prot · G90911 · 1985-12-31 00:00:00 — När jag i valrörelsen fått tillfälle att för väljareförklara syn på biståndspolitiken har de påfallande ofta visat sigvara väl insatta i projekt som av en eller annan anledning misslyckats ellersom i varje fall inte uppfyllt kraven på svensk effektivitet. Hur ofta nämns t.ex. inte Bai-Bang i dessa diskussioner? Det projektet har verkligen trängtigenom. Jag frågar mig dock; Var finns kunskaperna om alla lyckade projekt ochalla goda satsningar? Var finns informationen om hjälpen som kommer fram tillsvältande och sjuka? När massmedia i positiva ordalag skildrarlyckade biståndssatsningar - projekt som ofta genomförs i gott samarbetemellan olika typer av hjälporganisationer, exempelvis via frivilliga krafter iideellt arbetande föreningar, frikyrkornas och svenska kyrkansrnissionsarbetare,etc. - får vi uppleva de rätta signalerna. Men hur ofta får inte i stället misslyckade projektoproportionellt stort utrymme. 82 Ideella organisationer har, medsina djupa erfarenheter av biståndsarbete i olikaformer, lätt att nå ut till de människor som verkligen behöver hjälp. De harofta en lokal kunskap som gör insatserna effektiva. Deras administration ärliten, obyråkratisk och billig. Enskilda medlemmar gör engagerade insatser bådepå fältet och på hemmaplan. Systemet med ramavtal med de enskildaorganisationerna bör utvecklas så, att en större del av det svenska biståndetkan kanaliseras den vägen utan att växande krav ställs på den statligabiständsadministrationen. som vi här i bekymrar oss ombudgetunderskott, marginalskatter, handelsbalans, att leva på sin lön, etc.kämpar miljontals människorutei världen just nu med att försöka överleva fördagen. Alla lever vi på samma klot men ändå i skilda världar. Låt mig som ettexempel berätta en liten händelse jag upplevde en gång som u-landsarbetare, föratt belysa vad jag menar med att vi lever i olika världar. I - dåvarande - förberedde ochdeklarerade lan sin ensidiga självständighetsförklaring och brötdärmed med . Via radio och press hade lan påannonserat etttal han ämnade hålla till hela nationen en viss dag. Just den dagenskulle jag ha en överläggning med en hövding av shonastammen angåendeuppförandet av en byskola i området. Till saken hör att det rådde storhungersnöd i landet på grund av uteblivet regn under fleraår. För att inte missa det för den politiska utvecklingen isödra så viktiga talet tog jag med mig min transistorradio tillmötesplatsen med hövdingen ute i bushen. Efter att ha lyssnat på lan Smithstal, som förutspådde stor politisk oro och gerillaverksamhet, önskade hövdingMataga, som inte förstod engelska, veta vad det var som jag så intresseratlyssnade på. När jag förklarade vad som hänt uttryckte hövdingen sin besvikelse- inte över den politiska utvecklingen, den tycktes för honom marginell isammanhanget, utan över att nyheterna inte lovade regn - det livgivande regnalla förgäves väntat på . Del var för hövdingen och hans folk detallt överskuggande problemet. Vi måste komma ihåg, herr talman, och vara medvetna om deolika världar vi lever i, våra vitt skilda kulturer, när vi diskuterareffektivitet och målsättning med biståndsarbetet. Vi får inte ställa orimligakrav och förväntningar på våra biståndspengar och det hjälparbete som de förmåruträtta. De vi själva lägger beslag på kanske inte alltidheller används på det mest effektiva och ändamålsenliga sättet. Kravet på densvenska kronans effektivitet i biståndsarbete får inte ställas högre än kravetpå kronan som arbetar här hemma. För att vi skall nå ett så bra resultat sommöjligt bör -som jag tidigare påpekat - alltmer av det svenska biståndetkanaliseras genom etablerade organisationer, som med sina långa ochgedigna erfarenheter väl tar till vara de resurser som ställs till derasförfogande. 53CATARINA RÖNNUNG (s): finns mer än 15 miljoner människor somflytt från sina hemländer. De härstammar huvudsakligen från , ochLatinamerika. Vi glömmer ibland vilken liten del av världen det är som har ett Prot,1985/86:11 demokratisktstatsskick med grundlagsfästa mänskliga rättigheter. Diktaturer av höger- ochvänsterkaraktär och militärdiktaturer av mer ospecificerad natur är dedominerande statsbildningarna i världen. har vi fått se en religiösdiktatur födas som inte lämnar minsta utrymme för personlig frihet. Jag tänkerpå Khomeinis prästvälde i . Tredje världens ekonomiska betingelser och den på mångahåll ökande fattigdomen bäddar för nya politiska konflikter, kanske krig. Även om majoriteten av flyktingar stannar kvar på sinursprungskontinent, kommer under detta århundrade och under överskådlig tidframöver flyktingströmmarna till den fria världen, , och ,att öka. En avgörande politisk framtidsfråga är hurlivsbetingelserna för flyktingar gestaltar sig. Hur skall de integreras imottagarländerna? kan man födas och tillbringa hela sitt liv i ettflyktingläger-en föga människovärdig tillvaro. Hur skall vi se till attflyktingproblemen i sig leder till så få internationella spänningar sommöjligt? Svaren på frågorna är delvis dessa: behöver den internationellalagstiftningen ändras, flyktingars rättsliga status ses över och FN få ökadebefogenheter. verkar via internationella organ. Vårt land harmellan 1950 och 1981 tagit emot 82 000 flyktingar, både sådana som kommit viaden reglerade kvoten och sådana som sökt sig hit på egen hand. som ettland med homogen befolkningar redan historia. Vi aren mångkulturell nation, därvar ättonde invånare är invandrare eller har invandrarbakgrund. 130 språk talasinom våra gränser. Vår reglerade invandring har varit en av förutsättningarnaför att denna process gått relativt smärtfritt - även om det inte saknats mörkainslag i form av invandrarfientlighet och otillbörligt utnyttjande avarbetskraft. Vårt land har under konjunkturuppgångarna efter kriget och framtill 1960-talets slut kunnat fylla de arbetskraftsluckor som uppstått medinvandrare. Invandringen har varit en tillgång för - inte bara ur enkrass ekonomisk utgångspunkt, är det viktigt att tillägga. De ekonomiska förutsättningarna har ändrats iVästeuropa. Detta har medfört att arbetskraftsinvandringen i det närmasteupphört. av 1951, som liksom övrigaländer i undertecknat, medför att vi påtagit oss en skyldighet atterbjuda en åt människor som flytt från sina hemländer - av politiskaoch religiösa skäl, för att de tvingas ut i krig eller av andraflyktingliknande skäl. Flyktingpolitiken har många aspekter. Jag skall ta upp en,nämligen det uppenbara behovet av forskning rörande flyktingars situation. Enkvalificerad sådan - gärna i samarbete på internationell nivå och inom Norden-bidrar till bättre och mer jämlika villkor för denna grupp. Den kan ge viktigaanvisningar för lagstiftare, myndigheter och kommunala beslutsfattare och bidratill att påverka den allmänna opinionen. Forskningens uppgift är också attutvärdera hur politiska beslut utfaller. Trots att man kunnatförutse ökande flyktingströmmar finns mycket litet forskning gjord i världen pådetta fält. Jag önskar naturligtvis att här som på så många andraområden skall vara ett föregångsland. Under sorterar delegationenför invandrarforskning. Dess uppgift är att initiera, samordna, främja ochinformera om dennaforskning och vara en förmedlande länk mellan forskare, beställare'ochmedelsbeviljande organ. I vårt forskningsprogram påtalar vi behovet avflyktingforskning. revisorer anser också att detta är riktigt efteratt ha låtit göra en förstudie om flyktinginvandringen. Det huvudsakliga ansvaret för kunskapsuppbyggande ominvandrare och flyktingar åligger självklart universiteten och högskolorna. Ettflertal discipliner är inblandade - sociologi, demografi, pedagogik, ekonomi,socialantropologi, statskunskap, språkvetenskap, medicin och psykologi. Det är viktigt att utveckla tvärvetenskapliga miljöer.Centrumbildningar bör finnas vid fler lärosäten, inte bara i ochUppsala. De bör permanentas och fasta tjänster inrättas. Även om knapphetenskalla stjärna lyser över budgetarbetet, tillåter jag mig, herr talman, atthävda att detta vetenskapliga område bör omhuldas - särskilt som man lätt kanleda i bevis att det ger samhällsekonomiska vinster. En glädjande sak är det forskningsprojekt som initieratsvid . Syftet är attundersöka vilka processer som medför att olika flyktinggrupper i varierandegrad och på olika sätt integreras inom snart sagt alla samhällsområden. Enligtriksdagsbeslut skall kommunerna svara för huvuddelen avflyktingars anpassning i samhället. Hur väl kommunerna lyckas- vad som iprojektbeskrivningen betraktas som ett storskaligt experiment - har man enunik chans att studera från begynnelsen. Jag har velat fästa kammarens uppmärksamhetpå flyktingforskningens betydelse. Det är ett nytt spännande fält förforskarna själva. Forskningen i sig har naturligtvis ett egenvärde mensamhällsnyttan är betydande. Den ger vägledning för hur man på vitt skildaområden som utbildning, sjukvård, arbetsmarknad, kultur, politik och religionskall fatta genomtänkta beslut - på riksdags-, landstings- och nivå. Misstag kostar - både i pengar och mänskligt lidande.Gentemot de människor som tvingas in i flyktingskapets utsatthet har enförpliktelse, som ökad kunskap gör oss bättre skickade att uppfylla. 54IVAR VIRGIN (m): Jag tror att de flesta miljöfrågorna i vårtland krymper avsevärt om man sätter in dem i det globala perspektivet. Det är ingen tvekan om att ökenutbredningen framför allt iAfrika är en av vår tids ödesfrågor. Ett av skälen till ökenutbredningen är attbehovet av brännved överstiger den naturliga tillväxten. Av den anledningeninnehåller det moderata u-hjälpsalternativet kraftiga påslag inom områdetmiljö- och markvård och även livsmedelsbistånd, som kan vara en förutsättningför dessa miljövårdssatsningar. Vi har genomlevt en valrörelse, där miljöfrågornaspelat en betydande roll, inte alltid i positiv bemärkelse. När valet nu äröver kan man ju hoppas att debatterna blir något mer lågmälda och attsakligheten åter sätts i högsätet. Med vår nya miljöminister chanserna till detta ha ökat avsevärt, även om hans insats iradioprogrammet i går gav en del frågetecken. har illa genomtänkta utspel från regeringenfått skyla ett svagt handlande på miljöområdet. Man har gjort miljöpolitiskautspel i riktade mot och landets onekligen stora utsläppav svavel. Syftet med dessa starka utspel tycks ha varit att visa miljöintresseutan förpliktelser från svensk sida. Vi för vår del tror betydligt mer på att i internationellaförhandlingar få idén om miljöavgifter accepterad så att de länder somexporterar luftföroreningar också får betala för det och att dessa medelanvänds för att åstadkomma bättre rening. Vårt och andra partiers förslag omdetta vann ju gillande. Har regeringen tagit några kontakter medandra länder för att effektuera beställning? I har man redan införtstimulanser för att få bilköparna att välja avgasrenade bilar. harvi föreslagit att skall följa efter , som är det land iEuropa som går snabbast fram på detta område. har här helt i onödanhamnat på efterkälken. Socialdemokraterna röstade t. o. m. mot vårtförslag om skatterabatter på avgasrenade bilar, men förlorade omröstningen iriksdagen. Socialdemokraterna gick under valrörelsen ut med löftetatt halvera mängden växtskyddsmedel . under gårdagens debatt hur detta löfte skulle uppfyllas,men fick inget svar. Man kan också fråga sig varför regeringen inte ägnat sigåt dessa frågor . Socialdemokraterna marknadsförde det härlöftet genom att koppla användningen av växtskyddsmedel till ökningen avantalet cancerfall i . En sådan koppling är fullständigt felaktig. Professor , som är chef för livsmedelsverketskostsektion, skriver i boken en cancerrisk?, utgiven avforskningsrådsnämnden, följande: "Livsmedelstillsatser och bekämpningsmedelsrester hari populärdebatten ofta påståtts vara cancerframkallande men trots relativtingående studier förefaller riskerna med dessa ämnen vara anmärkningsvärtsmå." De växtskyddsmedel som används i jord- och skogsbruket är långt ofarligare än de medel som användes . I ökadutsträckning ingår i moderna växtskyddsmedel ämnen som finns i naturen.Doftämnen, s. k. ferromoner, används t. ex. för att locka skadeinsekter tillplatser där de inte kan göra skada på växande skog. Motsvarande medel kan snartkomma fram inom jordbruket. Denna utveckling har åstadkommits på olika sätt.Lantbrukare har valt ofarligare preparat, även om de varit dyrare, helt enkeltför att skydda sig själva och för att få en gröda med mycket lågarestsubstansvärden. Debattböcker som vår startade en nysorts forskning, inriktad på miljövänliga metoder, som redan givit betydanderesultat. Framstegen kommer att fortsätta. Vill socialdemokraterna ta bort dessa växtskyddsmedel ärdet sannolikt att konsumenterna utsätts för större risker än . Varjepraktisk odlare vet att en ogräsfri gröda utan svampangrepp är lättorkad ochlätt att lagra utan att kvalitetsskador uppkommer. En ogräsbemängd gröda medsvampangrepp kan vara svärtorkad och svårlagrad, och den utsätts lätt förmögelskador. Riskernaför människor att konsumera produkter från en sådan gröda kan varabetydligt större än om någon miljondels gram av ett växtskyddsmedel finns kvari grödorna. Undersökningar visar dessutom att svenskt mjöl inte innehållernågra restsubstanser. , som tillsattes under en borgerligregering och lade fram sin rapport , har bl. a. undersökt dessafrågor. Den konstaterar: Rester av olika bekämpningsmedel påträffas mer ellermindre regelbundet, framför allt i importerade livsmedel. Det handlar i dessa fall framför allt om frukt ochgrönsaker. I dessa livsmedel kan man finna spår av ämnen som sedan lång tidtillbaka är förbjudna i . Här finns ett område väl värt att rikta detpolitiska strålkastarljuset på. verkar ändå mer orolig över förekomsten avmögelgifter i våra livsmedel. Vissa data tyder dock på att problemet med mögelgifter kanvara mycket mer omfattande än vad de av livsmedelsverket uppgivna analysvärdenautvisar. Halterna av aflatoxin, som är ett cancerframkallande ämne, i några avde brödprov som undersöktes av verket var anmärkningsvärt höga. Man är alltså mer orolig över ämnen som gynnas i grödorsom inte behandlats med växtskyddsmedel än över de restsubstanser som finns isvenska grödor. När cancerkommittén gör sin sammanfattande analys avorsakerna till cancersjukdomarna i kommer restsubstanser frånväxtskyddsmedel och mögelinnehållet i våra livsmedel ändå inte med isammanställningen. Den domineras helt av tobaksrökningen, med 5 500 cancerfallom året av totalt ca 35 000, och av kostvanorna, med 10 000 fall. Det ärframför allt vår höga fett- och sockerkonsumtion som tycks vara den dominerandeorsaken. Det kan ändå finnas skäl att minska kemikalieanvändningeni jordbruket. Det kanske viktigaste är då att skydda de människor som utförsprutningen. Metoder med ökad precision kan tas fram, och sorter med ökadmotståndskraft mot sjukdomsangrepp kan utvecklas. Detta skall självfalletuppmuntras, vilket inte sker bäst med ogenomtänkta vallöften utan med hårtutvecklingsarbete. Detta borde kunna finansieras genom de gödselmedelsavgiftersom skulle användas till åtgärder av den här typen i stället för att tas ut somen ren skatt. Om lokala politiker fattar beslut om att endast inköpaalternativt odlade produkter till skolor, sjukhus m. m., bör de rimligen ocksåinformera elever, föräldrar och patienter om de ökade risker de utsätts för. Produkternas innehåll av mykotoxiner måste anses innebärade största riskerna. Dessa substanser har en mycket hög giftighet. De ärcancerogena, kan ge fosterskador och initiera mutationer. De kan också gemycket svåra skador på inre organ. Mykotoxiner kan under vissa omständigheterbildas av en del växtskadegörare, och angrepp av dessa måste såledesförebyggas. Det finns ett område där växtskyddsmedel sannolikt böranvändas med större ansvar och större återhållsamhet än , och det är vårnärmiljö, dvs. i våra trädgårdar och i våra hem. Här kan finnas anledning tillpolitisk aktivitet framför allt i upplysningens tjänst. Med dettaanförande har jag velat belysa att miljöpolitiken ofta innebär ett besvärligtkryssande mellan skären Skylla och Karybdis. Socialdemokratin tycks ha gåtthårt på grund under det kryssandet. 55 (): I skroderade en av Staffansstollar, med socialdemokratisk partibeteckning, följande;""Vi har ett väldigt miljöintresse inom partiet-sedan flera veckortillbaka."" väntar vi bara pä att den nyutnämnde miljöministernIngvar skall utveckla stollens påstående. Tyvärr får vi inte hörahonom göra det . På den preliminära talarlista som utdelades varIngvar uppsatt som talare, men han har strukit sig, och detbeklagar jag verkligen. Vi i har länge drivit kravet på ettmiljödepartement. Miljöfrågorna får inte som tidigare sättas på undantag ijordbruksdepartementet, där de ges en styvmoderlig behandling av ettdepartement med jordbrukets intressen för ögonen. I dagens debatt råder dengamla ordningen, eftersom , som är statssekreterare ijordbruksdepartementet, ersätter på talarlistan. Miljöhänsynen får inte diskuteras i slutskedet avbehandlingen av åtgärder och förslag i något av departementen. Vad vi redan kan konstatera är att det inte blir någotmiljödepartement. I Svenska socialdemokraterna att skapandet av ett miljödepartement är en"intern fråga för varje regering". Socialdemokraterna kanuppenbarligen inte se tillräckliga organisatoriska skäl för att gemiljöfrågorna ett eget departement. Men för att blidka opinionen har man ändå utsett enmiljöminister. Samme , som inför 1984 fick axla rollensom "frihetsminister", blir nu också miljöminister. Det är enpolitiskt elegant lösning, som dess värre knappast tryggar miljöintressena. Hur vore det att helt enkelt benämna "trendminister" och låta den rollen även innefatta ett ansvar somungdomsminister, med anledning av ungdomsåret? Under valrörelsen tog socialdemokraterna hjälp avKvinnoförbundet, och kunna täckain de ståndpunkter moderpartiet inte vågade framföra. Det skulle vara intressantatt nu efter valet få reda på vilken av de dubbla tungorna som skall talafortsättningsvis. Det är därför med stort intresse vi skulle vilja lyssnatill i den här debatten. Hur blir det med de "hårda tagen mot gifter ochutsläpp" som valaffischerna aviserade? Så sent som sadesocialdemokraterna i denna kammare nej till vårt förslag om en halvering avsvavelhalten i eldningsolja. vill införa ett system med miljöavgifter,vilka kan komplettera strängare gränsvärden för luft- och vattenutsläpp. Detskall inte vara gratis att förorena vår gemensamma miljö. För oss liberaler är marknadsekonomin en viktigförutsättning för ett fritt samhälle. Det är konsumenterna, inte staten, somskall bestämma vad som tillverkas. Det finns ingen motsättning mellan en fri ekonomi och engod miljöpolitik. Den kraftiga miljöförstöringen i och Sovjetunionenbekräftar däremotderas planstyrda ekonomiers totala oförmåga att tackla miljöproblemen. I en fri ekonomi kan vi driva principen "förorenarenbetalar". Det skall vara den som förstör vår miljö, inte den som drabbasav miljöförstöringen, som betalar vad det kostar. Marknadsekonomins känsligamekanismer leder till att förorenaren hellre åtgärdar utsläppen och påverkan påmiljön än att han fortsätter att betala dyra miljöavgifter. Det skall inte varagratis att smutsa ner. Företagen får med miljöavgifter en att renamiljöfarliga utsläpp. Renar de inte väljer vi konsumenter andra, billigarevaror, som tillverkats så att ingen miljöavgift drabbat dem. Så kan marknadsekonomin användas i konsumenternas - och imiljövårdens tjänst. Självfallet måste vi ha gränsvärden, ingen skall kunnaköpa sig fri. Vad det gäller är att få en minskning under nuvarandegränsvärden. Vi kan på detta sätt "sopa framför egen dörr".Gör vi det kan vi sedan öka pressen på de länder som exporterar försurandeluftutsläpp till vårt land. Det är angeläget att få besked om vilka åtgärderregeringen tänker vidta. Vi i framförde förslaget att ominte regeringarna i och tar itu med sina svavelutsläppsproblemoch verkligen vidtar åtgärder för att minska föroreningarna skall svenskaregeringen stämma och inför den internationella domstoleni för brott mot de mänskliga rättigheterna. Av det svavelnedfall som skeröver beräknas komma från och frånPolen. ligger ansvaret hos regeringen att det hela följs upp. Vi ifolkpartiet anser också att bör ta initiativ till en internationellluftvårdsfond. Genom en sådan fond kunde hjälp lämnas till europeiska ländersom har svårt att på egen hand finansiera åtgärder som ger mindre utsläpp. Insikten om att våra få kvarvarande outbyggdaälvar och älvsträckor skall förbli orörda blir större och större i vårt land,dock inte -som det synes - hos . Vilka är de älvsträckor som statsminister enligt vadhan sade i partiledarutfrågningen före valet kunde tänka sig att bygga ut? Ärdet Storforsen i , största fria , som skall tyglas?Eller är det forsar, renbetesmarker eller älvskalvningsland som för alltid skall gå förlorade? Vi har skrämmande exempel från föregående , därman genom bifall till en socialdemokratisk motion beslöt att offra Edängeforseni Mellanljusnan, detta mot en bred folkopinion och det samlade naturvårdsetablissemanget- , planverket, . ,m.fl. Folkpartiregeringen avstyrkte hela Edängeprojektet1979. Men så var det dags igen. Både Edängeforsen och den nedströms belägnaEdeforsen försvinner för alltid om beslutet förverkligas. Det är av intresse att gå tillbaka till den dag beslutetom Edänge togs i kammaren. Socialdemokraternas talesman den gången, OskarLindkvist, uttalade att socialdemokraterna tvivlade på uppgifterna om det bredamotståndet. Detta var förvånande den gången, motståndet var väldokumen- terat.Oskar sade också att väljarna hade sin chans att ge sina åsikter tillkänna . Och det har de förvisso gjort. I fick densocialdemokratiske kommunbasen lämna sitt uppdrag. Socialdemokraternaförlorade över 1 000 väljare, av valmanskåren, och därmed blev det nymajoritet. Av kommentarerna i samband med utnämningatt döma skulle man kunna dra slutsatsen att hans främsta uppgift var att"slipa betongen av de socialdemokratiska kommunalråden". Den betongsom skall användas för att för evigt förstöra Mellanljusnan bör över huvudtaget inte få se dagens ljus. Låt åter Mellanljusnan tillhöra de skyddadeälvarna, låt lagskyddet gälla även denna älv! I en vetenskaplig uppsats har statsvetaren iUppsala visat att kampen om älvarna står mellan socialdemokraterna ochfolkpartiet. är det parti som mest konsekvent har drivit skyddetför de outbyggda älvarna, skriver han. Jag vågar lova socialdemokraterna likahårt motstånd . gavs också tillåtelse att leta koppar iSjauna, största myrområde och en ovärderlig ekologisk nisch. Dettaområde, som vi i den internationella konventionen om våtmarker har lovat attbevara, lämnar vi ut till exploatering! vill göra Sjauna till nationalpark. Vi harframställt yrkande härom men röstats ner i denna kammare. Jag skickar nu medfrågan till och den socialdemokratiska regeringen: Är niberedda att snabbt ge Sjauna det skydd som det innebär att göra Sjauna tillnationalpark? Det återstår att se hur långt det nymornadesocialdemokratiska miljöintresset förpliktigar. Vi hoppas av omsorg om deoersättliga naturvärden som vi förfogar över att socialdemokraternas ambitionerräcker längre än de gjort . Av förklarliga skäl har jag givit en negativ bild avsvensk miljö- och naturvärd. Förklaringen till det är att många försök att nåkonstruktiva lösningar har stupat på en allians i denna kammare mellansocialdemokrater och moderater. Utvecklingen kan bli en annan om socialdemokraternaverkligen menar allvar med sitt tal om miljöintresse. Jag vill ge lästips från förra årets tryckfrån . I våra motioner finns yrkanden, i kammarens protokoll finnsreservationer till förmån för krav som skulle ge en bättre miljö- och naturvårdi detta land. Jag slutar med fyra punkter där jag tycker att vi borde fåett snabbt svar av den nye miljöministern: Vill socialdemokraterna nu ansluta sig till ett införandeav skärpta avgasreningskrav för bilar ?