prot · G90968 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:68 1 § Justerades protokollet för . 2 § Svar på interpellation 1985/86:42 omungdomsarbetslösheten i har frågat mig vilkaåtgärder regeringen är beredd att vidtaga för att förbättra möjligheterna förungdomar att få ett riktigt jobb. karakteriseras av ett tiotal stora industrieroch relativt sett få mindre företag. Var tredje blekingebo arbetar inomtillverkningsindustrin. Arbetslösheten i länet är vid jämförelse med riksgenomsnittethög, och detta gäller särskilt ungdomsgruppen . Vissa positivatendenser kan dock skönjas. Enligt förmedlingsstatistiken bar den totalaarbetslösheten i länet varit lägre än under motsvarande tid1984. För ungdomsgruppen har arbetslösheten sjunkit mer än förriksgenomsnittet. Det totala antalet personer i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder i länet är också lägre för än för . Det finns alltså positiva tendenser, och länsarbetsnämndenarbetar mycket intensivt för att ytterligare pressa ner arbetslösheten. Underhösten har ca 200 företag besökts för att bl. a. diskutera rekrytering.sfrågor.Under mars månad kommer länsarbetsnämnden att starta"dörrknackning" hos ca 600 företag för att höra sig för om bl. Arbetsmarknadsutbildningen fungerar mycket bra i länet,med hög beläggning och en differentierad och väl anpassad utbildning förnäringslivets behov. Exempel härpå är den elektronik- och datautbildning sombedrivs i samarbete med elektronikcentrum i . Även verkstadsmekaniskutbildning och svetsutbildning ligger väl framme i länet med hög beläggning.Dessutoin finns inom arbetsmarknadsutbildningen en fyra veckors orienteringskursför dem som är osäkra i sitt yrkesval. Placeringsresultaten efter avslutadarbetsmarknadsutbildning är också bland de bästa i landet. De s. k.jobbsökaraktiviteterna för ungdomar i ungdomslag, för vilka länet fått fyraextra tjänster, har också inneburit att omsättningen i ungdomslag har ökat frånca till . harlänsarbetsnämnden tillsammans med kommun startat ett särskiltungdomsprojekt som riktar sig till 20-24-åringar. Vidare är teknikcentrumunder uppbyggnad i samtliga fem kommuner i länet, vilket kommer attfå stor betydelse för näringslivets utveckling. Inom pågår ett arbete med att samordnade sysselsättningspolitiska åtgärderna för . Vidarepågår inom en översyn av den gymnasialayrkesutbildningen. Detta arbete innefattar bl. a. frågor om ungdomarsinskolning och introduktion i arbetslivet. Den arbetsgrupp som utför dennaöversyn väntas kunna presentera sina förslag . Regeringen harvidare gett tre olika uppdrag att se hur ungdomslagen fungerar och ett uppdragatt närmare studera situationen för de arbetslösa i åldersgrupen 20-24 år.Också dessa uppdrag skall vara klara senast . Allt detta göratt regeringen kommer att ha ytterligare underlag för att bedömaungdomsåtgärderna. 2 (): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Svaret inger emellertid inget hopp på kort sikt för våraarbetslösa ungdomar i . Snarare förstärks intrycket av avsaknad av handlingskraftfrån regeringens sida, som också prägladelöneministerns besök i länet. Hans råd löd: "Håll inte arbetslös ungdomkvar i länet," Han informerade också om att några drastiska grepp frånregeringen för att sätta stopp för exporten av ungdomar från länet inte är attvänta. I arbetsmarknadsministerns svar finns emellertid eventuellt ett par småkorn, som jag skall återkomma till. I finns 8 000 personer som saknarett riktigt jobb. Något över 3 000 personer är öppet arbetslösa. Av dessa är ca35 % ungdomar . Tar man även hänsyn till åldersgruppen är andelen . Siffrorna talar för sig själva. Den negativa befolkningsutvecklingsom vi brottats med i länet kan inte vändas om inte våraungdomar och yngre människor kan stanna kvar. I torsdagens frågestund här ikammaren sade jag till jordbruksministern att slokar. Jag upprepar även detta till landets arbetsmarknadsminister.Blekinge behöver växtnäringstillförsel - . Det behövs konkreta åtgärder somkan ge resultat på kort sikt. Det behövs också åtgärder som ger resultat pålitet - jag tänker då i första hand på bättreutbildningsmöjligheter, framför allt högskoleutbildning. De 8 000 människor i som saknarett riktigt jobb ges inget hopp, även om arbetsmarknadsministern medstatistikens hjälp försöker måla en tavla som dock inte riktigt stämmer medverkligheten. Det är riktigt att en exakt jämförelse vid utgången av år 1984och 1985 visar en mindre nedgång av antalet arbetslösa , mensamtidigt konstaterar länsarbetsnämnden att antalet personer varslade om driftsinskränkning lågbetydligt högre än 1984, att antalet personer i beredskapsarbete i genomsnitt permånad var ca 500 färre 1985 men att skillnaden bara uppgick till85 personer, att antalet ungdomar i ungdomslag i genomsnitt per månadvar 165 fler 1985, attantalet personer i arbetsmarknadsutbildning i genomsnitt var 160 färre 1985 menatt skillnaden även här var betydligt lägre , eller 75 personer. Samtidigtkonstaterar jag att tillhör de tre län som har den högstaungdomsarbetslösheten i landet. Vi ligger i botten när det gäller antaletlediga platser. Vi ligger i topp när det gäller antalet personer i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder och när det gäller antalet ungdomar i ungdomslag. Detta är kallafakta. Det är bra att regeringen håller på att ändra attityd när det gällerlärlingsutbildning. Ett närmande till den framförda moderatauppfattningen i detta avseende välkomnas. Detta var ett av de små kornen, sompå sikt kan ge våra ungdomar en bättre chans på arbetsmarknaden. Detandra lilla kornet som eventuellt finns i svaret gäller utbyggnaden avteknikcentrum i varje kommun i länet. I två av kommunerna, ochRonneby, har emellertid uppbyggnaden av dessa centra endast nått planeringsstadiet.Det krävs statligt stöd för att det hela skall kunna förverkligas. Kan jagtolka arbetsmarknadsministerns svar på så sätt att regeringen är beredd att gestatligt stöd till dessa två centra, som håller på att planeras? Det behövs som jag sagt tidigare åtgärder som kan ge omedelbararesultat. Våra arbetslösa i länet, och våra övriga invånare i länet, måste fåen liten kick för att få framtidstron tillbaka. Jag är t. ex. övertygad om attett slopande av löntagarfonderna skulle ge omedelbara positiva konsekvenser. Jagoch många med mig är övertygade om att s. k. lärlingslöner ger flera jobb.Detta kan ge resultat på kort sikt. Motståndet från socialdemokraternas ochLO-fackets sida är stort. Enligt deras uppfattning skapas inga nya jobb pådetta sätt. Det hårdnackade motståndet är förvånande. Det torde vara ställtutom allt tvivel, att vid nyanställning då det är fråga om personer som intetidigare varit yrkesverksamma drabbas företagen av en icke oväsentlig introduktionskostnad.Denna varierar med hänsyn till arbetets art och den yrkesutbildning som dennyanställde besitter. I dagens situation, med höga ingångslöner och högasociala avgifter, väljer företagen i regel en yrkeserfaren person i stället fören person som kommer direkt från en gymnasial yrkesutbildning. Ungdomar utannågon yrkesutbildning har knappast en reell chans på dagens arbetsmarknad. Föratt utröna om lärlingslöner kan ge flera jobb vill jag frågaarbetsmarknadsministern om regeringen vill ta initiativ till att i samråd medarbetsmarknadens parter åtminstone starta en försöksverksamhet - gärna iBlekinge. Medhänsyn till den arbetsmarknadssituation som vi har i länet är det viktigt attsnabbt också öka investeringsvolymen och nyföretagandet. Jag får därför frågaarbetsmarknadsministern om regeringen är beredd att bidra till detta genomexempelvis ett generöst frisläpp av näringslivs innestående medel iinvesteringsfonder och allmän investeringsreserv från tillförslagsvis . Är regeringen också beredd att under dennatidsperiod tillåta skattemässiga direktavskrivningar i samband mednyinvesteringar? 3LENNART (): I allt väsentligt vill jag understryka detKarl-Gösta tagit upp när det gäller ungdomsarbetslösheten i Blekinge.Jag vill dock på några punkter komplettera hans inlägg. har varit ett utflyttningslän.Sedan 1975 har länet minskat med över 4 000 personer. Naturligtvis är det då istor utsträckning ungdomar som gett sig i väg till andra regioner därmöjligheterna till arbete varit större. De positiva tendenser som arbetsmarknadsministern tyckersig finna har jag dock svårare att upptäcka. Siffror som jag fått avlänsarbetsdirektören i visar att arbetslösheten ökat bland18-19-åringar med 20 personer och bland 20-24-åringar med 56 personer enligtmätningar . Totalt var alltså ökningen vid dessamättillfällen 76 personer i de här ungdomsgrupperna. Jag poängterar attmätningarna gjordes . En annan intressant siffra är den relativa arbetslöshetenbland män och kvinnor. Jag tror att detta intresserar mycket.I var t. ex. i av männen arbetslösa och22,av kvinnorna. I var av männen och av kvinnornaarbetslösa. För att gå litet längre österut var i av männenarbetslösa mot av kvinnorna. Mot bakgrund av dessa presenterade siffror frågar man signaturiigtvis vad regering och riksdag kan uträtta för att medverka till attgöra bilden ljusare. På två områden kan statliga organ direkt påverkautvecklingen. Det gäller den statHga sysselsättningen och utbildningsområdet.Tyvärr kan man vad gäller den statliga sysselsättningen konstatera att detkanske är det område inom arbetsmarknadssektorn som varit utsatt för denstörsta minskningen i . Bara på har minskningenvarit 240 personer, och det är väldigt mycket för ett litet län. Jag vill här fråga arbetsmarknadsministern omhon är beredd att medverka till att denna oroande utveckling stoppas upp.Enklast gör man detta genom statliga lokaliseringar av olika slag. Nya jobbinte minst för ungdomarnas skull borde skapas. Vad gäller högskoleutbildning saknar med någotundantag sådan. Om man ser till övriga delar av regionen kan konstateras attdet i städer som , där sådan utbildning finns, ären positiv befolkningsutveckling. Självfallet vore det en stor stimulans för Blekingeom ett antal högskoleutbildningar förlades till länet. Inte minst för de mångaunga arbetslösa kvinnorna torde detta vara av ytterst stor betydelse. Är beredd att i regeringen verka för attBlekinge, som ett led i att motverka ungdomsarbetslösheten, får en något mergynnad ställning när det gäller kursverksamhet med högskoleutbildning? Avslutningsvis vill jag, herr talman, konstatera följande:I valrörelse efter valrörelse har socialdemokraterna på gator och torg hemma iBlekinge utropat att de skall ta krafttag för att hindra den negativautvecklingen vad gäller arbetslöshet och sysselsättning i länet.Socialdemokraterna har , och har haft, makten i kommuneroch landsting i trädgård.Just nu är socialdemokrateriia också i regeringsställning. Alla politiskaförutsättningar finns för att ta nämnda krafttag. Det är dags attsocialdemokraterna följer upp det fagra talet med handling och konkretaåtgärder. Jag hoppas att är beredd att se till att så blirfallet. Inte minst i ser ungdomarna fram mot detta. Jag har inte försökt måla en ljusare bild avsituationen i än den som verkligen finns. Tvärtom strök jag i mittsvar under att arbetslösheten är hög i och att detta särskilt gällerungdomsarbetslösheten. Vi har dock haft en utveckling irätt riktning. Jag hoppas att vi tillsammans kan glädjas åt detta. Sedan gällerdet att se till att denna utveckling fortsätter. Det är naturligtvis många olika saker som måste till föratt ett län skall få en gynnsam framtidsutveckling. Flera av de frågor som härställdes till mig ligger utanför mitt ansvarsområde och hör till andradepartement. Det hade självfallet varit enklare om jag hade fått veta frågornai förväg. Då hade jag kanske kunnat svara på dem. En fråga gällde de olika teknikcentra som håller på attbyggas upp i några kommuner. Staten har, delvis genom att vara aktivtpådrivande, medverkat till att det snabbt skulle kunna fattas beslut. Svängstaoch är sådana exempel. I de två kommunerna har staten medverkat tilluppbyggandet av teknikcentra. I övriga fall har staten inte fått någon ansökandär det har framförts önskemål om statlig medverkan. Då är det naturligtvissvårt att svara på frågan vad regeringen kommer att göra om den eventuellt fåren dylik ansökan. Än så länge finns det alltså ingen sådan hemställan. Det är självfallet lätt hänt att människor ibland tappartron , om situationen på arbetsmarknaden är besvärlig ochutvecklingen dålig. I en kommun i , , såg många för några årsedan mycket dystert på utsikterna för framtiden. Vi vet att ären kommun där befolkningen har repat mod igen och hyser gott hopp om framtiden.Det finns nog förutsättningar för att människorna i de övriga kommunerna iBlekinge skall få framtidstro. Precis som interpellanten och tror jag atten väsentlig grund för ett bättre differentierat näringsliv ligger iutbildning. Det kan då handla om utbildning på många olika nivåer. De nämndateknikcentra är viktiga i detta sammanhang. Arbetsmarknadsutbildningen kan också spela en mycketbetydande roll. är faktiskt ett av de län där vi kan vara mest nöjdamed arbetsmarknadsutbildningen. av dem som gick igenom yrkesinriktadarbetsmarknadsutbildning i fick efter avslutadutbildning arbete i utbildningsyrket. Det är ett mycket bra resultat. En av de verksamheter som vi nu startar är avsedd just för20-24-åringarna, en åldersgrupp i vilken vi över hela landet har haft svårastatt få ned arbetslösheten. Jag har sagt det tidigare, men jagupprepar det nu: Den möjlighet som vi har att inom arbetsmarknadspoliti- kensram kombinera utbildning och beredskapsarbete, framför allt för dennaåldersgrupp, borde kunna ge resultat. Många 20-24-åringar tycker att det ärsvårt att gå in i en vanlig utbildning eftersom den ersättning de får är förlåg. vet vi att de för att få fast fot på arbetsmarknaden skullebehöva komplettera sin utbildning. Vihar använt möjligheten att kombinera utbildning och beredskapsarbete alldelesför litet. Därför är det med särskilt stor glädje som jag nu konstaterar i en av kommunerna i tillsammans med länsarbetsnämnden skall göraen intensiv satsning på just detta. Jag tror att den här möjligheten bordekunna användas också i de andra kommunerna för att ge denna den värst utsattaåldersgruppen bland våra ungdomar en stabilare grund att stå på. Detär naturligtvis många andra åtgärder vi måste vidta för att få Blekingesnäringsliv på fötter. Jag tror emellertid inte att man vare sig genom attavskaffa löntagarfonderna eller genom att låta som försöksläntillämpa sänkta ungdomslöner skulle vara inne på rätt väg. Avslutningsvisvill jag påpeka att jag i slutet av mitt interpellationssvar berättade att viinom regeringen i flera departement arbetar intensivt med ungdomsfrågorna. Attvi gör det är också anmält i budgetpropositionen. Vi har haft ytterligarekontakter med arbetsmarknadens parter, och vi vet att det hos dem finns ettförnyat intresse att ta upp en allvarlig diskussion om ungdomsåtgärder. Det ärmin förhoppning att vi tillsammans med arbetsmarknadens parter skall kunnaordna det bättre för ungdomar som efter avslutad skolgång skall ut iarbetslivet. Anf.5 (): Naturligtvis delar jag arbetsmarknadsministerns uppfattning attutbildning är bra för våra ungdomar och att vi skall försöka utvecklautbildningsverksamheten i . Jag vädjar i det sammanhanget tillarbetsmarknadsministern att se mera positivt på en gymnasial lärlingsutbildning,som kan vara mycket bra för ungdomarna inte bara i utan i helalandet. Detär emellertid beklagligt att arbetsmarknadsministern inte vill stimulera tilllärlingslöner. Jag tror att de stora förlorarna på en sådan politik är våraungdomar. Jag vädjar till arbetsmarknadsministern att för våra ungdomars bästatänka om i det avseendet. Närdet i övrigt gäller och dess förutsättningar vill jag säga att denstatliga verksamheten steg för steg har minskat. Minst 4 000 arbetstillfällenhar därigenom försvunnit från länet under . får det vara stoppmed den här flykten ifrån länet, säger vi i . Flödet måste vända. Isamband med omorganisationer inom olika statliga förvaltningar bör alltidutredas om förvaltningen eller delar av densamma kan bli lika effektiv eller ivart fall näst intill lika effektiv även om den är placerad i . Jagtänker givetvis i första haiid på sådana statliga verksamheter som redan är etableradei . Får jag därför fråga arbetsmarknadsministern om regeringen ärberedd att med olika statliga förvaltningar ta upp förhandlingar om att breddabasen för de statliga verksamheter som finns etablerade i . Jag vill som exempel nämna det jag diskuterade med herrjordbruksministern under frågestunden . Det gällde det förslag frånskogsstyrelsen som innebär att kanslifunktionerna vid och Kristianstadsläns skogvårdsstyrelser skall samordnas och få som huvudort.Dessutom föreslås att det med den nybildade kanslifunktionen i Kristianstadskall ske en långtgående administrativ samordning med i Blekingelän. Jag menar att verksamheten i det här fallet i stort sett utan att man geravkall på ett effektivitetskrav lika väl kan förläggas till som tillKristianstad. I vart fall vissa utbrytbara delar skulle kunna placeras iRonneby. Det finns naturligtvis mängder av liknande exempel inomden statliga förvaltningen. Jag tycker det är viktigt att vi i det avseendettänker på ett annat sätt och försöker få litet verksamhet till . I debatten om Kockumskrisen i - senast i ettTV-program - har det talats om att regeringen håller på att förhandlamed om en etablering i . Som företrädare för villjag då poängtera att befolkningsunderlaget i minskar både medavseende på länet som helhet och med avseende på varje enskild kommun i länet.Jag vill dessutom poängtera att i , på den bekanta Grängestomten påVerkö, finns ett av finaste industriområden, som är helt klart företablering av industri i den storlek som planerar. Min sista fråga till arbetsmarknadsministern blirföljande: Förekommer etableringsförhandlingar med ? Om så är fallet, finnsnågon Blekingeort med bland alternativen? 6 (): tyckte att Karl-GöstaSvenson och jag ställde ett antal frågor som inte berörde henne ocharbetsmarknadsdepartementet utan att frågorna gällde andra departement. Må såvara att man kommer in på områden som inte direkt berör i detta fallarbetsmarknadsministern, men har dock det övergripandeansvaret för alla åtgärder som på olika sätt påverkar sysselsättning ochmöjligheter till arbete i våra län. Därför kan det inte hjälpas att en riksdagsmanfrån ställer frågor för att försöka utnyttja i regeringen som sammanhållande länk på detta område, den som har attse till att åtgärder vidtas. Jag frågade om statlig lokalisering, något som hardiskuterats i . har varit mycket beroende avstatlig sysselsättning -inte minst i , där marinen har haft ettavgörande inflytande. Denna statliga sysselsättning har minskat mycket kraftigtde . Här har staten ett mycket stort ansvar. Här behöver viegentligen inte politisera, utan det gäller bara ett arbetsgivaransvar sommåste följas upp på något sätt. Generation efter generation blekingar har härmissat arbetstillfällen. Sedan vill jag ta upp frågan om kvinnorna. Anna-GretaLeijon och jag är överens om att strukturen på näringsliv är sådanatt de unga kvinnorna missgynnas. nämnde speciellt Olofströmsom ett glädjande exempel. Jag hade tillfälle att under valrörelsen besöka ungdomar iOlofström och delta i ett par radioprogram. Det som slog mig mest var attflickor med treårig gymnasieutbildning hade ytterst små möjligheter att fånågon sysselsättning i länet. Detta är mycket allvarligt. Staten och vi allahar ett ansvar för att en ändring kan komma till stånd. Jag vill till sistfråga : Vill arbetsmarknadsministern verka för att vi får ettantal högskoleutbildningar, som skulle betyda väldigt mycket inte minst förflickorna, förlagda till eller , som är de två störstaorterna i länet? Får jag först säga till ,att när jag talar om ungdomarna och det arbete som är på gång inom såvälarbetsmarknads- som , handlar det inte enbart om lärlingsutbildningi den traditionella bemärkelsen. Vi har ju lärlingsutbildning ; och såvittjag vet har vi inte utnyttjat alla de möjligheter som finns. Det finns faktisktresurser, utbildningsplatser, som borde kunna utnyttjas där. Men det finns ocksåmånga andra möjligheter och modeller för att på annat sätt förändragymnasieskolan än till det som traditionellt har kallats förlärlingsutbildning. Vi vet ju att arbetsmarknadens parter och staten på annatsätt kan samverka för att klara ungdomens problem. Jag har inte talat om lärlingslöner, utan vad jag sade varatt en del ju tror sig kunna lösa alla ungdomsarbetslöshetsproblem genom attsänka ingångslönerna, de ordinarie lönerna för ungdomar på arbetsmarknaden.Jag tror inte att det är en enkel väg att klara av ungdomsarbetslösheten varesig i eller på andra ställen. Vi vet att det finns många faktorer somsamverkar när det gäller ungdomarnas arbetsmarknad. Det är alldeles riktigt att har tappat jobb påden statliga sidan. Det har ju också i ett antal sammanhang betonat.Riksdagen har nämligen uttalat att de områden i landet som i första hand börkomma i fråga när det gäller en kommande statlig utlokalisering är skogslänenoch sydöstra . Till sydöstra får väl i varje fall en del avBlekinge räknas. Det finns alltså redan beslut i detta avseende. Sedan kan man fråga sig på vilket sätt en sådan härstatlig utlokalisering skall utföras. Regeringen menar att det finnsförutsättningar för att studera verk efter verk. kan man då funderaöver hur decentralisering av verksamheten skulle kunna åstadkommas. Regeringenhar, med hjälp av , redan aktivt påbörjat ett sådant arbete.Huvudprincipen är att försöka decentralisera av verksamheten ute ilandet. arbetar man intensivt med anledning av dettauppdrag. När det gäller det område som jag speciellt ansvarar för-arbetsmarknadsverket - kan arbetsmarknadsutbildningen nämnas som ett exempelpå en bra verksamhet som har decentraliserats. Som en följd av ettriksdagsbeslut finns den centrala myndigheten nu i . Men iregeringens förslag, som också accepterades av , gjordes denmyndigheten mycket liten. Sådana funktioner som tidigare beslutades centralthar i stället överlåtits på länen. Det gäller även . Om man gör på samma sätt på område efter område, tror jagatt man kan få ett icke oväsentligt tillskott till verksamheterna ute i länen.Civilministern har juockså ett antal gånger redovisat att regeringen strävar efter att arbeta pånämnda sätt. Sedan vill jag framhålla att jag naturligtvis inte harmöjlighet att här i talarstolen redovisa vilka diskussioner regeringen föreller inte för med enskilda företag, och det hoppas jag att riksdagsledamöternaockså respekterar. Om ungdomsarbetslösheten iBlekinge län 8KARL-GÖSTA (): Beträffande lärlingsutbildningen har vimoderater fått den uppfattningen att regeringen inte stimulerat denverksamheten i tillräckligt hög grad. säger attutbildningsplatserna inte är fullt utnyttjade. Det är riktigt. T. o. m. LRF-,SAF- och SHIO-företagen försöker därför nu åstadkomma förbättringar när detgäller att bättre utnyttja utbildningsplatserna. Jag tror likväl att det ärviktigt att använda sig av lärlingslönerna och att på kort sikt möjliggöra attungdomarna snabbare får ett arbete. Våra ungdomar kräver riktiga arbeten. Devill egentligen inte ha konstlade arbeten. Framför allt arbetsgivarna inom desmå och medelstora företagen vill kunna anställa människor utan någon form avbidrag, stöd eller styrning från statens sida. Som jag har sagt är dehöga ingångslönerna, och således även de höga sociala avgifterna, en hämskonär det gäller att anställa icke yrkeserfarna personer. Det är visserligen braatt man från länsarbetsnämndens sida besöker länets företag, men det har man jugjort tidigare. Jag tror dock inte att det är en riktig lösning att låtabidragen utgöra en "morot". Resultaten av liknande åtgärder somtidigare vidtagits har långsiktigt inte givit några positiva effekter. Alltfler arbetsgivare säger ju att lärlingslönerna är ett sätt att ökamöjligheterna för våra ungdomar att få ett riktigt arbete. Motsvarandeuppfattning redovisade chefen för utvecklingsfonden i vid denårliga träff med länets riksdagsmän som ägde rum för .