prot · G90972 · 1985-12-31 00:00:00 — Det är dags att städa upp efter dem som förespråkadeprivata pensionslösningar framför en allmän tilläggspension. Man fär lov attsvälja eventuell presfige och finna sig i att man måste ge änkorna ettpensionstillskott. Barnfamiljerna är lika litet som pensionärerna en enhetliggrupp. Det finns många barnfamiljer som har det bra ställt - barnfamiljer sombor i en god miljö, som har råd att ge sina barn en lång utbildning och attskicka dem på språkresor och skidsemestrar. Skillnaderna och klyftorna isamhället går inte mellan dem som har barn och dem som inte har barn.Skillnaderna i fråga om ekonomiska villkor går i stället, och det gälleröverallt i samhället, mellan högavlönade och lågavlönade, mellan dem som ägernågonting och dem som är egendomslösa. Om man har barn eller inte saknar i ochför sig betydelse i detta sammanhang. Den s. k. nyfattigdom som vi har börjat tala om innebärinte att redan rika plötsligt har blivit egendomslösa utan den innebär att deredan fattiga har blivit ännu fattigare. Människor som har levt påmarginalen har så att säga fallit under strecket. Klyftorna i samhället harsåledes ökat. Från de borgerliga partiernas sida har man aldrig varitanhängare av arbetarrörelsens fördelningspolitiska ambitioner att omfördelalandets fill-gångar, till förmån för lågavlönade och egendomslösa. Närborgerliga politiker talar om en rättvis fördelningspolitik förespråkar de inteen omfördelning från de rika, från kapitalet, till de mindre välbeställda utandå förespråkar de en omfördelning inom låglönekollektivet. Pensionärerna skalltill förmån för barnfamiljerna avstå möjligheten till delpension. Sjuka och handikappade skall betala rejält för sina läkarbesökoch mediciner och få en försämrad sjukförsäkring. Inga bostadsbidragshöjningarför de sämst ställda, däremot ökade mjölkkostnader för alla med . Så vill betala "förbättringar" för barnfamiljerna. Förutom minskade matsubventioner vill sänkaskatten, främst för de högavlönade - 10 miljarder i sänkta marginalskatter. Delågavlönade har inte några problem med marginalskatter. Ett avdrag på skattenär alltid värt mer ju högre inkomst man har. Alla borgerliga partier vill sänka skatten på aktier, arv,gåvor och förmögenheter. De vill även dra in pengar från kommunerna:moderaterna 6,5 miljarder, 6 miljarder och 3,5 miljarder.Även regeringen tar pengar från kommunerna. Minskade statsbidrag till kommunernamedför försämrade möjligheter för kommunerna att svara för servicen inombarnomsorg, åldringsvård, skola samt sjuk- och hälsovård och för handikappade.Åter vill man med den ena handen ta från en redan behövande grupp för att medden andra handen ge till, som i detta fall, barnfamiljerna. kommunisterna förespråkade en helt annanfördelningspolitik. Våra förslag om höjda barnbidrag och bostadsbidrag samtslopande av matmoms och utbyggnad av barnomsorg och föräldraförsäkring skallbetalas genom ökade aktieskatter och bolagsskatter, engångsskatt på förmögenheter,realräntebeskattning, samt höjda vattenkrafts- och barnomsorgsavgifter. försökte i går förgäves få ett besked frånKjell-Olof om varför socialdemokraterna lämnar kapitalet i fred ochförespråkar en fördelningspolitik, som till stora delar överensstämmer med denborgerliga. Man kan inte låta bli att undra om det faktum att hon inte ficknågot svar berodde på att hon som kvinna trampade in i de stora pojkarnas finansdebatt- eller vill socialdemokraterna inte diskutera den nuvarande socialdemokratiskafördelningspolitiken? Många undrar, inte bara kommunister utan även de somröstade på socialdemokraterna i hopp om en ny fördelningspolitik. är den minister som skall hålla ipartiöverläggningarna om barnfamiljernas ekonomi. Därför vill jag ställafrågan: Är överens med om att delpensionernainte skall höjas förrän barnfamiljerna har fått sitt? Jag vill också veta hurBengt ser på betalningen av förbättringarna tör barnfamiljerna. Skall betalningen ske genom omfördelningar inomlöntagarkollektivet eller skall man ta från den del där pengarna finns, frånkapitalet? Min sista fråga till ministern är: Vad blir egentligenutfallet för de handikappade av de 75 milj, kr, som regeringen anslår ibudgeten till olika förbättringarinom färdtjänsten, till de handikappades organisationer och till åtgärder inomskolan? Vad blir det samlade utfallet när regeringen drar in 2,5miljarder från kommunerna'.' Ingen kommun - och det vet - har hittillslevt upp till vad socialtjänstlagen föreskriver i 21 § om kommunernas speciellaansvar för människor med handikapp. Kommunernas brister är på många hallväldigt stora. Bl, a, ledsagarservice för synskadade saknas i av landetskommuner. Och det finns stora brister inom färdtjänsten och den socialahemtjänsten. Dessa brister beror på att kommunerna saknar resurser. Vad blireffekterna för de handikappade när staten drar in 2,5 miljarder? Kommer kommunernaatt kunna ge handikappade den service som socialtjänstlagen föreskriver? Trorministern att kommunerna bygger ut servicen för handikappade när inkomsternaminskar? Jag vill rikta kammarledamöternas uppmärksamhet på attmeddelande om kvällssammanträde nu har anslagits, 41 () replik: Efter att ha lyssnat till Margö Ingvardssonnoterar jag att vid behandlingen av motionen i fråga ompensionstillskott kommer att få stöd från vpk när det gäller kravet på att desom inte har något pensionstillskott skall få det. Det var kontentan avvad Margö sade. Det tackar jag för! När det gäller barnfamiljerna vill jag säga att viprioriterar barnens behov av att få umgås med sina föräldrar i störreutsträckning än vad som är fallet på grund av att många föräldrar harlång arbetsdag. Vårdnadsersättningen ger möjligheter för föräldrar, exempelvisensamstående, att förkorta sin arbetsdag - att stanna hemma större delen av dageneller - och på det sättet få mera tid för barnen. Det handlar om enersättning för detta arbete. Utgångspunkten för vårt förslag är barnens behov,något som vi prioriterar mycket högt. 42 Förste vice talman () replik: Jag har två kommentarer med anledning avMargö Ingvards-sons anförande. vill sänka skatterna för de högavlönade, sadeMargö . Det kanske kan vara av intresse att tala om att trefjärdedelar av de marginalskattesänkningar vi föreslagit tillfallerinkomstskikten . Det är inkomsttagarna i dengruppen som Margö kallar för de högavlönade. Har man inte frånvpk:s sida avlägsnat sig litet för mycket från verkligheten? Den andra kommentaren jag skulle vilja göra är att det,vilket också påpekade, är intressant att höra att vpk nu visarintresse för att ta bort den orättvisa som gäller änkorna till de s. k.undantagandepensionärerna, dvs. de änkor som livsvarigt skall nöja sig med enväsentligt mycket lägre pensionsnivå än alla andra. Om vpk vidhåller dennainställning och om också är berett att ställa upp, betyder det attdet i kammaren finns en majoritetför att ta bort den skamfläck som detta innebär - och det redan underinnevarande . Det var i så fall ett mycket positivt besked från vpk:ssida. 43 MARGÖ (vpk) replik; Ja, både och har fattaträtt. Vi tycker att det nu är dags att ge dessa änkor sitt pensionstillskott.Däremot tycker vi att männen får stå sitt kast. Det var ju inte alltid baraekonomiska skäl som fick dem att avstå från ATP. Och det fanns också partierhär i som förespråkade privata pensioner i stället för en allmäntilläggspension. Vi tycker inte att dessa kvinnor skall straffas för sinamäns handlande, utan vi anser att änkorna nu skall ha sitt pensionstillskott.När vi skrev den här motionen noterade vi också att om de borgerliga partiernastod fast vid sitt förslag, kommer änkorna att få sitt pensionstillskott. Så några ord om skatteförslag. Moderaternahar i sin ekonomisk-politiska motion lagt fram ett förslag om att staten skallanvända 10 miljarder för att sänka marginalskatten. En marginalskatt över 50 %har man först om man tjänar mer än , den s. k. brytpunkten. I detinkomstläget ligger inte majoriteten av svenska folket, och framför allt intede kvinnor som förvärvsarbetar. Medelinkomsten för kvinnor är fortfarande bara70 . Med en sådan inkomst har man ingen marginalskatt. föreslär också, i sitt familjepolitiskaprogram, att man skall få göra avdrag på skatten i förhållande till hur mängabarn man har. per barn skall man få dra av. Det är klart att dettalåter förledande. Tänk, jag får dra av . Det kommer jag nogatt tjäna på, resonerar kanske några. Men vi måste samfidigt se efter vilkainkomster som kommunerna och staten förlorar. vill ju dessutom tabort statsbidraget till barnomsorgsavgift. Om man följer egna beräkningar, visar det sigatt en plats i den kommunala barnomsorgen kostar någonstans mellan 30 000 och40 . Vad hjälper det då med ett skatteavdrag pä 15 000 per barn, om mansjälv skall betala barnomsorgen för sina barn? Dä räcker det inte ens med ettavdrag för två barn för att få ihop till en barnomsorgsavgift. Detta visar att lågavlönade tjänar på att vi över skattensolidariskt betalar vissa gemensamma omsorger. De som är lågavlönade och intekan betala hela barnomsorgsavgiften själva tjänar på att barnomsorgen ärskattefinansierad. 44Förste vice talman () replik: Herr talman! har läst på oförlåtligt illa. Vi vill inte sänka marginalskattentill . Vi vill sänka den till ända upp i inkomstläget . Denhelt övervägande delen av dessa sänkningar tillfaller, som jag sade,inkomstlägena . Så var det med den saken. När det gäller grundavdraget för barn vid den kommunalabeskattningen tror jag att Margö vid närmare eftertanke ändå hållermed mig. Vi tänker oss två hushåll som har säg . Det enahushållet har barn, det andra har det inte. Självfallet är det då hushållet medbarn som har denlägre skatteförmågan. Det är därför som vi vill ge barnfamiljen dettagrundavdrag på . Missuppfattningen är lika påtaglig beträffandebarnomsorgen och vårdnadsersättningen. Vi vill använda av det stödsom det allmänna betalar ut till den kommunala barnomsorgen till envårdnadsersättning på . skattefritt för alla barn . Det är en förbättring för alla dem, inte minst inom LO, som själva fårstå för sina barns omsorg och tillsyn och för dem som själva vill ta hand ombarnen. De som har barn i denna ålder och som föredrar kommunalbarnomsorg, Margö , använder vårdnadsersättningen till att betala enmotsvarande högre avgift. Men detta gäller bara de barn för vilka vårdnadsersättningerhålls. Fördelen för dem som föredrar barnomsorg är att det på dettasätt blir kortare köer till den kommunala barnomsorgen och, sannolikt,betydligt bättre möjligheter att kunna vidmakthålla den höga kvalitet på denkommunala barnomsorgen som för oss är så väsentlig. Detta visar att vår politik skulle vara till gagn för allabarnfamiljer, inte minst för dem som har svag ekonomi. 45 (vpk) replik; Det är klart att det blir kortare köer tillbarnomsorgen om man höjer barnomsorgstaxorna enligt förslag. Dåkommer de lågavlönade helt enkelt inte att ha råd, trots bidraget på 6 000 kr.om året i vårdnadsersättning, att efterfråga barnomsorg. Valfriheten ökar förde välbeställda, därför att de dessutom får råd att efterfråga en privatbarnomsorg. skatteförslag gynnar folk med höga inkomster.Ni vill sänka skatten - marginalskatten har vi redan talat om - med 10miljarder kronor. Ni vill sänka förmögenhetsskatten, arvs- och gåvoskatten samtaktiebeskattningen. Om ni hade lagt fram ett skatteförslag som bara riktadesig till inkomstgrupperna . och sagt, att deinkomster som stat och kommuner förlorar genom att folk i dessa inkomstklasserbetalar mindre i skatt skall tas från kapitalet, där pengarna finns, att arvs-,förmögenhets-och gåvoskatten skall höjas och en större omsättningsskatt påaktier införas, då hade vi kunnat diskutera det. Men ni vill ju bara sänka skattenför dem som redan har höga inkomster. När ni föreslår skattesänkningarinnebär det oerhört stora utgifter för kommunerna. Det påverkar kommunernasmöjlighet att erbjuda befolkningen service - den service som gamla människor,barnfamiljer, handikappade och sjuka är i det största behovet av, de som intehar råd med privata lösningar pä de här problemen. Värt sociala välfärdssystem är ett uttryckför en fördelningspolitik som bygger på rättvisa och solidaritet. Dengenerella välfärdspolitiken skall emellertid inte enbart ge social trygghet-den skall också bidra till att frigöra människornas resurser och därmed skapatillväxt i samhället både ekonomiskt, socialt och kulturellt. Den spelar enhelt avgörande roll när det gäller att skapa utjämningmellan människor. Det är av alla dessa skäl, som vi måste slå vakt om denvälfärd vi har byggt upp i vårt land. Underett möte för någon tid sedan hävdade en deltagare att vi politiker måste talamer om efik och moral. Det är alldeles riktigt - vi borde tala mycket mer ometik och moral, och egentligen är hela den fördelningspolitiska frågan enmoralisk fråga. Vi borde tala mer om människors lika värde; mer om jämlikhet;just därför att vi är sä olika och har så olika förutsättningar; mer om vad vikan göra fillsammans. Vi måste kort sagt klargöra vad solidariteten kräver avoss och ställa detta mot det egoismens budskap som i den ekonomiska krisensspär har gjort sig brett i samhället. Låtmig också säga, herr talman, att jag inte upplever de allt starkare röster, somi dag hörs och vilkas krav är ökad rättvisa, som ett hot mot socialdemokratinoch arbetarrörelsen. Efter ett årtionde då debatten mest har handlat om hurmiljonärerna blivit allt rikare och hur börshajarna gjort stora klipp - dettahar för övrigt ofta glorifierats i massmedia - är det nu utomordentligtfrigörande att debatten åter handlar om solidaritet och rättvisa och att dessafrågor kommer högt upp på den politiska dagordningen. De senaste årens kamp motde nyliberala idéerna har påmint oss om att den välfärd vi har inte ärsjävklar, hade rätt. Solidariteten är inte en gång för allagiven. Den måste gång på gång erövras på nytt. Justnu upplever jag att solidariteten äter kan sättas i centrum ochjämlikhetssträvandena utgöra utgångspunkten för värt samhällsarbete. Närsocialdemokratin övertog regeringsmakten hade vi en gigantisk uppgift framföross. Vi skulle göra det som inte hade varit möjligt någon annanstans. Vi skullebekämpa arbetslösheten, få ned inflationen, minska underskotten och samtidigtbevara och helst i en del avseenden utveckla välfärden. Dettahade man, som sagt, inte lyckats med i något annat land, I västvärldenlanserades i stället ekonomiska teorier som innebar att obalansen i ekonominoch inflationen endast kunde bekämpas till priset av ökad arbetslöshet ochsociala nedskärningar. Dess värre anammades dessa idéer också av partier ochorganisationer här i . De socialdemokrafiska segrarna i valen 1982 och1985 blev ett svidande nederlag för dessa nyliberala idéer. Vihar därefter i praktisk handling visat att det är möjligt att bedriva dentredje vägens politik med framgång och att bekämpa både underskott ifinanserna, arbetslöshet och inflation . För oss socialdemokrater harkampen mot arbetslösheten alltid haft en central plats i välfärdsbygget.Socialpolitiken kan aldrig ses isolerad från den ekonomiska utvecklingen ochinte heller från människors möjligheter till arbete. Dethelt avgörande för en framgångsrik välfärdspolifik är kampen för ökadsysselsättning och en fortsatt minskning av inflationen. Det är det enda somkan skapa förutsättningar för reella förbättringar av lönerna. Detta är fillgagn för alla medborgare - både löntagare, företagare och pensionärer. Jag ärden förste att medge att våra ansträngningar att fä pä rätt väg efterde sex borgerliga åren har skapat fördelningspolitiska spänningar i vårtsamhälle. Alltjämt finns stora orättvisor. Självfallet väcker det indignationbland vanliga löntagare när de själva tvingas hålla igen medan börshajarna skor sig.Självfallet är det någonting som inte är bra när antalet socialbidragstagareökar. Men det finns tyvärr inga genvägar. är detregeringens uppfattning att vi av fördelningspolitiska skäl måste göra en delinsatser för särskilt utsatta grupper. Därför har vi i årets budgetpropositionkunnat flytta fram positionerna på handikappområdet. Det gäller insatser inomflera viktiga områden såsom arbetsmarknad, utbildning, kultur, forskning ochstöd till handikapporganisationerna. Det rör sig sammanlagt om 75 milj, kr.Inte någon särskilt stor summa, men sätts pengarna in på ett effektivt sättkommer de till nytta. Vi har vidare avskaffat de differentierade vårdavgifternainom sjukvärden. Vi har fattat beslut om en ny omsorgslag. Ett annat exempel påsådana riktade fördelningspolitiska åtgärder är den förbättring avbostadsbidragen som finns i budgeten. Vi har som bekant också inbjudit företrädare föroppositionen till överläggningar om det familjepolitiska stödet.Barnfamiljernas situation är fortfarande kärv. Antalet barnfamiljer somutnyttjar socialbidrag har ökat snabbt, från 68 1981 fill 95 000 år1984, eller med , Den familjepolitiska reform som vi genomförde från den 1januari innebar en kraftig höjning av barnbidraget och också en höjningav garantibeloppet inom föräldraförsäkringen. Men det är uppenbart att lägetfortfarande är besvärligt för stora grupper barnfamiljer. Eftersom vi skall träffas vill jag inte nuge mig in i en detaljdiskussion om de olika insatser som är aktuella. Men jagvill ändå tillåta mig några kommentarer. Av motioner och uttalanden från oppositionen drar jagslutsatsen att det finns en vilja att göra insatser. Det finns också en ökaduppfattning kring barnbidraget som tänkbar insats, och uppslutningen är störreän den var förra gången det var aktuellt med överläggningar. kan vi konstatera att splittrin,gen inom detborgerliga lägret, som funnits , är lika stor eller rent avstörre. Det gör det naturligtvis inte lättare att nå bred enighet när vi såsmåningom skall överlägga. Splittringen gäller dess värre både insatser ochfinansieringsformer. Överläggningarna äger rum . Visocialdemokrater kommer fill dessa överläggningar i syfte att tillsammans medoppositionen söka finna stöd för rejäla förbättringar för barnfamiljerna. Hurlångt vi kommer i dessa överläggningar beror på oss och de andra som deltar. Låt mig nu ta upp några av de frågor somaktualiserades i de tidigare inläggen. tog upp frågan om infektionerna viddaghemmen. Jag är inte lika orolig som efter att ha tagitdel av en redovisning frän ett par läkare som sysslar med detta. Men jag villgärna säga att jag för min del är beredd att ta upp frågan och övervägaytterligare ätgärder. När det gäller föräldraförsäkringen vill jag först påpekaatt garantibeloppet faktiskt höjdes ,, vilketinte kan beskrivas som en urgröpning. Jag vill också hävda att inkomstbortfallsprincipen, somgäller för föräldraförsäkringen, är den enda rimliga att hälla sig till. Jagtror vidare att föräldraförsäkringen utgör den bästa garantin för att skapavalfrihet för föräldrarna. Men jag medger gärna att föräldraförsäkringenbehöver byggas ut, och jag kan också tänka mig att diskutera formerna för attöka flexibiliteten ytterligare i föräldraförsäkringen. De borgerliga talar vackert om valfriheten. Minuppfattning är att den vikfigaste valfrihetsfrågan inom detta område ärmöjligheten att kunna förena arbete, föräldraskap och personlig utveckling. Medden utgångspunkten menar jag att de insatser som finns är riktiga, dvs,barnomsorg, föräldraförsäkring, barnbidrag. Sedan måste vi också nå fram arbetstidsförkortning. Föräldraförsäkringen är överlägsen de olikavårdnadsersättningar som har presenterats. Den är överlägsen därför att den ärden enda form som innehåller det ekonomiska stöd som faktiskt behövs för att irealiteten skapa valfrihet. Barnomsorgen måste byggas ut så att alla som villha del av den kan få det. Det krävs för att ett verkligt val skall föreliggamellan att stanna hemma och att arbeta, Tarschys var inne på fattigdomsfällan, I princip är det ensocialdemokratisk uppfattning att vi skall satsa på de generella åtgärdernaoch att vi skall bort från inkomstprövade insatser av olika slag. När detgäller de här beskrivna problemen vill jag emellertid peka på att bådebostadsbidraget och de differentierade barnomsorgstaxorna betyder mycketför låginkomsttagarna. Jag menar att vi måste arbeta oss bort från denfälla som onekligen föreligger, men det måste ske i sådana former att vi klarardet på lång sikt och ser till att de ekonomiskt svaga grupperna i samhälletinte kommer i kläm. Så till , Regeringen tar allvarligt pämissbruksfrågorna och har inte haft för avsikt attt ge en glättad bild avläget. konstaterar vi att det har skett förbättringar - det ärviktigt att också kassera in dem och notera att det ibland faktiskt rör sig åträtt håll. Jag vill hävda att regeringen när det gäller både alkoholpolitikenoch narkotikapolitiken har varit aktiv och att de insatser som gjorts under vårtid - - varit framgångsrika, Margö ställde en rad olika frågor. Jag skallförsöka besvara några av dem. När det gäller det påstådda uttalandet av finansministernvill jag säga att det inte finns någon som helst avsikt att finansierafamiljepolitiska insatser med hjälp av delpensioneringen. Om har sagt någonting i stil med vad som här citerades har han säkert menatatt barnfamiljerna ligger före i tidtabellen - det finns som bekant ingetförslag i årets budgetproposition om att förändra delpensioneringen. Men löftetom att det skall ske står kvar. Däremot aviserar vi sombekant att vi vill diskutera insatser för barnfamiljerna . Det är alltså enfråga om tidtabellen. När det gäller pensionerna generellt har de nuvärdesäkrats, höjdes pensionerna med - det är en fullvärdesäkring beräknad efter KPI, Med den förväntade låga inflationen under 1986får pensionärerna ökad Prot, 1985/86:72 Om användningen av rötslam inom jordbruket köpkraft.Det är ingen motsättning mellan dessa båda fakta. Sedan vill jag gärna säga att det löfte som visocialdemokrater har givit i fråga om pensionerna är att under tvåförutsättningar reellt förbättra pensionerna och ta igen den sänkning på 4 %som vi enades om med pensionärsorganisationerna efter devalveringen. De tvåförutsättningarna är att löntagarna får reella förbättringar och attsamhällsekonomin i övrigt tillåter en insats. Det löftet står vi givetvis för. Det låter på Margö som om regeringen hadeavsett att de indragningar av medel till kommunerna som vi nu gör skall ledatill nedskärningar. Avsikten är ju att utnyttja det läge som uppstått - vi veti dag säkerhet att kommunerna får ökade inkomster och1988, Därmed har de goda förutsättningar att kompensera de neddragningar statennu gör. Målet om en enprocenfig expansion av kommunernasverksamhet ligger fast. Men kommuner och landsting har inte hållit sig till ensådan expansions-takt utan låtit expansionen gå betydligt längre. Det är alltså inte vår ambition att de indragningar som nugörs skall behöva leda till några nedskärningar i kommunerna, och inte heller ilandstingen. 4 § På förslag av andre vice talmannen beslöt kammaren kl,15,11 att den allmänpolitiska debatten skulle avbrytas för dagens frågestund(forts, s, 90), 5§ Svar på fråga 1985/86:274 om användningen av rötslam inom jordbruket har frågat jordbruksministernvilka åtgärder han är beredd vidta mot bakgrund av farhågor och krav somframförts beträffande användning av rötslam inom jordbruket. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Ett omfattande arbete har sedan många är bedrivits inomlantbruket, miljövården och hälsoskyddet beträffande användning av rötslam inomjordbruket. Anvisningar i detta avseende har funnits , ochSvenska renhållningsverksföreningen för nya överläggningar om omhändertagandeav slam från kommunala avloppsreningsverk. angav därvid sinavsikt att komplettera de nu gällande råden förslamhantering med sikte pä en sänkning av metallhalter i slammet. Verketmeddelade också att ett nytt genomgripande arbete skall startas beträffandeslutligt omhändertagande av kommunalt avloppsslam. De av naturvårdsverketföreslagna åtgärderna godtogs enligt uppgift av de övriga parterna vidöverläggningen.