svensk industri. Men detär också nödvändigt att företagsledning och personalorganisationer arbetargemensamt i positiv anda. Vi har ytterligare en utförlig skrivning iutskottsbetänkandet med vilken vi Prot /86:136 även i detta avsnittvill markera en oförändrad principiell syn på telepolitiken 7 jpj ]985 och på bolagiseringav affärsverksdelar. Vi säger att affärsverksformen utgör ---- denorganisatoriska grunden för samhällets insatser pä en rad tungatelekommunikationer infrastrukturområden. Denna verksamhetsform har visat sigväl förena funktionerna samhällsinflytande och kontroll med erforderligsjälvständighet och flexibilitet för en verksamhet. Ställningstagandet för attöverföra till bolagsform innebär dock icke att utskottet förordar någonallmän uppluckring av affärsverksformen. Utskottet vill betona att enförändring av verksamhetsform inte förändrar dess roll i telepolitiken.Televerkets egen tillverkning och dess produktionskunnande har stor betydelseoch är en nationell tillgång. Samspelet mellan forskning och utveckling,driftsverksamhet och den egna industriella verksamheten börfortsätta som och utvecklas. Dess värde för den svenska telepolitikenoch därmed ytterst för konsumenterna är odiskutabelt. Vi har ansett detangeläget att i avsnittet om verksamhetsform särskilt betona detta. Vad sedan gäller anställningsvillkor m, m, för berördpersonal poängterar utskottet att de frågorna i sammanhanget är utomordentligtviktiga. I första hand är det emellertid förhandlingsfrågor som berörda parterhar att ta ställning till. Utskottet förutsätter att vederbörlig hänsyn tastill de anställdas intressen. Utskottets borgerliga ledamöter har dock inteställt upp på den skrivning jag här redogjort för. Jag yrkar bifall till hemställan pä samtligapunkter i trafikutskottets betänkande 16. 30 PER STENMARCK (m) replik: Vi moderater har föreslagit att televerketskall inrikta sin verksamhet på att upprätthålla ett så bra telenät som detöver huvud taget är möjligt. Jag tror att även är väl medvetenom att det har framförts åtskillig kritik mot att det inte har fungeratspeciellt bra. Därför har vi sagt att det är angeläget att investeringsvolymenblir större än vad regeringen föreslår. Vi har nämnt siffran 400 milj, kr, perär , och vi har anvisat två vägar för att nådetta mål. Antingen lånar upp pengarna på den öppna marknaden precissom vilket annat företag som helst, eller också tar man av det egna kapitalet.Det är bara att välja det alternativ man själv tycker är bäst. Därmed börframkomligheten kunna öka i de delar av landet där den absolut har eftersattsoch nå en godtagbar standard. Vad är det som säger, , att just deinvesteringar som regeringen har föreslagit och som socialdemokraterna iutskottet har ställt sig bakom kommer att lösa alla problem? Sä till frågan om godkännandefunktionen, som liggerhos . Man kan vid en ytlig betraktelse tycka att skillnaden är liten mellan majoritetens skrivning och skrivningen i den gemensamma borgerliga reservationen. Det är principiellt viktigt att inte bäde självt producerar och godkänner vad andra tillverkar - det skall en utomstående instans göra. Härvidlag visar inte socialdemokraterna någon viljeyttring, utan de hänvisar bara till en utredning. 3 Riksdagensprotokoll 1985/86:136 Prot.1985/86:136 Jag vill ställa frågan: Är socialdemokraterna här genom sintalesman beredda att uttala som sitt partismening att godkännandefunktionen bör , , 7, '. Vilka är de sakligaskälen för att låta samma , , , , , ,, j o toretagbåde tillverka egna produkter och godkänna andras.' Till slut några ord om monopol påabonnentväxlar och höghastighetsmodem. Fortsatt monopol pä telekommunikationerriskerar att innebära att informationssystemet anpassas efter monopolets egnavillkor och inte efter konsumentens eller näringslivets villkor. Det finns riskför att man därmed missar den utveckling som mångfald och konkurrens kan ge ochatt man därmed hamnar på efterkälken. Monopol föder ofta en dyrbar utveckling,vilket vi känner till. Låt mig avslutningsvis ställa frågan: Pä vilket sätt ansersocialdemokraterna att monopol gynnar konsumenterna? 31 () replik: raljerade över folkpartietsmotion och kunskaperna hos företrädarna för i utskottet. Jag tackarför komplimangen och ber att få återgälda den med att säga att jag har sammauppfattning om utskottsmajoritetens företrädare i detta fall. Det är naturligtvisfråga om tekniker som vi inte känner till i detalj, men jag är övertygad om attvi i sak har fört fram de rätta synpunkterna. Kritiken mot under senare är harmånga gånger gällt servicen till allmänheten och kapaciteten. Jag förstod avBirger Rosqvists anförande att vi har samma uppfattning i den frågan, nämligenatt bör sätta in resurser så att man verkligen ger en god serviceoch håller en hög kvalitet på tjänsterna gentemot allmänheten. Däremot är vi inte överens om televerketskapacitetsutbyggnad på andra områden, där bara ett monopol kan använda sin ställningför att bygga ut verksamhet, service och funktioner som inte behövs.Televerket behöver inte inom rimlig tid bygga ut i den takt som sker. På denpunkten är vi absolut inte överens i utskottet, och därför har vi reserveratoss, 32 () replik; Vi har inte från sida föreslagit attteleverket skall stå för kostnaderna för en nolltaxa. Vi föreslår i reservation11 ätten nolltaxa bör prövas i inre , Självfallet är detta ett led iregionalpolitiken, och därför skall regionalpolitiska medel användas. Det ärlitet svårt att förstå att är emot detta. Detta förslag är inte någon nyhet - enligt uppgift finnssystemet med nolltaxa redan i , och det är bara att pröva det även iandra områden. Som jag inledningsvis framhöll, tycker inte att någonmöda skall sparas för att förbättra regionalpolitiken. Jag vill än en gångunderstryka att det är viktigt att vi inte gömmer oss vare sig bakom någrabolag eller bakom några affärsdrivande verk genom att säga att de inte kananvändas i detta syfte. Självfallet skall medel ställas till förfogande, ochdet är vi i beredda att verka för. 33SVEN (vpk) replik: Prot. Jag noterar i samband med att det råder en stor enighet mellan de borgerliga ochsocialdemokraterna. De borgerliga är belåtna , för de har fått sinaintentioner förverkligade. Det står ibetänkandet: "Affärsverksformen utgör den organisatoriska grundenför samhällets insatser på en rad tunga infrastrukturomräden. Dennaverksamhetsform har visat sig väl förena funktionerna samhällsinflytande ochkontroll med erforderlig självständighet och flexibilitet för enverksamhet," Men varför i Herrans namn, när affärsverksformen är såbra, skall man ge sig ut på den äventyrliga stråt som det innebär att överföraTeli till bolagsform? Sedan talade om att det är viktigt medkontakt mellan och , som är verkstadsaktiviteten. Men denkontakten kan ju försvagas genom att nu kommer att stå på egna ben och blifritt. Man kan operera fritt på marknaden. Länken mellan och Telihar alltså försvagats. Det är inte bra. Dessutom har jag några frågor: Varför inte förhandla omvillkoren för de anställda innan man föreslår denna ändring? Varför inteförhandla före och se till att de anställda inte blir lidande? Varför går man ien så viktig fråga rakt emot de organisationer som inom sina led har av deanställda? 34 () replik: Per Stenmarck nämnde inriktningen på ett välfungerande telenät och påtalade att inte fungerade väl. Därför villeman anslå ytterligare medel. Jag sade redan i mitt anförande att man ansträngerpersonalresurserna till det yttersta och att man är tveksam till huruvida manverkligen har kapacitet att utnyttja de pengar som anslås i bl. a. budgetpropositionen.Det förvånar mig litet att Per Stenmarck har de funderingar han ger till känna.Man skall väl inte ge mer pengar än någon säger sig över huvud taget kunnaanvända på ett vettigt sätt. Det är meningen att skall bygga ut samtkomplettera och göra servicen ännu bättre så fort det möjligtvis går. Ochpenningbrist är det nog inte i det här fallet, utan det är personalbrist dethänger pä, Per Stenmarck säger att monopol aldrig leder till lägrekostnader. Han frågar om vi har haft någon nytta av monopolet. Jag ägnade del av mitt huvudanförande åt att tala om detta. Vi har haft en stor nyttaav monopolet. Vi har ett televerk i som kan ge oss tjänster som ärprismässigt bland de lägsta i världen. Vi har också mycket god service i vårtnät. Men vi har också höga pretentioner, Per Stenmarck, Våra pretentioner ärkanske litet högre än vad har kunnat leva upp till. Efterfrågan påteleverkets tjänster steg . Man hade räknat och detvar ingen som sade emot det. Det är klart att det då blir någon form avväxtvärk. Men alla satsningar görs för att komma till rätta med det problemet, sade också att man inom vissa områden bygger utservicen onödigt mycket. Han sade att det gäller tjänster som inte ärefterfrågade, men man bygger ut i alla fall. Jag vill säga att man bygger utefter behov och efterfrågan.Hinner man inte med där kommer just den kritik som Per Stenmarck framför. Det är inte som skall stå för kostnaden förnolltaxan, . Vi är tydligen ense om det. Men ni krävde attteleverket skulle serva med nolltaxa. Det är inte uppgift som affärsdrivandeverk att göra på det sättet. 35 PER STENMARCK (m) rephk; Låt mig till säga att omteleverket klarar sig på de anslag som regeringen skjuter till är detnaturligtvis bra. Gör man det inte tror jag att det kan vara bra att hariksdagen i ryggen, med rätt att investera mer. Det kan man få genom attbifalla den moderata reservationen i denna del. Vi tycker bara att det ärorättvist att kritisera för brister i telenätet utan att samtidigtge möjlighet till ytterligare investeringar. Låt mig fråga : Anser socialdemokraternaatt vi med säkerhet kommer till rätta med de brister i nätet som finns omvi gör de investeringar som regeringen föreslär? Kommer vi att lösakommunikationsministerns problem när han själv pekar på - jag citerar än engäng - "en besvärande försämring av framkomligheten på sina håll vid vissatider"?