prot · G90910 · 1985-12-31 00:00:00 — Det gäller både ingenjörskunnande ochadministrativt kunnande. En annan styrkefaktor som vårt land måste ytterligareutveckla och slå vakt om är att alla får del i den ekonomiska och socialautvecklingen. Ett sådant samhälle ger mindre av motsättningar och mera avgemensamma tag och samförstånd, och därmed framgång. Den nya tekniken inom data-, elektronik- ochindustrirobotområdena upplevs ibland som ett hot. Databehandling och elektronikär, rätt använda, teknik för småskalighet och decentralisering. Tekniken har också stor betydelse för energibesparande och för denframtida allt viktigare effektiviseringen av vår energianvändning. verkarutvecklingen vad gäller data och elektronik i koncentrerande riktning, trotsatt det är fråga om teknik för decentralisering. anser att det är mycket viktigt attutvecklingen vad gäller data och elektronik - och jobben som skapas på grundvalav dessa tekniker -kommer hela landet till del. Detta kan t. ex. ske genomkraftigt sänkta arbetsgivaravgifter för de delar av vårt land som behöver fåtillgång till dessa tekniker. Ett grundläggande krav som regering och riksdagdessutom bör ställa på det statliga , vilket har monopol påteledatakommunika-tionsnätet, är enhetliga teledatakommunikationstaxor för helalandet. har ett stort utlandsberoende. Det finns utantvivel anledning att inom vissa områden arbeta för ett minskandeutiandsberoende. Import av kol och olja innebär såväl direkta ekonomiskapåfrestningar på rikets ekonomi som en import av arbetslöshet. a. därför mera inriktas på inhemska bränslen. Skogsråvara som värmekälla och inhemsk produktion avetanol för låginblandning i all motorbensin skulle minska vårt importberoendeav oljeprodukter till gagn för såväl samhällsekonomin som miljön. Centerpartietefterlyser kraftfulla regeringsåtgärder som leder till att vi kan utnyttja vårainhemska energitillgångar. Många arbetstillfällen kan bevaras som nyajobb tillkommer i förädlingsledet. Jobben skulle dessutom bevaras och tillkommai regionalpolitiskt känsliga områden. har drivit en merlångtgående regionalpolitik än vad majoriteten i varit beredd attställa upp på. Majoriteten har mot vilja i första hand främjatgeografisk rörlighet -flyttlasspolitik - i stället för att främjasysselsättningen i utsatta regioner genom utvecklande regionalpolitiskainsatser. Befolkningen i skogslänen minskar nu snabbt, medan befolkningen iStockholmsregionen snabbt ökar. Dess värre är läget för de många utsattaregionerna värre än . kommer attgå närmare in på de senaste årens negativa regionalpolitiska s. k. utveckling. Det somhänder är att i stora delar av vårt land serviceunderlaget Skolor kommer att få läggas ner i en omfattning som saknar tidigaremotstycke, om inte utvecklingen bromsas upp, osv. För många landsbygdskommunerär utvecklingen en katastrof. Även de redan boende i har anledningatt vara missnöjda med utvecklingen. Det blir allt trängre på gatorna,bilavgaserna ökar, bostadsbristen ökar trots att grönområden bebyggs, resetiderförlängs osv. Det kommer, om koncentrationsutvecklingen får fortsätta, attuppstå många förstörda miljöer som kommer att orsaka samma miljödiskussion somden Klarastrandsleden har orsakat. En positiv sysselsättningsutveckling förutsätter att denkoncentrationsfilo; sofi som ofta präglar regering och riksdagsmajoritet bryts.Centerpartiets politik inriktas på en positiv utveckling av hela vårt land. Detär nu nödvändigt med en mycket positiv småföretagspolitik för att klara jobben.Med en sådan småföretagspolitik kan också grunden läggas för en bättreutveckling av hela vårt land. Vår politik ger såväl en levande landsbygd som enlevande stadsmiljö. började driva linjen attungdomar i de känsligaste åren alltid skulle erbjudas utbildning och arbete istället för arbetslöshet och bidrag. kom så förslaget omungdomslag. Ungdomslagen har emellertid två stora skönhetsfläckar, dels attnärmare 40 000 ungdomar i åldern skall tvingas arbetahalvtid, dels att nästan alla placeras inom den offentliga sektorn. Detta ärorätt mot ungdomarna eftersom minst hälften av de nya jobben måste komma tillinom näringslivet. anser att ungdomslagen i dess nuvarande formskall avskaffas och ersättas med yrkespraktik. Ungdomar som inte kommit in påönskad utbildning eller fått fäste på den ordinarie arbetsmarknaden kan då sökaarbefsplatspraktik inom det yrke som de vill komma in i eller utbilda sig inom.Hela arbetsmarknaden måste då öppnas för ungdomarna, och minst hälften avyrkespraktikjobben skulle komma till inom näringslivet. Självklart skall också18-19-åringar ha normal arbetstid. Vi är övertygade om att ungdomarna skulleuppleva yrkespraktik långt meningsfullare än dagens ungdomslag. Avslutningsvis vill jag beröra frågan om kommunalskatteutjämning. En rättvis fördelning av välståndet fordrar att sådana hänsynär vägledande vid uttaget av skatter och avgifter. Den största orättvisanligger i de olikheter i kommunalskatten som har uppstått pågrund av kommunernas olika skatteunderlag. Invånare i fattiga kommuner betalari dag nära . högre kommunalskatt än invånarna i de rikaste kommunerna. Detinnebär samma skillnad i marginalskatt. Det är dessutom så att befolkningen ide fattigaste kommunerna har sämre service än befolkningen i derikaste kommunerna. Ur rättvisesynpunkt, ur regionalpolitisk och ur allmänsysselsättnings- och utvecklingssynpunkt är det därför viktigt att riksdagensnarast föreläggs ett långtgående förslag om en starkt förbättrad kommunalskatteutjämning. 67HÅKAN (): Att den socialdemokratiska politiken varitframgångsrik under den avslutade regeringsperioden är på mänga sättdokumenterat. Budgetunderskottethar i det närmaste halverats . Vi har fått enrättvisare fördelningspolitik. Industriinvesteringarna har ökat. har kommit till stånd. I län efter län redovisas attarbetslöshetssiffrorna minskat. Vi är också på rätt väg när det gäller attnedbringa inflationen. Det hade varit djupt olyckligt om den politiskainriktning som socialdemokraterna lagt fast skulle ha avbrutits i och med åretsval. Då hade vi varit tillbaka i den kaotiska situation som rådde mellan 1976och 1982. Det ställs självfallet stora förhoppningar om att mångaproblem som vi har och som kan komma att uppstå genom konjunktursvängningar kanmotverkas och bringas till positiva lösningar. Grunden för detta är en politiksom stabiliserar samhällsekonomin. Svårigheterna måste mötas med generellaåtgärder i kombination med selektiva insatser inom olika problemområden. Det finns många områden, inte minst i mitt eget länÖrebro, som visar att den insats som gjorts från regeringshåll ochriksdagsmajoritet varit framgångsrik, även om vi likt andra län kan visa attmånga svåra problem återstår att lösa. Men helt klart framstår att utan dendirekta satsningen på Bergslagsregionen, speciella insatser förarbetsmarknadspolitiska åtgärder och särskilda bidrag till skattetyngdakommuner, för att nämna några av de insatser som gjorts, hade situationen iÖrebro län varit betydligt sämre. Dessa insatser har, förutom de aktiva insatser som gjortsi vårt län pä olika områden, bidragit till att arbetslösheten kunnat minskasmed över 1 000 personer . är dockarbetslösheten i länet det svåraste problemet, som måste bli föremål föruppmärksamhet, speciellt som vi kan vänta en avmattning av konjunkturen. län har varit föremål för storastrukturförändringar. Gruv- och stålindustrin var i länets västra och norradelar de helt dominerande näringsgrenarna. Gruvnäringen i Bergslagsdelen avlänet har helt upphört. Stålindustrin har starkt decimerats, och enligt desenaste rapporterna är stålindustrin i länet föremål för ytterligarestrukturförändringar, som i klartext innebär betydande personalminskningar ide områden av länet som under en följd av år haft stor arbetslöshet. De strukturförändringar som vårt län varit föremål för harkanske inte alltid uppmärksammats, eftersom omställningen skett mera successivtunder , men de totala verkningarna har varit likasmärtsamma som pä många andra håll. län räknas inte som ett skogslän, trots attförhållandena på många områden kan betraktas som likartade. Vi har haft enavfolkning i länet som kan jämföras med avfolkningen i de s. k. skogslänen.Befolkningsmässigt har länet minskat med ca 3 500 personer . Dettainnebär att situationen för de tidigare befolkningssvaga kommunerna ytterligareförvärrats. Och vad beträffar arbetslösheten är den för vårt län ocksålikartad med den i vad som betraktas som rena skogslän. Jag vill också framhålla att det inom länet gjortsbetydande insatser för att motverka arbetslösheten och befolkningsminskningen.Den s. k. Örebromodellen, där de ungdomar mellan som inte kanberedas fast arbete ges möjlighet till fortsatt utbildning eller praktikplats,har kommit att framstå som ett mönster för andra regioner i vårt land. kritiserats,framför allt från , för att den inte skulle stimulera ungdomar attsöka fasta jobb. Resultatet visar att den har varit till fördel, genom attungdomarna har stått bättre rustade när de kunnat erhålla arbete på den öppnaarbetsmarknaden. Uppbyggnaden av länstrafiken och inrättandet av denarbetsmedicinska kliniken vid är andra områden där länhar fått efterföljare i andra regioner. Jag vill peka på dessa områden för attvisa att det inom länet finns ett stort intresse och ett kunnande men också envilja att vända den negativa trend som jag här har berört. Det har vi ocksåinom länet stora möjligheter att göra. Men det gäller att fler uppmärksammarfördelarna med att förlägga ytterligare verksamheter till vårt län. Länet ligger befolkningsmässigt mitt i . DettaSveriges mittpunktsläge bör bättre kunna utnyttjas när det gällertransportutvecklingen. Det förefaller oss som bor i länet som självklart att omman har hela landet som konsumtionsområde, så bör distributionen av dennakonsumtion utgå från rnittpunkten. Att utveckla transportterminaler skulle innebära billigaretransporter, som man skulle kunna göra betydande tidsvinster. Men föratt detta skall kunna utvecklas behövs det ändamålsenligt anpassade satsningarpå såväl landsväg som järnväg, men även satsningar på luftburna transporter avgods bör här kunna komma i fråga. Inom Bergslagsdelegationen pågår ettambitiöst arbete med att utveckla och att ta till vara de möjligheter ochfördelär som finns inom regionen. Det är nödvändigt att man i denna storaregion i Bergslagen som haft svårigheter med sysselsättningen, vilket lett tillavfolkning, blir föremål för fortsatt satsning från samhällets sida. Jag villpåpeka att de satsningar som gjorts i har haft storbetydelse. Det finns en helt annan entusiasm i Bergslagskommunerna i vårtlän än vad som var fallet , en entusiasm somdet finns all anledning att ta till vara och ytterligare utveckla. Jag vill också framhålla att det inom vårt län finns enomfattande teknisk industri som har gjort betydande satsningar ochsom har goda ordertillgångar. Men här som på många andra håll finns svårighetermed att anskaffa tekniskt kunnig personal. Detta är också oroande. Men en satsning på teknisk utbildning i närheten avindustrierna i länet skulle i många fall klara denna bristsituation, i varjefall om man ser det . Att ta till vara den avknoppning som kan komma ifråga inom industrins forsknings- och utvecklingsarbete kan också bidra tillnystartande av företag och öka sysselsättningsmöjligheterna. Jag har tagit detta tillfälle i akt för attbelysa den positiva effekt som den socialdemokratiska politiken haft för vårtläns utveckling. Men jag har också velat peka på vilka svårigheter somåterstår. Det är en uppgift for oss att försöka bringa de svårigheter .som vihar framför oss till positiva lösningar. Men jag vill påpeka att det inte ärgenom systemförändringar och urholkning av samhällsresurser som vi klararproblemen, utan det är i en utveckling av samhällssystemet som vi kan klarauppkommande problem. Jag hade hoppats att när nu valrörelsen är avklarad ävende borgerliga partierna skulle inse detta, men efter att ha lyssnat tilldebatten kan jag konstatera att jag i det fallet varit alltförförhoppningsfull. Anf, 68GULLAN (); Jag är ledsen att jag inte kan instämma i denlovsång till regeringen som sjöngs av , en sång som dock visadesig innehålla ganska mollstämda toner. Jag tänker helt och hållet uppehålla migvid att berätta hur det är i ett län som har bekymmer. Arbetsmarknaden i har varit och ärtyvärr fortfarande något av en krisarbetsmarknad öppet arbetslösa.Det är, som tidigare, endast som har det värre än vi. Antalet öppet arbetslösa i är irunda tal 7 000 personer. Den totala arbetslösheten, dvs. arbetslösa jämtepersoner sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, omfattar ca 13 000personer. under den svåra lågkonjunkturen 1982 var denna siffraca 14 000. Ungdomsarbetslösheten är fortfarande skrämmande hög. I början avseptember 1985 var 2 700 ungdomar i åldersgruppen arbetslösa. Kännetecknande för den värmländska arbetsmarknaden är attarbetslösheten döljs med arbetsmarknadspolitiska åtgärder av olika slag. Ca 5500 värmlänningar är föremål för sådana åtgärder. Vi har ca 1 100 ungdomar iungdomslag och ca 800 anställda med rekryteringsstöd. Vad som inte framgår av arbetslöshetsstatistiken är attlångtidsarbetslösheten för personer fortfarande ökar och attförtidspensioneringen av arbetsmarknadspolitiska skäl mer än fördubblats sedan1982. 1984 avfördes ca 600 personer i frånarbetslöshetsstatistiken på detta sätt, och trenden är densamma ,enligt . Ca 1 000 personer har flyttat från länet under detgångna året. Det är en ganska dyster bild av värmländskarbetsmarknad jag här har målat upp, men den är tyvärr sann. ,som naturligt nog vill ge en mer glättad bild av arbetsmarknadssituationen änjag kanske förmår göra, anser att en viss ljusning har skett ,att antalet arbetslösa kommer att Ugga lägre än hösten1984 och att läget förblir någorlunda stabilt under det första kvartalet 1986.Länsarbetsnämnden skickar emellertid med en brasklapp när den säger: En förutsättningär dock att länsarbetsnämnden får en avsevärd ökning i de tilldelademedlen för bl. a. beredskapsarbeten. I annat fall kan en ökning avarbetslösheten inte undvikas. Man frågar sig oroligt: När inte regeringen har lyckatsmed att öka antalet "riktiga" arbetstillfällen under rådandehögkonjunktur, hur skall det då gå när lågkonjunkturen nu närmar sig med raskasteg? Vissa branscher som är särskilt viktiga för vårt län, t.ex. massa- och pappersindustrin, har redan kunnat notera en vikande trend.Devalveringseffekten är nu uppäten och därmed de fördelar som vissakonkurrensutsatta branscher kunnat dra därav. Järn- och stålbranschen har börjat notera en vikandeefterfrågan på sina produkter på såväl USA-marknaden som Asien- och Europamarknaderna. Våra exportindustrier får allt svårare att hävda sig pågrund av det höga kostnadsläget, som i sig är beroende av de ständigaskattehöjningarna med följande hög inflation. Inom byggarbetsmarknaden väntas en ökad arbetslöshetberoende på att bostadsbyggandet minskar kraftigt. Detsamma är förhållandetinom anläggningsbranschen. Prot,1985/86:10 10 protokoll 1985/86:9-10 Prot,1985/86:10 Jag påstår naturligtvis inte att allt detta är densocialdemokratiska regeringens fel, är i högsta grad beroende avomvärlden, och vårt län, som har stora basindustrier, har drabbats hårt avstrukturomvandlingen inom såväl skogs- som stålindustrin. Den socialdemokratiska politiken har emellertid - intebara , utan sedan decennier- skapat allvarligastrukturproblem genom den ensidiga satsningen på den offentliga sektorn. Desocialdemokratiska politikerna i mitt län säger sig "skapaarbetstillfällen" genom en ständig ökning av kommun- ochlandstingssektorn. I själva verket rör det sig om att väsentligt försämranäringslivets förutsättningar. har som bekant drabbats av svåra kriser ochindustrinedläggningar. Jag behöver bara nämna Vänerskogskraschen och den hårdapersonalneddragningen vid bruken i , , och ,för att ta några exempel. Inte är vi värmlänningar särskilt glada åt att våragamla stolta slagskepp Billerud och numera ägs av stora koncernerutanför länet. Vi hoppas dock att detta skall medföra ökade möjligheter attkonkurrera på en hård världsmarknad och att intresset för investeringar i de värmländskabruksorterna inte skall minska. Vid den allmänpolitiska debatten i årframförde jag min oro för järnverk och uttalade förhoppningen attdet skulle ske en uppgörelse mellan ägaren och staten. Jag villfaktiskt kosta på mig att nu uttrycka min uppskattning över att en uppgörelseslutligen kom till stånd, och det är min förhoppning att företaget skall hagoda framtidsmöjligheter. Jag vill naturligtvis inte stå här och kräva storastatliga åtaganden. Som moderat anser jag att det är en generellt näringsvänligpolitik vi främst behöver. Men ett län med så svåra arbetsmarknadspolitiskaproblem som är beroende av vissa regionalpolitiska ocharbetsmarknadspolitiska åtgärder framåt. Det är bara attkonstatera, även om vi med sådana åtgärder inte löser någraarbetsmarknadspolitiska problem . Bergslagskommunerna i har, som jag sagt,drabbats hårt av näringslivets omstrukturering. Vi moderater på Värmlandsbänkenhar uppmärksammat de negativa effekterna av detta - inte minst vad gällerhandeln och servicenäringarna. Vi har därför - tyvärr utan större framgång-motionerat om att , , och kommuner bordeinlemmas i stödområde B, en uppfattning som vi fortfarande har. En annan ort i som är föremål för hetdebatt och som har drabbats hårt, bl. a. efter Vänerskogskraschen, är , därDeje kämpar en hård kamp för att hålla i gång verksamhet vidden gamla Dejefabriken. Företaget har utan tvivel en rad intressanta projekt pågång men har inte mötts av någon vidare förståelse vid uppvaktningar hosindustridepartementet. hotas företaget också av dryga miljöavgifter. Jagvill fästa uppmärksamheten på Dejefabriken och uttrycka min förhoppning omnågon form av positivt stöd till företaget. Det är viktigt för denna ortsbestånd. Jag vill i detta sammanhang faktiskt erinra om attVärmland i stort fått klara sig utan extraordinära statliga insatser jämfört med exempelvis varvsregionerna.Arbetsmarknadsproblemen i kan på intet sätt mätas medVärmlands problem, men där gjorde regeringen en miljardsatsning före valet. Ochvad har hänt? Jo, bl. a. har flera hundra värmländska ungdomar tvingats lämnavårt län och flytta till , där det varit gott om jobb. En källa tilleftertanke! Finnsdet då inget positivt att säga om värmländskt näringsliv och värmländskarbetsmarknad? Jo, dess bättre! a. noteras att - Zakrisdalsverken i - idagarna fått en stororder från och att man skall anställa ytterligare ettfemtiotal personer. Databranschenhar visat en mycket glädjande utveckling. var mellan 75och 100 personer sysselsatta med dataarbete i länet. sysselsätterdataföretagen ca 500 personer, och dessutom finns ett stort antal människor somarbetar med hjälp av datorer i den dagliga verksamheten. presenterat en undersökning, där det framkommit att deteknikpositiva företagen också är de som har kunnat öka sysselsättningensnabbast. Den datateknik som många varit så ängsliga för innebär kanske detmest positiva som hänt . Datatekniken kan också ge en omfattandesmåföretagsamhet - inte minst i glesbygd. Värmlandhar haft och har stora resurser att ta till vara. Låt mig bara ta ett parexempel. Dennära tillgången till billig energi är en förutsättning för en expansiv industrii . Det gäller nu bl. a. att ta till vara de outbyggdavattenkraftsresurser som är lämpliga. Två stora objekt står då i förgrunden:Strängsforsen och . Vi moderater, i länet, el- ochbyggnadsfacken och inte minst länets landshövding anser att en utbyggnad avSträngsforsen bör ske. Det skulle ge hundratals arbetstillfällen - direkt ochindirekt - i den hårt arbetslöshetsdrabbade norra regionen i undermånga år. Somen effekt av en vattenkraftsutbyggnad skulle också en turistanläggning iKnallarna-Bleckeberget i kunna komma till stånd. ärnämligen berett att ikläda sig ansvaret för att en sådan anläggning skapas. Denskulle ge ett hundratal årsarbeten, om en utbyggnad av sker. Socialdemokraternai länet har tyvärr sagt nej till en sådan lösning. har i ställetlekt bankirfirma med skattebetalarnas pengar och lånar ut 10 miljoner tillTorsby kommun, som skall satsa på en turistanläggning i tillsammans med"folkrörelserna" - till stor del finansierad med skattepengar. Dettaär ett praktexempel på hur man kan ta död på utvecklingsmöjligheter i ett län.Hur det går med Branäsanläggningen är ännu inte avgjort. Regeringen vågade juinte ta ställning före valet, men torde ett besked vara att vänta inom kort.Min uppfattning är: Gärna både Branäs och Knallarna-Bleckeberget, men sådanaturistanläggningar skall komma till stånd genom fri företagsamhet och inte medskattebetalarnas pengar! Detmindre och medelstora jordbruket - inte minst kombinationsjordbruket - är enviktig näring i . Det ger ca 13 000 arbetstillfällen, och flermänniskor borde få möjlighet att bosätta sig och arbeta på landsbygden.De små jordbrukens fortlevnad är viktig, om begreppet "en levandelandsbygd" skall ha en reell innebörd även . Jordbrukets framtidär viktig också med tanke på turistnäringen. Det är de människor som bygger ochbor på landsbygden som är de bästa miljövårdarna och som kan hålla det vackravärmländska landskapet öppet och leende. Vi moderater vill underlätta för familjer att flytta ut pålandsbygden. Vi har bl. a. föreslagit vissa lättnader ifastighetsbildningslagen och jordförvärvslagen. När det gäller ungdomens arbetsmarknad ser vi med stor oropå att ca 1 100 ungdomar är sysselsatta i ungdomslag per dagenbart inom den offentliga sektorn. De unga måste få jobb - riktiga jobb. Enviktig reform vore att genomföra vårt förslag om lärlingsutbildning direkt utei företagen. Ungdomslagen bör omfatta endast de ungdomar som absolut inte kanfå arbete eller utbildning på annat sätt. sitter de ju fast iterapikedjan. Jag har konkreta exempel från mitt eget län. När exempelvis Volvoi sökte ny arbetskraft fick företaget inte en enda sökandeunder . Alla var upptagna i ungdomslag! Så får det naturligtvis inte vara.Ungdomslagen måste göras om. Skall den vara kvar bör den omfatta även det frianäringslivet. Även om jag i mitt anförande har talat om enrad problem på arbetsmarknaden i är läget ingalunda hopplöst. Detfinns en del positiva tecken. Värmlänningarna har insett att det inte räckeratt bildligt och bokstavHgt klappa på bruksporten. Det har börjat komma in enny anda, en värmländsk företagaranda. Inte minst gäller detta kvinnorna, somtill stor del står för nyf öretagandet. Men, det gäller inte bara att kunnastarta företag, företagen skall också kunna leva vidare. Därför behövs en heltny näringspo-Htik. Det är en politik som inte går ut på att skapasysselsättning genom skattemedel och politiska beslut utan på att låtaarbetstillfällen uppstå på grund av att det blir lönsamt att äga och drivaföretag och verksamhet av olika slag. Framför allt måste löntagarfondernaavvecklas. Dessa är ett allvarligt hot mot jobben. Vårt land och vårt län måste ta till vara de resurser somvåra presumtiva småföretagare utgör. Vi måste tro på idérika engagerademänniskor, ge dem svängrum och utvecklingsmöjligheter. Det finns ingen brist påarbete, om vi tar till vara alla möjligheter och skapar alternativ även inom deområden som ensidigt sorterar under den offentliga sektorn. Inte minstkvinnorna skulle få ökade arbetsmöjligheter genom detta. Vi behöver sannerligen"Pysslingar" inom många sektorer av vårt samhälle för att minskakostnaderna, för att öka valfriheten och för att ge möjligheter till flerarbetstillfällen. Vi behöver ett positivt företagsklimat, lägreskatter och avgifter, en krympt offentlig sektor, färre regleringar, mindrepålagor- bort från löntagarfonder, förnyelsefonder och allt vad det heter! Dåkan komma på fötter igen. 69PER-OLA (): Under ekonomins tillväxtår på 1960-taletinledde socialdemokraterna en hänsynslös koncentrationspolitik. Den kom attomfatta alla sektorer och nivåer i samhället och stod i direkt strid medcenterrörelsens värderingarom ett decentraliserat samhälle.