prot · G909112 · 1985-12-31 00:00:00 — Det är tydligt att på det här området för fram en annaninställning från socialdemokraternas sida som pekar mot att man i allt störreutsträckning styr och ställer uppifrån. Jag skulle också för tredje gångenvilja ställa den fråga som jag inte har fått svar på från : Kanvägmyndigheterna, kommunerna och andra som är berörda, liksom tidigare räknamed extra pengar till vägväsendet, eller kommer den stramalinjen och centralstyrningen att fortsätta inom vägpolitiken? 14GÖSTA () replik: Det är bra när utskottets ordförande pekar påden markering som utskottet har gjort när det gäller länsvägarna. Det går braatt skriva detta - men det gäller att kunna leva upp till det också. Fattaspengarna är det inte så enkelt att leva upp till de vackra orden iutskottsbetänkandet. Utskottets ordförande säger då att det krävs ordning ochreda i landets ekonomi. Det kan förvisso vara sant. Men det är bra för landetsekonomi om vi har så bra vägar att företagen verkligen kan få fram sina råvaroroch sina produkter. Och det borde vara bra för landets ekonomi om olikaregioner och bygder kan leva kvar och utvecklas och inte hindras i sinutveckling genom alltför dåliga kommunikationer. Den punkt där jag känner oro inför utskottsordförandensståndpunkter gäller nämligen vägarnas betydelse för en framgångsrikregionalpolitik. Jag tror inte riktigt att utskottets ordförande är medveten omden fara som ligger i att det faktiskt finns företag och enskilda människor somförlorar tålamodet när de inte ser någon lösning på sina vägproblem, medextremt dåliga vägar. borde också inse - det har han inte riktigtgett något besked om - det rimliga i att människor reagerar mot den orättvisavägpolitiken när det gäller enskilda vägar. Det finns enskilda individer somtvingas ställa upp med av vägens underhållskostnader ur den egnaplånboken, som man liksom alla andra lojalt betalar sina vägskatter ivanlig ordning. Prot.1985/86:112 När understryker det angelägna i att komma tillrätta med 9 april1986 bärighetsproblemen förlänsvägnätet, borde utskottets ordförande vara ... .. I ~ uppriktig och erkänna att det ligger mycket i centernskonkreta förslag om en Anslagtill vägväsendet , ', , . , . . r, . ekonomiskförstärkning just pa det området. Det skulle vara ärligt att medge att detta är en färdriktning som regeringen borde ta fastapå. 15 (vpk) replik: Till dem som finns här och lyssnar och dem someventuellt läser protokollet senare vill jag säga: Det finns en rad förslag ochkrav som, om de kunde genomdrivas och sedan verkställas, skulle innebära en mertrafiksäker och miljöförbättrande politik. Detta skulle kunna sättas in i ettstörre sammanhang, där vi får en infrastruktur som bygger på en socialt rättvisoch regionalt rättfärdig politik. Har aldrig tänkt sådana tankar?Så illande röda är de ju inte! Om man nu är inne på den linjen och är mottaglig försakskäl, då borde man som , som är trafikutskottets ordförande,åtminstone kunna svara på några raka frågor. Vpk har just utifrån sådana skälsom jag tog upp ställt krav på att man skall förbättra vägarna urtrafiksäkerhetssynpunkt. Just vägen är en sådan. Och föratt det inte skall vara någon som tror på vad stod här och sadeför vill jag citera direkt vad som står i både motion T260 ochreservation 7: "Det trafikunderlag som normalt krävs för attmotivera motorvägssatsningar är ca 15 000 fordon . Trafiken söder omUddevalla är mindre än hälfen av detta. För sträckan finns i vägverketstidigare planer, dvs. före regeringens ingripande, endast en serieåtgärdsförslag för att minska olycksriskerna." Det är denna satsning som vi vill ha men som regeringenstruntat i därför att ingrep och ville ha sin Scandinavian Link. Vi har i vpk också krävt att hastigheterna skall sänkas.Vi är mycket väl medvetna om att det är ett ganska kontroversielltställningstagande, och vi har upprepat kravet i . Vi harsagt att detta bör ske både av miljöskäl och av trafiksäkerhetsskäl, men vi harinte fått respons. Skulle , med tanke på trafikoffren och derasanhöriga och med tanke på miljön, kunna ställa sig bakom detta krav nu? vill jag berätta för dem som inte har lästtidningarna och inte vet vad som har tilldragit sig i , attlandshövdingen där nu går ut med stark kritik mot att får såmycket pengar till ScanLink och annat att man inte kan bygga ut och förbättravägarna där så som av olika skäl skulle behövas. 16 () replik: För att det inte skall råda någon som helstoklarhet, , när det gäller utskottets enhälliga uttalande omplaneringsramarna och investeringsutrymmet för framtiden skall jag direktcitera vad utskottet säger: "Utskottet anser sig för sin del - med hänsyn främsttill vårt statsfinansiella 28 läge - inte kunna motsätta sig vadföredraganden sålunda anfört" - dvs. minskningav ramarna med 550 miljoner - "men finner det i hög grad Prot.1985/86:112 oroande att så drastiska minskningar i planeringsramarna skulle behöva ske. En satsning på vägar är- en satsning ." Vi framhåller vidare väginvesteringarnas stora vikt förindustri och näringsliv. Utskottet förutsätter "att även allauppkommande möjligheter tas till vara att med utnyttjande av såvälsysselsättningsmedel som i övrigt vidga planeringsramarna". Detta är vad utskottet enhälligt har sagt. Det ärutomordentligt bra att utskottet har varit överens på denna punkt. får gärna kalla det en reträtt. Jag har barakonstaterat att i icke vill presentera obehagligaförslag, för att därigenom slippa göra ett politiskt ställningstagande. Man kan inte, , i stort sett ställa sigbakom utformningen av den framtida vägpolitiken, som gör, ochsedan här i talarstolen säga att det är ett bedrövligt tillstånd på våra vägar.Gösta talade om investeringssjuka, underhållssjuka m. m. Om man icenterpartiet driver den linjen måste man vara med om att ta fram deytterligare medel som behövs. Om kan hitta alla de hundratalsmiljonerna som skulle behövas och vara värdefulla för vägpolitiken skall jagstödja honom. Jag har inte de pengarna till mitt förfogande, och jag måste taett ekonomiskt ansvar med hänsyn till den statsfinansiella situation som vibefinner oss i. har huvudsakligen uppehållit sig vid demiljöpolitiska frågorna, och det är mycket viktigt att vi driver en politik somgör att miljön förbättras. Miljön blir emellertid inte bättre genom att vägarnaär dåliga, framkomligheten är dålig och trafikmiljön därmed är dålig. Om vi skall komma till rätta med miljöproblematiken påvägarna är det källan till miljöproblemen som skall angripas, dvs. Vihar nu börjat göra det, genom att fatta beslut om blyfri bensin och omkatalytisk avgasrening. Jag vet att detta kommer att ta tid. Vi måste också setill att dämpa hastigheterna på vägarna, men jag tror inte att vi behöver fattabeslut om en generell sänkning. Vad vi skall göra är att genom ökadtrafikövervakning se till att bilisterna följer de hastighetsbestämmelser somgäller, och därmed åstadkommer vi goda miljöpolitiska resultat. Förste vice talmannen anmälde attHugo , , och anhållit atttill protokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker. 17 (): I det nu aktuella betänkandet från trafikutskottetbehandlas en motion, T292, som är undertecknad av tio ledamöter frånfolkpartiet. Ledamöterna representerar samtliga län i sydöstra utmynnar i en hemställan om dels en upprustning av , delsatt nämnda väg bör ingå i det planerade stamvägnätet - eller stomvägnätet. somdet också har kallats. Låt mig kort beröra betydelsen av för den sydöstralandsändan av vårt land. E 66 är den pulsåder som binder ihop hela sydöstra . Prot.1985/86:112 regional- och näringspolitisk synvinkel är vägen av stor betydelseför regionen och dess utveckling. bör hälla en tillfredsställande standardär närmast en självklarhet. Vägens roll i kommunikationssystemet understryksockså av att järnvägskommunikationerna mellan sydostlänen är svagt utvecklade. Utskottet har avstyrkt motionen med hänvisning till inte anser att skall ta ställning till enskilda objekt med hänsyntill den decentraliserade planerings- och beslutsprocess som gäller. Riksdagenhar inte att ta ställning till frågor av detta slag och bör inte heller göradet, säger utskottet. Det må så vara när det gäller motionens första yrkande,men knappast när det gäller yrkandet om inplaceringen av i ett framtidastamvägnät. Utskottet har inte på något ställe i betänkandet nämnt dettauttryck, vilket jag finner anmärkningsvärt. Mot bakgrund av detta vill jag, fru talman, därför ställaett par frågor till trafikutskottets ordförande. Jag förutsätter attordföranden väl känner till statens vägverks rapport avseende utbyggnad av etts. k. starnvägnät i . Jag vill för det första fråga ordföranden om utskottet isamband med behandlingen av motion T292 har diskuterat det s. k. stamvägnätet. För det andra har statens vägverks rapport från decemberenligt uppgift nu kompletterats på så sätt att E 66 skall ingå i det planeradestamvägnätet. Jag förutsätter fortfarande att utskottets ordförande känner tillsakförhållandet och frågar därför om ordföranden kan bekräfta att E 66 nu ingåri det planerade stamvägnätet. 18 () replik: ställde ett par direkta frågor,och jag känner mig föranledd att svara på dem. Innan jag gör det vill jagunderstryka vad sade inledningsvis i sitt anförande. Det harväckts ett mycket stort antal motioner, sammanlagt 63, och den helt övervägandedelen av dem handlar om enskilda vägobjekt. Utskottets ledamöter är överens omatt det skulle vara till förfång för vägbyggandet och vägpolitiken i detta landom vi här i huset skulle ta ställning till enskilda vägobjekt; om en viss vägskall vara 9 eller lim bred, om en vägbit skall asfalteras eller oljegrusas, omen väg skall byggas eller 1994. Vi skulle då hamna i en helt omöjligsituation. Därför har med stor enhällighet lagt fast principerna fördetta. När det gäller motorvägstriangeln har projekt för denrelativt framkommit. Det är riktigt att har tagit framunderlaget för detta projekt. Min allmänna inställning är att satsningar påinfrastrukturer är bra -det är gynnsamt för svenskt näringsliv och svenskindustri. Det är därför angeläget att vi tillskapar de resurser som erfordrasför en satsning på ett stomvägnät, men jag vet icke när dessa resurser kantillskapas. Därför får frågan om motorvägstriangeln och en framtida utbyggnadav prövas mot alla andra angelägna projekt. Detta ärdet svar jag kan ge på de frågor som han har ställt. 19LENNART () replik: Jag tackar för svaret. Jag villunderstryka att E 66 har stor betydelse. En viss oro spred sig i den sydöstraregionen när motorvägstriangeln aviserades. Hela sydöstra skulle på detsättet lämnas utanför. känner säkert till vilken betydelse detskulle få för sydöstra regionen om planeringen medförde att E 66 inte ingick istomvägnätet. Jag tackar för svaret. Vi från sydöstra kommer attfölja ärendet med intresse. 20ELVING (): Likt ett gammalt dammigt spöke från 1960-taletsmest extrema centraliserings- och storskalighetsdrömmar har förslaget om dens. k. skandinaviska länken dykt upp. Förslaget som från början lanserades av en gruppeuropeiska storföretagsledare består av en fyrfilig motorväg som skall förbindaOsloregionen och med . På denna väg skall råvaror ochkomponenter fraktas från till de stora europeiskaindustrikoncentrationerna för förädling. skall stressadecentraleuropéer kunna fly sin förgiftade miljö och i snabbabilar komma till rekreationsområden på bl. a. den svenska . Det tycks finnas en tro att asfalt och snabb vägtrafik ärviktigare för vårt framtida välstånd än friska skogar, en bibehållenbioproduktion och en minskad spridning av tungmetaller. majoritet tar inte ens upp ScandinavianLink till en seriös behandling trots att det finns motioner i ämnet. Manhänvisar bara till tre specifika projekt för väginvesteringar som ingår i dennordiska handlingsplanen för ekonomisk utveckling och full sysselsättning. Iövrigt avfärdar man det hela med att säga: "Härav följer att utskottetinte finner anledning att från sida göra något uttalande rörande defrån intressenter inom industrin och näringslivet framlagda förslagen omsärskilda motorvägssystem m.m." Detta är ett häpnadsväckande uttalande avutskottsmajoriteten. Man försöker låtsas som om det inte finns några förankradeplaner på ett motorvägssystem enligt den s. k. Scandinavian Link-idén. Låt migdå upplysa om att de nordiska statsministrarna uttalade: "Statsministrarna anser att en arbetsgrupp som bestårav ledande företrädare för näringslivet i vid mening, som verkar friståendefrån de officiella nordiska samarbetsorganen, skulle kunna tillföra detpågående nordiska ekonomiska samarbetet viktiga erfarenheter och impulser. Deriktlinjer för det nordiska ekonomiska samarbetet, som statsministrarna ochministerrådet antog , borde kunna utgöra utgångspunkter för denföreslagna arbetsgruppens verksamhet." Arbetsgruppen skulle studera möjligheterna för nordisktsamarbete, vidareutveckla projektidéer i samarbete med organisationer ochinstitutioner och ge förslag på strategiskt viktiga områden för ett vidgat ekonomisktoch industriellt samarbete i . Till ordförande i denna arbetsgrupp utsågs PehrGyllenhammar. Arbetsgruppen, som alltså utsetts av de nordiskastatsministrarna, har presenterat 1985/86:112 en slutrapport där huvudförslaget när det gäller infrastrukturutvecklingen är 9 april1986 att bygga ut vägnätet E 6 tillfyrfilig motorled i och . utskottetsmajoritet inga som helst synpunkter på, i alla fall inga synpunkter somredovisas i betänkandet. Jag tycker det är ett anständighetskrav att man Som en deli en framtida Scandinavian Link har regeringen beslutat uppdra åt attprojektera en motorväg mellan och . Låt mig först slå fastatt goda kommunikationer är en förutsättning för en positiv utveckling avUddevallaregionen. Men för min del är jag inte beredd att sätta likhetsteckenmellan goda kommunikationer och motorväg. Det finns ett antal starka skäl somtalar mot byggandet av den nu aktuella motorvägen: Den förstör det bohuslänskalandskapet. Landskapstypen i med sina bördiga dalar i väst-östligriktning är synnerligen illa lämpad för en motorväg i nord-sydlig riktning,vilken kommer att slå sönder hela landskapsbilden. Produktiv kommer attförstöras. Antalen hektar som berörs beror i viss mån på vilken sträckning somgörs, men är i alla alternativ betydande. Produktiv är en av jordensviktigaste naturtillgångar. Att med berått mod förstöra sådana tillgångar genomasfaltering är oförsvarbart. Trafikunderlaget är intetillräckligt för en motorväg enligt gängse planeringsregler. har entumregel när det gäller vägplanering som innebär att motorväg övervägs närtrafikflödet är större än 1 500 fordon . På den aktuella sträckanuppgår trafiken till knappt hälften. Mycket starka miljöskäl talar motprojektet, vilket jag återkommer till. Projektet är ekonomisktoförsvarbart. Normalt rangordnas nya vägbyggen av med hjälp av enberäkningsmodell där man räknar in faktorer som bl. a. ökad framkomlighet,färre olyckor och tids- och avståndsvinster å ena sidan och miljöförluster åandra sidan. Lönsamheten bör helst ligga , ibland är den så hög som . I det nu aktuella förslaget är lönsamheten . De planerade fyra milen motorväg kommer med allsannolikhet att kosta . Det innebär 250 milj. kr. är lika mycket somvägverket har till förfogande för nybyggande av vägar över hela landet underett år. Utskottets majoritet tar emellertid mycket lätt på denekonomiska sidan av saken. Man hänvisar i betänkandet bara till attmotorvägsbygget skall finansieras genom den särskilda låneordningen somtillskapats i samband med den nordiska handlingsplanen. Oavsett om finansieringen sker på vanligt sätt eller genomupplåning så måste naturligtvis pengarna betalas. Den samlade svenska statsskulden kommer att öka med ca . Om vi hade haft obegränsade ekonomiska tillgångar i hade det kanske inte varit så konstigt om man gett sig in på denna typ av ekonomiska äventyrligheter, men så är ju som bekant inte fallet. Det är ett ovanligt lättsinnigt ekonomiskt synsätt som - utskottsmajoriteten ägnar sig åt. Det finns en mycket stark folklig opinion motmotorvägen. Beslutsfattare på olika nivåer bör ta stor hänsyn tillmänniskornas oro för bl. a. sin livsmiljö. Stora motorvägarinnebär i sig en kraftig miljöpåverkan genom de stora naturingrepp som sker.Vad som dock är än allvarligare är utsläppen av kväveoxider från biltrafiken. Försurningen och skogsdöden måste hejdas. harintresset till stor del koncentrerats på att få ned utsläppen av svavel, vilketdelvis lyckats. Men det räcker inte med att begränsa svavelutsläppen.Kväveoxiderna spelar en nyckelroll när det gäller försurningsskador och skogsdöd.Av dagens svenska utsläpp på ca kväveoxider kommer drygt tvåtredjedelar från trafiken. Motorvägar genererar en ökad biltrafik och därmedökade utsläpp. De högre hastigheterna som trafiken kan hålla på motorvägarleder också till ökade utsläpp. Utsläppen av kväveoxider ökar med omhastigheten höjs . Personbilarnas avgasutsläpp kommer att minska kraftigtefter hand som katalytisk avgasrening införs. Kväveoxidutsläppet från enkatalysatorbil beräknas i bästa fall vara i genomsnitt mindre än vad detär från dagens bilar. Men det dröjer innan allabilar är katalysatorbilar. kommer en trafikökning på enligtprognoserna. Nettoeffekten blir att kväveoxidutsläppen från våra personbilar iSverige blir ungefär mindre än . ökar utsläppen frånlastbilar och bussar med ca genom trafikökning och från flyget medca enligt gällande trafikprognoser. För att begränsa skadeverkningarna av kväveoxidutsläppfrån kommunikationssektorn räcker det således inte med katalytisk avgasrening.Det krävs att trafikhastigheten inte höjs, och det krävs framför allt en annantrafikstruktur. Transporter på järnväg och transporter med båt är ur bådemiljö- och energisynpunkt att föredra framför transporter via landsvägstrafik.Därför är det viktigt att med en ny trafikpolitik satsa på dessa alternativ ochdärmed minska trycket på landsvägarna. I första hand bör en satsning på attöverföra långväga tung godstrafik till järnväg och båt göras. Som exempel kannämnas att vid den svensk-norska gränsen vid passerar ca 500långtradare enligt den senaste trafikräkningen. En mycket stor del avdessa långtradare utför långväga och internationella transporter, som med enannorlunda trafikpolitik i stor utsträckning bättre kan fraktas med järnväg. Utskottets majoritet tar emellertid lika lätt påmiljöproblemen som på ekonomin. Farhågorna för en förgiftad miljö och ökadförsurning viftar utskottet bort på sex rader i sitt betänkande. De sammanlagda miljöeffekterna av byggnation av motorvägarär ibland svåra att uppskatta, och olika experter kan ha olika uppfattningar.Jag har därför i en motion, T272, krävt att det främsta expertorgan som vi hari när det gäller miljöpåverkan, nämligen koncessionsnämnden förmiljöskydd, skall pröva utbyggnaden av motorvägar och andra storatrafikleder. Detta har utskottets majoritet inte ens brytt sig om att 3 protokoll 1985/86:112 kommentera.Jag vill därför ha svar nu i debatten på frågan, varför man inte vill pröva utbyggnaden av motorvägar och i såfall börja med den planerade sträckningen mellan och . gjorde ett uttalande medanledning av ett betänkande från jordbruksutskottet, JoU 1985/86:11, där detbl. a. hette: "Enligt utskottets mening förtjänar det att understrykas attförslag till stora resurskrävande motorvägssystem, vilkas syfte är attprioritera landsvägstrafiken, måste bli föremål för en omsorgsfull och kritiskprövning." Anser företrädare för utskottsmajoriteten att man levt upptill uttalande om en omsorgsfull och kritisk prövning i det nuaktuella fallet? Låt mig avslutningsvis framhålla att Scandinavian Link ärett hot mot hamnarna. Genom en ensidig satsning på landsvägstrafik försvinnergodsunderlag för hamnarna på ; bl. a. , , och kan komma att drabbas. avdelningar påvästkusten och i har därför engagerat sig mot projektet tillsammans medandra fackliga organisationer, däribland . Jag vill med det anförda yrka bifall tillcenterreservationen nr 6. Anf.21 () replik: Låt mig först uttrycka en stor förvåning överatt en riksdagsledamot som representerar går upp i debatten och ärutomordentligt kritisk mot att vi vill öka satsningarna på vägar och järnvägari västra . agerande har man ju inte alltid så lätt attförstå. Vi har hållit på att rusta upp och bygga utväg E 6 och är i stort sett färdiga och i hamn med detta. föreslogemellertid att den sista etappen av utbyggnaden av väg E 6 i skulleplaneras som motortrafikled. Då ställde samtliga centerpartister i , medsin landshövding i spetsen, upp och drev en våldsam opposition mot att man ickefick fullfölja motorvägsbygget. Regeringen ändrade beslut och bestämdeatt det skulle bli motorvägsstandard även för den bit som var kvar. har vi kommit så långt att vi skall fortsättautbyggnaden norrut. Det sker i gott samförstånd med övriga nordiska länder. Dåkommer en representant från det län som är mest betjänt av en utbyggnad och avinvesteringar i infrastrukturen och andrar i denna kammare en mängd skäl motdetta. Vi fick en som slåssmed väderkvarnar. Det är ju icke ettställningstagande för näringslivets Scandinavian Link-projekt det handlar om,utan det är en fortsättning av den utbyggnad av väg E 6 som har pågått en långtid. blir vi socialdemokrater anklagade för att vi intelyssnar på näringslivet eller tar hänsyn till näringslivets behov. Om nu denhär utbyggnaden råkar passa väl in i de behov och de krav som näringslivetställer, då blir vi anklagade för det. Jag tycker att skallfundera litet grand. Vi vet vilka sysselsättningsmässiga problem man har haftoch har i norra och vi vet vilka konsekvenser en nedläggning av Då tycker jag att det är förvånansvärt att en Prot.1985/86:112 ansvarig politiker från detta hårt drabbade län i riksdaggår upp och talar emot en fortsatt utbyggnad, som är tillfromma för länets utveckling och till fromma för länets näring. 22 () replik: utnämnde mig till någon sortsDon Quijote i debatten. Då kan man fråga sig vem som i så fall symboliserarväderkvarnen. Nej, , jag är inte kritisk till att detsatsas pengar på vägförbättringar - tvärtom. Jag betonade också det i mittinlägg och det har betonats i de motioner som vi har väckt från centerpartietssida. Vi behöver goda kommunikationer, bl. a. för att kunna utvecklaUddevallaregionen. Men jag vägrar att sätta likhetstecken mellan godakommunikationer och motorvägar. Jag menar att man måste se detta i ett större perspektivdär miljöfrågorna också vägs in, och att man därför också bör satsa påjärnvägen, på att bygga ut, modernisera och effektivisera möjligheterna atttransportera gods på järnväg. Men tyvärr är det så enligt riksdagsordningen att dessafrågor inte behandlas i detta betänkande, utan de kommer i ett senarejärnvägsbetänkande från trafikutskottet. Vi får väl anledning att fortsättaden här diskussionen då. Men om har läst min motion, vet han attjag har pekat på de här lösningarna för att lätta på trycket mot landsvägarna,så , att vi kan komma undan med mindre omfattande upprustningar än vadmotorvägsbyggnation innebär. Jag har funderat mycket över sysselsättningen och deproblem vi har därvidlag. Det finns också redovisat i olika motioner. Sedan tar upp jämförelsen med ochvill försöka få handlande att framstå som inkonsekvent. Det finns endel faktorer som gör att den jämförelsen haltar, . För det första har en helt annan landskapstyp änmellersta och norra har. För det andra har vi under de senaste två tre åren fåttökade kunskaper om kväveoxidernas påverkan när det gäller försurning ochskogsskador -kunskaper som vi tidigare inte hade. Och de kunskaperna måste vinaturligtvis ta till oss och dra slutsatser av. För det tredje tillhör de områden i somär hårdast drabbade av försurning och skogsdöd. Det är ett av skälen till attvi kanske ser annorlunda på dessa frågor vad gäller än när detgällde för . Sedan vill jag upprepa min fråga:Vad har emot förslaget att låta främsta experter påmiljöfrågor, nämligen koncessionsnämnden, pröva motorvägsutbyggnaden? Vad ärdet för fel med det förslaget, ? Anf.23 () replik: