prot · G909112 · 1985-12-31 00:00:00 — På det kommunikationstek niska området sker just , vill jag hävda, en massiv satsning på Stockholms- 52 området. Jag har därför litet svårtatt förstå att riksdagsmän som represente- rar denregionen i det här sammanhanget kan känna sig förbigångna och tycka att andraregioner får expandera på bekostnad -det är precis tvärtom! 47 (vpk) replik: Låt mig förmedla och slå fast egenuppfattning, nämligen att är missgynnad i förhållande tillövriga delar av landet vad gäller vägstandarden. Den dåliga standarden på mångaviktiga vägar i denna region skulle inte godkännas någon annanstans i landet.Man skulle inte få trafikera dem. för ett principresonemang som möjligen ärriktigt, om talar om vilka principer som skall gälla men sedan blanktstruntar i hur dessa principer följs. Här kommer i konflikt medsina egna principer. När regeringen inte följer de prioriteringar som dedecentraliserade beslutsorganen har gjort och blankt struntar i vad som ärangeläget, var skall man då, , ta upp frågorna om inte i ? Jag vet också att både och har talat sigvarm för dessa beslutsorgans betydelse. Att inte ta upp dessa frågor iriksdagen vore att avhända sig möjligheten att utöva något som helst politisktinflytande över vad som bör hända med de principer som vi själva har lagt fasthär i . När jag påstår att andra delar av landet har fått ettbättre stöd till vägunderhåll, hänvisar jag alltså till beskrivningav läget. talar om en massiv satsning. Men man måste sätta olikasatsningar i relation till varandra. I den här regionen bor mellan en sjundedeloch en åttondel av befolkning på en relativt liten yta. Det måste manta hänsyn till när man talar om massiva satsningar. Såvitt jag förstår syftade - utan att hansade det - på pendeltågsavtal och liknande. Jag skall inte nu föra en debatt ompendeltågen; den debatten kan vi föra . Den är intespeciellt upplyftande. Vad regeringen har sagt i den här frågan är något somhar gått de decentraliserade myndigheterna förbi, nämligen att man skall slåihop och Arlandaleden i ett samrnanhang. Det vill inte regionensföreträdare. 48KURT () replik: Jag tror mig veta ganska bra hur vägverketser på vägsituationen i jämfört med vägsituationen i övrigadelar av landet. Jag råkar nämligen själv vara ledamot av styrelse.Den uppfattning som säger skulle vara känner jag intetill. Den uppfattningen har inte styrelse, som har det politiskaansvaret i , gett uttryck för. I mitt anförande sade jag att de olika vägprojekten iStockholmsområdet är hka angelägna som ett stort antal projekt i övriga delarav landet. Problemet är att vi saknar de statsfinansiella resurserna för attgenomföra projekten. har i likhet med många andra motionärer krävt ytterligare insatser på vägområdet. Men de som har krävt detta harinte anvisat en enda krona mer. Då är det lätt att begära. Prot.1985/86:112 Sedan vill jag säga att regeringen följer dendecentraliserade beslutsord- ning som är fastlagd. Det TommyFranzén syftar på är naturligtvis satsningen A I etllv" " d t Pinfrastrukturen i västra för att knyta ihop tre av de nordiskaländerna. Den satsningen bygger på uttalanden som gjorts i avrepresentanter från alla partier här i . Att det sker en samordning pånordiskt plan för att förbättra vägsituationen och järnvägssituationen ochdärigenom knyta de nordiska länderna bättre samman med kontinenten är tillfromma inte bara för utan även för övriga delar av landet. 49 (vpk) replik: Beträffande uttalande kan jagnämna för att ett trettiofemtal ledamöter från ochStockholms län kunde höra det påstående som jag har återgivit. Tyvärr är detväl inte några stockholmare inne här som kan bekräfta att det var så vägverketframförde det hela, men det kan säkert få besked om på annatsätt. I har vi blivit ålagda av koncessionsnämnden attklara av problemen på före utgången av . Som jagsade i mitt inledningsanförande, finns det två möjligheter. Den ena är attstaten släpper till medel för att bygga . Den andra är att vistänger av och omöjliggör genomfartstrafik. Jag tror attdet senare alternativet skulle inte heller ställa upp på. När han pratade om att man skall följa dendecentraliserade beslutsordningen, kom in i ytterligare enkonflikt med sig själv. Jag hävdade i mitt inledningsanförande att man måste sevissa vägar som riksintressen. En sådan väg är utan tvivel , mendet finns även andra vägar i som kan ha riksintresse, förStockholm utgör trots allt ett nervcentrum för landet i övrigt. ville inte nämna Link vid namn, och detkan jag ha viss förståelse för- jag skulle själv skämmas, om jag voreförespråkare för det projektet - men när han hänvisade till vägprojekt i västraSverige, sade han att detta är någonting som man har tagit upp i . tillhör knappast de decentraliserade beslutsfunktionernahär i landet. Det finns alltså vägprojekt i landet som är avriksintresse och kanske också av nordiskt intresse. Det visar att KurtHugossons envishet att upprepa talet om det decentraliserade beslutsfattandetär ihålig. Det har han själv bevisat genom sitt uttalande om . Slutligen skulle jag bara vilja kommentera regeringenshandläggning av ärendet. gav dåvarande kommunikationsministernvägförvaltningen i uppdrag att göra en utredning. skrevvägförvaltningen till regeringen och lade fast hur samordningen skulle gå till.Man kräver fortfarande besked: När kommer pengar till att göra något? vice talmannen anmälde attKurt anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. 50BERTIL (): Tillgången på bra vägar har stor betydelseför en regions utveckling; den tesen tror jag samtliga talare kan strykaunder. Det tycks råda ett samband mellan kommunikationsledernas lokaliseringoch resp. områdes expansion eller brist på expansion. Kanske är det så, att ettexpansivt område motiverar trafikinvesteringar. Men det kan också förhålla sigpå det sättet, att tillgång på goda trafikmedel är en grundförutsättning förutveckling och framåtskridande. Sydöstra delen av ligger i vad man brukar kallatrafikskugga, framför allt beträffande järnvägsförbindelserna men även i vadgäller vägnätet. Det är ett förhållande som vi får leva med under lång tidframöver, om inte ett nytänkande sker. Allt mindre tillgång på investeringspengar gör att ävenangelägna projekt skjuts långt in . Att statens resurser är knappaär omvittnat. Och är man låst i föreställningen att det endast är staten som påtraditionellt sätt skall svara för investeringarna, ser det mörkt ut för detsvenska vägnätet framöver. Den rådande investeringspolitiken saknar framförhållningoch visioner. Som det nu är tvingas vägbyggandet ske där de akuta problemen ärsom allra störst. tvingas regeringen göra investeringar på devägavsnitt som är direkt trafikfarliga eller alltför smala eller krokiga. Mångaangelägna projekt skjuts på detta sätt åt sidan. Många dåliga vägar blir alltsämre och kommer att förbli dåliga. För sedan presenterades idéer om ScanLink och dens. Initiativet kom inte från regeringen. Det var dock ett brainitiativ. För oss på östra sidan av var det kanske litet oroande att E66 inte fanns med i vägtriangeln. Snabbt föddes då tanken att omvandlavägtriangeln till en vägrektangel. I motion T299 har jag tillsammans med åtta andra moderataledamöter av denna kammare från södra och östra fört fram tanken på attE 66 skall ingå i ett framtida stomvägnät samt att E 66 rustas upp. Det ärmycket angeläget. Har en väg status av bör även vägstandarden levaupp till vad namnet innebär. Utskottet har avstyrkt motionen, men tanken levervidare. Det stora och verkligt besvärliga problemet i dessasammanhang är finansieringsformerna för behövliga projekt. Över statsbudgetenär tillgången knapp, och besparingar behöver faktiskt göras. Jag anser att man bör bryta sig loss från gängsefinansieringsmodeller. Kan en väg, en motorväg eller en vägrektangel komma tillstånd avsevärt tidigare än annars, måste denna möjlighet tas till vara. En finansiering utanför statsbudgeten bör prövas.Räntabiliteten, avkastningen, hos de flesta vägprojekt är god. Vinsterna förnäringsliv, enskilda och samhälle blir också stora. Genom en sådan metod skulletanken på en upprustad E 66 kunna förverkligas . Om maninte gör på detta sätt, skjuts de nödvändiga investeringarna mycket långtframåt. Med dessa tankegångar anknyter jag till desynpunkter som framfördes av i den här debattens allra förstainlägg, och därmed är väl cirkeln sluten. Jag vill understryka vad som härframfördes och Prot.1985/86:112 framför allt vad som återfinns i reservation 4. Jag yrkar bifall till de moderata reservationerna vid .. .. , utskottets betänkande. 51 (): I motion T348 tar och jag uppregeringens löfte att upprustningspengar skall gå till väg 166 och 173 iDalsland, innan järnvägen mellan och läggs ner. I motionT408 framhåller vi att tidplanen för upprustning av skallhållas. Jag yrkar bifall till bägge dessa motioner. I årets budgetproposition får såväl statsvägar somstatskommunala vägar känna av kraftigt minskade resurser. Mellan planeringsramoch anslag är skillnaden i runda tal 700 milj. kr. har också vägverketsgeneraldirektör aviserat en kraftig neddragning av vägbyggandet. Även mycketangelägna objekt som är högt prioriterade i flerårsplanen skjuts . I berörs väg 44 och väg 45. Väg 44 är enviktig förbindelselänk från östra och till Uddevalla ochVästkusten. Tätorterna måste avlastas besvärandegenomfartstrafik. och Flygmotor har ökat antaletanställda med 3 000 personer, av vilka flertalet kommer från omkringligganderegion. Särskilt angeläget ur trafiksäkerhetssynpunkt är att det dåligaavsnittet i dalgången mellan Halleberg och Hunneberg blir avlastatriksvägstrafiken. Vägobjektet är klart att omgående starta. Arbetsplanen har vunnit laga kraft. vetingen om förseningen blir två eller . Ännu värre tycks situationen vara för väg 45 förbiVänersborg. Det byggs ett nytt storsjukhus mellan och Vänersborg.Ambulanstransporter måste, omvägen inte kommer till stånd, passera tvåöppningsbara broar över . Står livet på spel, är det dyrbara minutersom förspills i väntan på att broklaffarna sänks och höjs. Regeringen fattade beslut angåendepersontrafikens nedläggning på järnvägen Mellerud-Bengtsfors-Årjäng. I sambandmed beslutet beviljades medel för vägupprustning på sträckan om vägupprustning på delen söder om har belysts itransportrådets utredning. framhöll att en vägupprustning ärangelägen. I- regeringens beslut angavs att persontrafiken påsträckan skulle få bedrivas t.o.m. . Skälethärför var att en ersättningstrafik för järnvägen ej kan anordnas i järnvägenssträckning, varför antingen en mycket stor investering i ny väg krävs, mer än40 miljoner eller också måste man få en ny trafikstruktur i området. Detbehövdes en längre planeringstid för att nå denna trafikstruktur. Därförförlängdes tillståndet för persontrafiken med mellan ochMellerud. Älvsborgstrafiken, som är huvudman för trafiken iÄlvsborgs län, har utformat hur en ersättningstrafik skall bedrivas och hos regeringen begärt att utlovad vägupprustning påbörjas. Detta 56 projekt kostar 23 milj. kr. Vid den tidpunktenborde ombyggnaden av väg 166 mellan och ha varit färdig.Upprustning av väg 173 mellan och är också nödvändig medtanke på den ökade pendling som skett sedan varvet i lades ner. Regeringen och dess dåvarande kommunikationsministerBoström utlovade i samband med beslutet om nedläggningen av järnvägen attmedel för dessa vägupprustningar skulle anvisas. Regeringens löfte måsteinfrias i detta avseende. Jag förutsätter att särskilda medel så småningomkommer att anvisas till vägbyggen. Upprustning av ärhögst angelägen. Jag yrkar bifall till motionerna 408 och 348. 52SVEN (vpk): När jag lyssnat till debatten om principernaför investeringar i vägar, vill jag först och främst säga att jag måste anslutamig till de synpunkter som här har framförts av beträffandeplaneringsordningen. Jag måste emellertid erinra om en sak, som jag lade märketill när jag var relativt ny här. Medan socialdemokraterna befann sig i oppositionsställningväcktes en hel rad motioner av liknande karaktär. Det kunde gälla brobyggeneller vägar som man tyckte borde aktualiseras i samband medinvesteringsplaneringen. mötte det tydligen inget hinder att taupp sådana projekt till diskussion som man kände för. Men när oppositionen nuframför vissa synpunkter på projekt som den tycker bör tas upp här i ,därför att de på något sätt har förts åt sidan, ådrar man sig formell kritik,som går ut på att man inte håller sig till ordningen. Detta om detta. Jag tänkte närmast säga några ord med anledning av enmotion som har väckts just om en väg som bör rustas upp. Det gäller vägen 346mellan och i . Jag aktualiserade saken ,eftersom det var fråga om en grusväg i miserabelt skick. Vägupprustningen hörockså ihop med nedläggningen av järnvägstrafiken på Forsmo-Hoting-banan. Närman övergår till att åka buss och köra bil, är det klart att vägkapacitetenmåste ses över. Det insåg också departementschefen . Han angavolika sätt att finansiera nödvändiga upprustningar av vägavsnitt i avsikt attförbättra framkomligheten för trafik som skulle ersätta nedlagd järnvägstrafik.I det här fallet rör det sig om en väg där problemen är just dessa. När järnvägstrafiken upphörde blev det busstrafik påvägen. Även nedläggningen av flottningen finns med i bilden. Vägen blev en stortransportväg för rundvirke efter det att flottningen avvecklats. Påfrestningarnapå vägen, som skulle utgöra transportled fram till en timmerterminal, blevmycket stora. Sönderkörningarna blev legio. borde man ha tagit hänsyn till de nya förhållanden somhängde ihop med statliga beslut. Man måste medge att de normalaplaneringsföriitsätt-ningarna och den fleråriga planeringsrutinen på sätt ochvis bryts. Går man snabbt in och förändrar trafikstrukturen inom en region, kandet givetvis vara motiverat med åtgärder för att ersätta vad som fallit bort.Man kan formulera det så, att då statliga beslut ändrar transportvillkoren,måste man medge att det finns skäl att rucka på planeringsrutinerna. a. då tunga Prot.1985/86:112 transporter kommer att belasta en vägbana som inte varså hårt 9 april1986 belastad. I detta fall gällde detrundvirke som överfördes från flottled till ' ' ' järnväg. Det krävdes fleratåg , och virket skulle transporteras till Anslagtillvägväsendet , , ,, .. järnvägenpa den nu aktuella vägen. Detta är bakgrunden till att jag ånyo har velataktualisera frågan. Det är en vägsträcka på som behöver åtgärdas.Enligt lokalpressen har representanter för skogsbruket och kommunen, med stödav riksdagsledamöter från , uppvaktat departementetför att få vägsträckan i fråga färdigställd. har alltså de härriksdagsledamöterna möjlighet att göra ytterligare en markering genom attrösta, tillsammans med andra, för reservation 19, som jag härmed yrkar bifall till. 53 i (c): Det är ett par vägfrågor i somhar diskuterats mycket . De föranledde också att tre motioneravlämnades under allmänna motionstiden - en folkpartistisk, en socialdemokratiskoch en från - där vi krävde att man skulle prioritera väg 44 ochväg 45, de två riksvägarna vid och . Man bygger ett nytt länssjukhus för norra delen avÄlvsborgs län. Sjukhuset heter Näl och ligger på andra sidan . Dedalslänningar som skall färdas till lasarettet måste nu passera tvåöppningsbara broar över . Var och en förstår ju vad det kaninnebära om dessa broar står öppna när det skall vara snabba färder tillsjukhuset. Detta oroar många människor. Socialdemokraterna uttalade sig vid sindistriktskongress för att denna sträcka skall prioriteras. Man slipper också den tunga genomfartstrafiken genomVänersborg om 45-an byggs ut. Men tyvärr saknas det medel, och vi vet inte närnågon byggnation kommer att ske. Lasarettet står färdigt , och vägen stårförmodligen färdig in . Detta är alltså oroväckande. Väg 44, delen mellan och Skaraborgsgränsen,som vi har väntat , skulle man sätta i gång med i år.Länsstyrelsen och i har prioriterat denna väg och sagtatt den snabbt bör komma till stånd, eftersom man måste förbättratrafikmöjligheterna i området. Industrin behöver en bättre trafikföring. Meninte heller för denna väg finns det medel, och det är beklagligt. Vi frånÄlvsborgs län tycker emellertid att man måste prioritera dessa bitar. E 6 och ScanLink har ju diskuterats en hel del här i dag.Man säger från majoritetens sida att finansieringen av ScanLink kommer att skegenom Nordiska investeringsbanken. Det är precis som om man skulle få någragratispengar. Dessa frågor har jag tagit upp med kommunikationsministrarnaBoström och Hulterström. Då har man aldrig kunnat ge något klart besked om hurdessa medel kommer att påverka budget , när de på90-talet skall stoppas in. De måste ju användas någonstans. Projektet betalarsig ju inte självt. Då påverkas självfallet även andra väginvesteringar ilandet. Man kan alltså inte ta bort dessa kostnader som ScanLink kommer attinnebära. Som andra talare här har sagt behöver man ju inte satsa påså dyra projekt, 58 när man har så ont om pengar. Visst kan man bygga en väg med Det behöver inte kosta så mycket pengar. Man behöver inte byggaen motorväg. En annan fara, när E 6 och ScanLink skall sättas i gång,är också att detta område blir överhettat på vägprojekt. Då har heller inte45-an och 44-an någon chans att kunna sättas i gång. Det är också någonting somgör att vi tycker att det är en felprioritering när man plötsligt säger att nubygger vi ut E 6 i den här standarden - när 44-an och 45-an har varit omtaladei före detta projekt. Dét är alltså en felprioritering som sker. Jag yrkar slutligen bifall till motionerna 236, 298 och 408. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 8 (särskilt anslag för åtgärder mot eftersattunderhåll av bärighet, beläggningar och broar) Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 38 förreservation 1 av och . 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 13 (kompletteringstrafik på allmänna färjeleder) Utskottets hemställan bifölls med 238 röster mot 70 förreservation 2 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 17 (byggande av broar genom låne- ellerleasingförfarande, m. Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 151för reservation 3 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 18 (vissa vägtullsprojekt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avRolf Clarkson m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 19 (motorvägsstandard på mellan ochLångås i ) Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 17 förreservation 5 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 22 (den nordiska handlingsplanen för ekonomiskutveckling och full sysselsättning) Först biträddes reservation 6 av och med 46 röster mot 19 för reservation 7 av . 246ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 253 röster mot52 för reservation 6 av och . 3 ledamöter avstodfrån att rösta. () anmälde att han i huvudvoteringenavsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Mom. 24(regeringens förslag till ändring i väglagen) Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 17 förreservation 8 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Prot.1985/86:112 Mom. 26 (anslag till Bidrag till drift av kommunala vägar ochgator) Först biträddes reservation 11 avGösta och med 44röster mot 18 för reservation 12 av . 249 ledamöter avstod frånatt rösta. Härefter biträddes reservation 10 av och - som ställdes mot reservation 11 av och uppresning. Därpå biträddes reservation 9 av m. fl. med68 röster mot 60 för reservation 10 av och . 182ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 9 av m. fl. - genom uppresning. Mom. 27 (anslag till Bidrag till byggande av kommunalavägar och gator) Utskottetshemställan, som ställdes mot delsreservation 13 av m. delsreservation 14 av och , dels reservation 15 av , bifölls medacklamation. Mom. 28 (anslag till Bidrag till drift av enskilda vägarm. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avGösta och - bifölls med acklamation. Mom. 38 () Utskottets hemställan - som ställdes mot motionerna T236av och , T298 av i Bengtsforsoch samt T408 av och med acklamation. Mom. 56 (vägplanerings- och utbyggnadsfrågor avseendeStockholmsregionen m. Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 21 förreservation 17 av i motsvarande del. 8 ledamöter avstod frånatt rösta. () anmälde atthon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Utskottets hemställan i övrigt Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avSven i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 57 (upprustning av väg 83) Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 24 förreservation av 18 av . 5 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 58(upprustning av väg 346 mellan och Flybäcken i norra /86:112 ) Omsorg om äldre och handikappade Utskottets hemställan bifölls med 289 röster mot 18 förreservation 19 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 59 (upprustning av vissa länsvägar i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion T348av och - bifölls med acklamation. Mom. 60 (ortnamnsmärkning m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20av och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1985/86:29Vissa folkbokföringsfrågor m. m. Utskottets hemställan bifölls. om anslag till omsorg om äldre ochhandikappade (prop. 1985/86:100 delvis) samt arbetsmarknadsutskottets betänkande 1985/86:10 om anslag till m.m. (prop. 1985/86:100 delvis). betänkande 11 ocharbetsmarknadsutskottets betänkande 10 kommer att debatteras i tur och ordning.Voteringarna äger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Först upptas alltså socialutskottets betänkande 11 omanslag till omsorg om äldre och handikappade. Omsorgom äldre och handikappade 55GÖTE (): I socialutskottets betänkande 11 tas upp tvåmycket viktiga socialpolitiska frågor, nämligen inriktningen av handikappolitikenoch äldreomsorgen. I fråga om handikappolitiken kan man medtillfredsställelse konstatera att det i utskottet finns en bred majoritet förställningstagandena i dessa frågor. Omsorg om äldre och handikappade Utskottetbegär en redovisning i fråga om genomförandet av handikappro-grammet och likasåom olikheterna i skilda kommuner när det gäller ambitionen att genomföra dettaprogram. Utskottet förutsätter att vi skall få en sådan redovisning till nästariksmöte. En annan viktig markering som utskottet gör gällersamordningen av de synskadades rehabilitering. Utskottet föreslår att riksdagenger regeringen ett tillkännagivande på denna punkt. När det sedan gäller de äldre vet vi alla att det är denäldre generationen som har byggt upp vårt välstånd och vår välfärd. De äldrehar arbetat och levt utifrån ansvar för sig själva och de sina. De har varitvana att själva forma sin tillvaro inom ramen för sina tillgångar och önskemål.Det är också utifrån den ambitionen som de har skapat grunden för den välfärdsom skall ge trygghet inför ålderdomen. Det är givetvis därför angeläget att vi bygger upp helaäldreomsorgen med ambitionen att känna respekt för de insatser som tidigaregenerationer har gjort. Det kräver också respekt för den integritet som alltidmåste finnas med i samband med vårdprogram och diskussioner om vård- ochomsorgsinsatser i olika sammanhang. Detta gäller inte minst äldreomsorgen ochäldrevården. Äldreomsorgen måste formas med respekt och ansvar för de enskildamänniskornas egna önskemål och deras krav på integritet. Det har skett en ganska klar förändring av inriktningennär det gäller äldreomsorgen. Från moderat sida hälsar vi den förändringen medtillfredsställelse. Vi har länge arbetat för att de äldre skall kunna bo kvarhemma och att man skall ordna vården och omsorgen på ett sådant sätt att mansom gammal kan bo hemma så länge man själv vill. För att detta skall lyckas ochfungera på ett riktigt sätt och för att tryggheten skall kunna ges en riktigutformning krävs att vi har en väl fungerande hemtjänst, och för att få detkrävs att de som arbetar i också är utbildade för sitt arbete ochför sin verksamhet så att de har möjligheter att ge den omsorg och den vård sombehövs i olika sammanhang.