prot · G909152 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1985/86:152 1 § Föredrogs men bordlades åter Konstitufionsutskottetsbetänkanden /86:23 och 28 betänkande 1985/86:49Utrikesutskottets betänkanden /86:27-30 Socialförsäkrrngsutskottetsbetänkanden /86:20 och 21 betänkanden /86:29 och 32 2 § Regionalpolitiken, m.m. (forts, från prot. Fortsattes överläggningen omarbetsmarknadsutskottets betänkande 1985/86:13 och näringsutskottets betänkande1985/86:30. 1 (): - - visar sig justnu i sin allra vackraste prakt. Genom värmeböljan "exploderade" växtligheten, så att alla blomster nu konkurrerar medvarandra och med nyutslagna björkar och bokar om att pryda landskapet. Och i deblommande slånbärssnåren tävlar just nu näktergalarna med sin sång så intensivtatt de ibland t.o.rn. kan störa nattsömnen, om man inte tillräckligt uppskattardessa oförlikneliga sångkonstnärer. Man tycker som bleking att detta landskap skulle varamycket eftertraktat som bostadsort, och så är egentligen också fallet. Trotsdetta så minskar länets invånarantal . När ungdomarna slutat skolanär sysselsättningsmöjligheterna så dåliga att ungdomarna, mot sin vilja,tvingas resa till eller någon annan större tätort för att få ettjobb. Ända har förlorat många av sinaungdomar, och invånarantalet har stadigt sjunkit. Utflyttningen från Blekingehar procentuellt sett varit större än något annat län,nämligen , vilket motsvarar 3 657 personer. Allt fler ungdomar tvingasflytta från länet för att få jobb eller utbildning. I är är1 700 av 9 800 ungdomar arbetslösa eller beroende av samhällets insatser försin sysselsättning, vilket betyder av ungdomarna i denna känsligaåldersgrupp. konstaterar också attarbetslösheten i är nästan en procentenhet högre än riksgenomsnittetoch högst i , men man har inte ställt sig särskilt positiv tillåtgärder för att råda bot på bekymren i . Tyvärrminskade befolkningsunderlaget i även Prot.1985/86:152 1986 med inte mindre än 176 personer, dvs. den största minskningennågot första kvartal . AB-ländäremot har ökat med Regionalpolitiken m. m. ' 3 346personer och O-län med 1 017 personer. Jämför vi folkmängdsförändringen mellan 1983 och förstakvartalet har K-län minskat med 1 308, AB-län ökat med 37 191, O-län ökatmed 6 907 och M-län ökat med 5 801 personer. Har inte dessa siffror uppmärksammats avindustriministern, måste man fråga sig. De län som sedan det socialdemokratiska makttillträdetökat sina invånarantal har gynnats med statliga satsningar somUddevallapaketet och Malmöpaketet, medan , som tillsammans med ett parNorrlandslän haft den ojämförligt största befolkningsminskningen, inte blivitföremål för några större omsorger. Vi Blekingeriksdagsmän har i olika motioner pekat på olikainsatser som skulle kunna förbättra läget för länet, men industriministern harinte reagerat. Vi har föreslagit upprustning av järnvägen Karlskrona-Kristianstadtill elektrifieringsstandard. Det skulle ge arbetstillfällen i länet, och detskulle ge förbättrade järnvägsförbindelser till . på1980-talet påbörjades en upprustning av banan, men sedan synes dennaupprustning ha avstannat. En förbättring av infrastrukturen är ett medel för attkomma till rätta med länets problem. Järnvägsförbindelserna såväl mot sommot och har emellertid försämrats . Nuplaneras en nedläggning av vagnslastmottagningen i . Vi har föreslagit flera högskolekurser för att i någon månkompensera bristen på en egen högskola, exempelvis i samband med en satsning pådet biotekniska området för företag som AKO, Stärkelsen och Bruk. menännu har vi inte fått någon reaktion härpå. I ärlighetens namn skall jag nämnaden Verkstadstekniska kurs vi fått i och den datatekniska kursen iSvängsta, men det måste göras större satsningar, om vi skall kunna komma ur detbesvärliga läge som hamnat i. Jämsides med satsningar på olika slags ny teknik är detangeläget att vi får en positiv satsning på basnäringarna i jord- och skogsbruksamt fiske. Dessa basnäringar ger många sysselsättning i förädlingsledet. Men även basnäringarna måste ha bättre betingelser.Rovfisket i den "vita zonen" öster om och försämrad havsmiljöhar nu resulterat i att torsken håller på att helt ta slut i . Bättreåtgärder mot vattenföroreningar är nödvändiga. Skogsförsurningen drabbar ocksåBlekinge hårt. Åtgärder mot försurningen måste därför prioriteras. Jag yrkar bifall till reservation nr 61. 2 (): Statlig arbetsmarknads- och regionalpolitik är intekrisfenomen. I ett modernt välfärdssamhälle har de en permanent uppgift i attbalansera de skevheter som en kapitalistisk marknadsekonomi ständigt nyskapar. För att lyckas måste den statliga politiken mötas avregionala och lokala initiativ, av mobilisering av egna krafter, av självtillitoch skaparlust. för ettregionalt arbete är dubbelt: dels att mobilisera regionens egna resurser, delsatt analysera behovet av stöd. På lång sikt är målet en balans med minskat beroende avyttre krafter. Regionen skall stå mera på egna ben. På kort sikt gäller det omvända. Kraftfulla stödåtgärderbehövs, både akuta sådana som kan hindra att vår region - -förblöder och sådana åtgärder som bygger upp det långsiktiga oberoendet. Bergslagspaketet, som berör 23 kommuner, varav bara 4finns i , är avsett att tillgodose Bergslagens behov under entreårsperiod. Det är en fin satsning, som berör flera departementsområden ochsom vi ser som en vilja till samordnande av samhällets resurser för att stödjaen utsatt region. Något motsvarande paket för skogslänen finns inte. 11 avDalarnas 15 kommuner har alltså bara det ordinarie regionala utvecklingsstödetatt lita till. Vi anser att Bergslagspaketet bör kompletteras med ett Dalapaketpå minst samma nivå och med ungefär samma profilering som Bergslagspaketet. Vihar pekat på detta i vår motion A458, som tyvärr avstyrkts med motiveringen attdet görs en stor satsning på Bergslagsområdet. Hela behöver emellertid mer riskkapital och flerindustrilokaler. Vi behöver materialteknisk forskning inom både stål- ochträförädlingen. Ekonomiskt stöd till t. ex. Teknikdalen i kan bli entillgång för både små och stora företag, när de skall ge sig i kast med den nyatekniken inom näringslivet. Detta kan bli en stödjepunkt för hela länetsnäringsliv. Inplacering i stödområde för och vore en hjälp,åtminstone temporärt. Förbättrade kommunikationer, som t. ex. järnvägen tillLudvika och , är nödvändiga för att kunna behålla och utveckla denbygdens näringsliv. Bättre vägar och utbyggd järnväg i Västerdalarna är en nödvändighetför att kunna ta till vara den bygdens naturresurser och utvecklaturistnäringen, som blir alltmer betydelsefull för länet. Förbättrade telekommunikationer för att kunna fungera idatasamhället tillhör också länets krav och önskemål för den regionalpolitiskautvecklingen. En utförligare redovisning av befolkningssituationen ilänet och våra önskemål därvidlag utvecklades i den allmänpolitiska debatten,varför jag inte skall ta kammarens tid i anspråk med att upprepa detta. Det är viktigt för en region i kris att den har möjlighetatt ge sina ungdomar, och också äldre, som inte längre har någon plats pådagens arbetsmarknad, en utbildning som passar dagens näringsliv. Därför ärgymnasieskolans och högskolans utbyggnad inom regionen så oerhört viktig. Denutbyggnad som påbörjats av , ellersamverkandehögskolan, som vi kallar den, måste betraktas som en första etapp påen framtida regional högskoleutbyggnad - ett centrum för utbildning ochforskning, ett sätt att ta till vara mänskliga resurser för att bygga ett brasamhälle. Skall vi mena allvar med att utbildning är viktig i dagenssamhälle, måste vi också ta de ekonomiska konsekvenserna av detta tyckande. har många människor inte ekonomiska möjligheter att studera vid en högskola. Regionalpolitiken, m. m. Regionalpolitiken, m. m. Studiemedlenär inte tillräckliga, och bidragsdelen i studiemedelssystemet är för låg. I synnerhet kvinnor, som ofta utbildar sig tilllåglöneyrken, kan efter avslutad utbildning ha en studieskuld på 150 000 kr.och en återbetalningsskyldighet på . Det är omöjligt attklara detta på en låg lön. Många avstår därför från utbildning och därmed frånatt kunna få ett arbete på hemorten. De-för det mesta ungdomar-flyttar från vårregion till storstadsregionerna, som växer sig allt starkare. Vi kan i den förträffliga statistik som utredningstjänstenförsett med läsa ut hur , , , ochMalmö ökar sin befolkning starkt, medan , och Blekingelän, för att ta några exempel, minskar sin befolkning drastiskt . Dennaomflyttning av människor är förmodligen bra för näringslivet och dessvinstintressen, men den är avgjort till nackdel för de utflyttningsdrabbaderegionerna, som utarmas både personellt och ur näringslivssynpunkt. Men det ärockså till nackdel för storstadsregionerna och deras befolkning, med trängselpå områden som bostäder och social service som följd. På det här sättet blirockså studiemedelssystemet en regionalpolitisk fråga. En aktiv regionalpolitik - med ett av regeringen uppgjortprogram för utflyttning helt eller delvis av statliga verk liksom av statligaoch halvstatliga företag - är nödvändig. Det vore också lämpligt medpåtryckningar på privata företag, på organisationer och på banker så att de kanupptäcka de fördelar som är förknippade med en utlokalisering till skogslänen. Bara i styrs tre fjärdedelar av industrinfrån kontor och planeringscentra som ligger utanför länet. Vi vill få"hem" dem! Bara i behöver vi 500utlokaliseringsarbeten för att kunna uppehålla nuvarande sysselsättningsgrad iframtiden. Industriministerns anförande här i undertorsdagens debatt vittnar om djup förståelse för vår regions problem och ävenom en vilja att lösa dem. Industriministerns initiativ till samtal medföretagsledare inom Bergslagsregionen är ett steg i rätt riktning för att fåtill stånd det ansvarstagande och den vilja till nysatsning och omstruktureringinom regionen som är nödvändig. Vi sätter stort hopp till detregionalpolitiska arbetet och tror på att ett samarbete mellan lokala,regionala och centrala myndigheter liksom samarbete med företag och andraresurser är den enda väg man kan gå för att lösa läns svåraproblem. I detta anförande instämde (). 3 GOTHE (): Jag vill bara i korthet göra några konstateranden ochreflexioner beträffande situationen i . I går hade vi länsstyrelsesammanträde, och där diskuteradevi som vanligt den problematik som finns i . Den är svår, och en avtjänstemännen på i - en i dessa sammanhang mycketluttrad sådan - ville peka på följande tre förhållanden som gäller . För detförsta är fortfarande att betrakta som ett Norrlandslän. Viupplever i vårt län nästan samma krissituation som man gör i , och vihar dess värre också näst den högsta arbetslösheten i landet. För det andra har vi i också Bergslagsproblemen attbrottas med. Vi konstaterar att en del av de värmländska företagen håller påatt styckas upp i en strukturrationalisering, som ofta medför att det blirutländska ägare till en del av produktionen. För det tredje utgör centralortens stagnation ett problem.Karlstad expanderar inte, vilket annars är vanligt för centralorter. Det kannaturligtvis bero på dåligt förutseende från kommunala förtroendevalda, men detsammanhänger förmodligen i stället med problem i stort. Vi har alltså drabbats hårt av lågkonjunkturen och avstrukturrafionalise-ringar. Arbetslösheten har varit hög i ända sedanslutet av . Dess värre fortsätter dessa problem. Någon säger naturligtvis: svartmålar ni frånVärmlandssidan återigen. Men jag vill understryka att optimismen ochframtidstron i egentligen är osedvanligt stor, med tanke påkräftgången och de problem som vi har. Vi vill inte, allra minst vi moderater,se pessimistiskt och uppgivet på framtid. Det finns i länet åtskilliga goda exempel på högklassigindustri, inom både processindustri och småindustri. Småföretagsamheten lever iVärmland, även om den inte på långt när är så omfattande som i . Det ärdet enskilda näringslivet som har byggt upp välståndet också i län-och det finns mycket där som är utvecklingsbart. Men där finns även denegativa faktorer som jag har påvisat. Jag vill också peka på hur ungdomen i allt störreutsträckning måste flytta från , därför att det saknas sysselsättning.Antalet arbetslösa ungdomar uppgår till nästan 2 000. Det harskett en ökning . Vi har 1 400 ungdomar i ungdomslag. Åven dessasaknar riktiga arbeten. Adderar vi dessa två tal, finner vi att det blir enganska hisklig ungdomsarbetslöshet i en befolkning på mindre än 280 000människor. År det då något fel i att ungdomar söker sig anställningpå andra håll i landet? Nej, det är det inte. Men i kan vi konstateraatt en stor del, eller kanske merparten av den busslast ungdomar som varje veckalämnar vårt län försvinner till regioner som har fått utomordentligt starktstöd av den socialdemokratiska regeringen. är övergivet av regeringen,har landshövding sagt . I det inlägg av en socialdemokratisk ledamot av riksdagenfrån som jag lyssnade till gavs en i stort settrikfig beskrivning när han radade upp de problem som har. Det var enganska förskräcklig bild han gav. Man frågar sig då: Gick inte socialdemokraterna ivalrörelserna 1982 och 1985, men framför allt 1982, ut och sade attarbetslösheten skulle försvinna, om socialdemokraterna fick regeringsmakten? Såhette det i . Det var dess värre många som trodde på detta löfte. Menverkligheten blev icke den som socialdemokraterna utlovade i valrörelserna. Istället har arbetslösheten legat på rekordhöga nivåer, och ungdomarna tvingasflytta från . Regionalpolitiken, m. m. Följden av detta blir naturligtvis en orimligbefolkningsstruktur. Pensionärerna och de äldre åldersgrupperna blir allt flermedan ungdomarna blir allt färre. I längden kan ett län, med den infrastruktursom har byggts upp, inte längre fungera. Mitt uppe i allt detta har vi också jordbrukets problem,som redan har drabbat och som i än högre grad kommer att drabba länet.Jordbruket betyder väldigt mycket i vårt län. Det utgörs till stor del avsmåjordbruk. Enligt de bedömningar som görs av jordbrukets framtid finns deti större delen av knappast några större förutsättningar för skall kunna skapa bärkraftiga jordbruksenheter som ger försörjning åt enfamilj. Vad vi i det läget har att hoppas på är kombinationssysselsättningar,där jordbruket är en bas som kan ge ägarna en del av deras utkomst. Men detkrävs också möjligheter en utkomst i annan sysselsättning, helst enheltidssysselsättning. Jag vill, herr talman, peka på den motion som väckts frånborgerligt håll i , Den har som första namn ochbeteckningen A488. I motionen yrkar vi på flera konkreta åtgärder som skulle genäringslivet stimulans och förbättra situationen i . Jag vill bl. a.nämna det stora behovet av bättre vägar och den möjlighet som ligger i attturistnäringen kan ge sysselsättning i . Personligen tror jag att detfinns stora förutsättningar för turistnäringens utveckling, men då måste man iVärmland ges ökade möjligheter till sådant stöd som tillkommer de primärarekreationsområdena. Sannolikt skulle stödet behöva utvidgas. behöver också goda flygförbindelser. Det är minstsagt anmärkningsvärt att ett län med så utpräglad exportindustri som Värmlandår skall behöva få nej till en direktförbindelse med flyg mellanKarlstad och . Jag vill ta upp den frågan som avslutning. Jag upprepar att det är minst sagt anmärkningsvärt attSAS-monopolet skall innebära ett absolut hinder för att människor iVärmland-bl. a. de som har till uppgift att sälja länets produkter - skallkunna få den snabbaste och rimligaste resmöjligheten till . Jag hoppasatt regeringen möjligt tar sig an den här frågan och ser till att detblir en ändring. Goda kommunikationer är en förutsättning för att regionernaskall kunna fortleva. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till demoderata reservationerna i detta betänkande. 4 (): Det är nu tredje dagen vi debatterarregionalpolitiken. Denna långa debatt speglar å ena sidan ett centraltpolifiskt ämne och å andra sidan svårigheter som accentuerats. När nu någraföreträdare för andra partier har framfört synpunkter till dagens protokoll harjag anledning att kortfattat peka på ett par huvudområden som jag tyckerspeglar hela denna diskussion. Det ena är industriverkets utkomna rapport, som pekarpå dystra fakta, nämligen att det har blivit ett olyckligt trendbrott och att,som man uttrycker det i rapporten, pendeln slår åt fel håll. I rapporten sägsvidare att stora delar av vårt land är på väg att utarmas. Det är en fara somvi har blivit uppmärksammade på också i den här debatten. Det andra som vi pekat på är regeringens agerande eller,rättare sagt, brist på agerande. Enligt vår mening har regeringen här varitalltför oengagerad. har industriministern insett nödvändigheten av att göranågonting konkret och mer positivt i regionalpolitiken, och jag tror faktisktatt han fått en del inspiration från de riksdagsmotioner som väckts i ämnet.Industriministerns besked att reformera och bredda det regionalpolitiska rådetär en halv reträtt från en tidigare negativ hållning. Det är ett steg i rättriktning, men det är otillräckligt. Därför är vårt besked att denregionalpolitiska kommissionen behövs. Jag lyssnade med intresse på den avslutandesocialdemokratiska debattören som gjorde en attack på marknadsekonomin. Detvar förmodligen riktat till finansministern, eftersom finansministern oftatalar om värdet av den. Men hon sade också att regionalpolitiken måste stå påegna ben. Det är naturligtvis ett riktigt påstående. Regionalpolitiken måstevidare vara övergripande, men den måste också se till att effekter från andrapolitikerområden inte får rasera en väl uppbyggd regionalpolitik. Det är ifråga om detta som regeringen har missat så mycket. Regeringen har i dettasammanhang farit hårt fram. Det har varit förödande för bl. a. Bergslagen attregeringen för länstrafikens räkning vill dra ned 100 milj. kr. Det slårhårdast mot de svaga kommunerna som t. ex. i . Regeringen vill femdubbla skatten på gasol. Bergslagen årstorförbrukare av gasol. Man förbrukar där tre fjärdedelar av all gasol somanvänds i landet och skulle uppleva detta som en bedövande smocka motBergslagen. Beträffande Norrlandsstödet vill regeringen hålla tillbakainsatser i 150-miljonersklassen. har oppositionen visserligen tagit överdenna fräga och kommer förmodligen att se till att beslutar om enuppräkning. På enbart dessa tre punkter har regeringen alltså hållittillbaka regionalpolitiska insatser i halvmiljardklassen. Då behövs detnaturligtvis särskilda och ytterligare paket, t, ex, för . Vad vi behöver göra är att bygga vidare på allt somvi i så hög grad ändå är ense om. Regionalpolitiken har växt fram under 20 åroch i stor utsträckning med gemensamma tag. Denna grund skall vi bygga vidarepå. Men det finns illavarslande tecken. Därför är det viktigt att samordningen blir bättre och attden vänstra handen inte raserar vad den högra försöker bygga upp. Därförbehöver vi en regionalpolitisk kommission. Länsanslaget behöver förstärkas. Därför är det angelägetatt stöder förslag som gär i denna riktning. Jag vill avsluta med att yrka bifall tillreservationerna 7 och 68, som jag finner mest angelägna. RegionalpoUtiken, m. m. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(mål och riktlinjer för regionalpolitiken) Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 34 förreservation 1 av och . Regionalpolitiken, m. m. Mom. 2(den regionala problembilden) Först biträddes reservation 2 av ochPer-Ola med 35 röster mot 17 för reservation 4 av ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 3 av m.fl.med 71 röster mot 34 för reservation 2 av och ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 194 röster mot70 för reservation 3 av m. fl. 49 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 3 (ny utredning om regionalpolitiken) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 34 förhemställan i reservation 5 av och . Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation6 av m. fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 4 (regionalpolitisk kommission) Först biträddes reservation 7 av m.fl. med150 röster mot 17 för reservation 8 av . 147 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 164 röster mot149 för reservation 7 av m. fl. Mom. 5 (utredning om koncentrationen till vissa orter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avLars-Ove - bifölls med acklamation. Mom. 6 (samordning av regionalpolitiken på central nivå) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avBörje och - bifölls med acklamation. Mom. 7 (och de regionalpolitiska målen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avBörje och - bifölls med acklamation. Mom. 10 (fortsatt omlokalisering av statlig verksamhet)Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 12 av och - bifölls medacklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot dels den ireservation 13 av m. fl. anförda motiveringen, dels den ireservation 14 av och anförda motiveringen -godkändes med acklamation. Mom. 18 (flyttning av ytterligare delar av statisfiskacentralbyrån) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avElver och - bifölls med acklamation. Mom. 20 (arbetsmarknadspolitiska åtgärder för långtidsarbetslösai storstadsområdena) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 av och - bifölls med acklamation. Regionalpolitiken, m. m. Mom. 21 (befolkningsmål för länen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avBörje och - bifölls med acklamation. Mom. 23 (utvecklingsprogram för landsbygden) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 36 förhemställan i reservation 18 av och . 2 ledamöteravstod från att rösta. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation19 av m. fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 24 (de regionalpolitiska medlens allmänna utformning) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation20 av m.fl., dels reservation 21 av och -bifölls med acklamation. Mom. 26 (differentierad statsskatt som regionalpolitisktmedel) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 22 av m.fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 28 (lokaliseringssamrådet) Först biträddes reservation 23 av m.fl.med 77 röster mot 18 för reservation 24 av . 218 ledamöteravstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 23 av m.fl. - genom uppresning. Mom. 29 (ett system med riskgarantilån) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 25 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom. 30(kreditgaranti i stället för lokaliseringslån) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 26 avElver m.fl. - bifölls med acklamation. Prot.1985/86:152 Mom. 31 (avskaffande av offertstödet) 27 maj1986 Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 28 av och SiggeGodin - bifölls med acklamation. Mom. 36(slopande av nedsättning av socialavgifter i ) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 18 förhemställan i reservation 30 av . Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation31 av m. fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 37 (geografisk och branschmässig avgränsning vidnedsättning av socialavgifter) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation32 av m.fl., dels reservation 33 av och Per-OlaEriksson, dels utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till motion A472 av i motsvarande del - bifölls medacklamation. Mom. 38 (översyn för mer omfattande differentieringar avsocialavgifterna) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 268 röster mot 46 förhemställan i reservation 34 av och . Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation35 av m. fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 40 (organiserad diskussion rörande glesbygdspolitikensmål och utformning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 36 avLars-Ove - bifölls med acklamation. Mom. 44 (högsta belopp för avskrivningslån)